# Eiropas Savienības L 342/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 342 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 16. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 342

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 16. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1497 (2020. gada 15. oktobris) par atļauju Corynebacterium glutamicum KCCM 80184 un Escherichia coli KCCM 80096 producētu L-metionīnu izmantot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1498 (2020. gada 15. oktobris), ar ko darbīgās vielas tiofanātmetila apstiprinājumu neatjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  ) | 5 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1499 (2020. gada 28. jūlijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES piemērojamību atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanai un vairumtirdzniecībai Itālijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 5026)

   (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1500 (2020. gada 28. jūlijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES piemērojamību līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas attiecībā uz elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības darbībām Lietuvā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 5031)

   (
  1
  ) | 15 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1501 (2020. gada 14. oktobris) par novērtējumu, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1139 veikts attiecībā uz Vācijas piešķirto pagaidu atbrīvojumu no dažiem Komisijas Regulas (ES) Nr. 1321/2014 noteikumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 6891)

   (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2020/1502 (2020. gada 15. oktobris), ar ko nosaka iekšējos noteikumus par informācijas sniegšanu datu subjektiem un dažu viņu tiesību ierobežošanu saistībā ar Komisijas veikto personas datu apstrādi sadarbības mehānismā, kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/452 | 25 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1497 (2020. gada 15. oktobris) par atļauju Corynebacterium glutamicum KCCM 80184 un Escherichia coli KCCM 80096 producētu L-metionīnu izmantot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem (
  1
  )

Corynebacterium glutamicum

Escherichia coli

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1498 (2020. gada 15. oktobris), ar ko darbīgās vielas tiofanātmetila apstiprinājumu neatjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  )

1

5

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1499 (2020. gada 28. jūlijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES piemērojamību atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanai un vairumtirdzniecībai Itālijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 5026)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 5026)

1

8

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1500 (2020. gada 28. jūlijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES piemērojamību līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas attiecībā uz elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības darbībām Lietuvā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 5031)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 5031)

1

15

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1501 (2020. gada 14. oktobris) par novērtējumu, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1139 veikts attiecībā uz Vācijas piešķirto pagaidu atbrīvojumu no dažiem Komisijas Regulas (ES) Nr. 1321/2014 noteikumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 6891)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 6891)

1

23

*

Komisijas Lēmums (ES) 2020/1502 (2020. gada 15. oktobris), ar ko nosaka iekšējos noteikumus par informācijas sniegšanu datu subjektiem un dažu viņu tiesību ierobežošanu saistībā ar Komisijas veikto personas datu apstrādi sadarbības mehānismā, kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/452

25

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Īstenošanas lēmumā (ES) 2020/1436 (2020. gada 12. oktobris), ar kuru saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu Vācijai atļauj piemērot samazinātu nodokļa likmi elektroenerģijai, kas tiek tieši piegādāta kuģiem ostas piestātnē ( OV L 331, 12.10.2020. ) | 31 |
| | * | Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2018/330 (2018. gada 5. marts), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam ( OV L 63, 6.3.2018. ) | 32 |

Labojumi

*

Labojums Padomes Īstenošanas lēmumā (ES) 2020/1436 (2020. gada 12. oktobris), ar kuru saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu Vācijai atļauj piemērot samazinātu nodokļa likmi elektroenerģijai, kas tiek tieši piegādāta kuģiem ostas piestātnē ( OV L 331, 12.10.2020. )

( OV L 331, 12.10.2020. )

31

*

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2018/330 (2018. gada 5. marts), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam ( OV L 63, 6.3.2018. )

( OV L 63, 6.3.2018. )

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 342/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 342/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1497

(2020. gada 15. oktobris)

par atļauju Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 un Escherichia coli KCCM 80 096 producētu L-metionīnu izmantot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums uz atļauju Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 un Escherichia coli KCCM 80 096 producētu L-metionīnu izmantot par barības piedevu barībā visu sugu dzīvniekiem. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums uz atļauju Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 un Escherichia coli KCCM 80 096 producētu L-metionīnu izmantot par barības piedevu barībā visu sugu dzīvniekiem. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (3) | Pieteikums attiecas uz atļauju Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 un Escherichia coli KCCM 80 096 producētu L-metionīnu izmantot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem, un to paredzēts klasificēt piedevu kategorijā “uzturfizioloģiskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikums attiecas uz atļauju Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 un Escherichia coli KCCM 80 096 producētu L-metionīnu izmantot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem, un to paredzēts klasificēt piedevu kategorijā “uzturfizioloģiskās piedevas”.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2019. gada 12. novembra (2) atzinumā secināja, ka ar piedāvātajiem lietošanas nosacījumiem Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 un Escherichia coli KCCM 80 096 producēts L-metionīns nelabvēlīgi neietekmē ne dzīvnieku veselību, ne cilvēka veselību, ne vidi. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2019. gada 12. novembra (2) atzinumā secināja, ka ar piedāvātajiem lietošanas nosacījumiem Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 un Escherichia coli KCCM 80 096 producēts L-metionīns nelabvēlīgi neietekmē ne dzīvnieku veselību, ne cilvēka veselību, ne vidi.

| (5) | Iestāde secināja arī to, ka Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 un Escherichia coli KCCM 80 096 producēts L-metionīns ir iedarbīgs metionīna avots visu sugu dzīvniekiem un, lai atgremotāju sugās piedeva būtu tikpat iedarbīga kā neatgremotāju sugās, tā būtu jāpasargā no noārdīšanās spureklī. |
| --- | --- |

(5)

Iestāde secināja arī to, ka Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 un Escherichia coli KCCM 80 096 producēts L-metionīns ir iedarbīgs metionīna avots visu sugu dzīvniekiem un, lai atgremotāju sugās piedeva būtu tikpat iedarbīga kā neatgremotāju sugās, tā būtu jāpasargā no noārdīšanās spureklī.

| (6) | Iestāde uzskatīja, ka nav vajadzības noteikt īpašas pēctirgus uzraudzības prasības. Tā arī verificēja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi. |
| --- | --- |

(6)

Iestāde uzskatīja, ka nav vajadzības noteikt īpašas pēctirgus uzraudzības prasības. Tā arī verificēja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

| (7) | Šīs piedevas novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie nosacījumi atļaujas piešķiršanai ir izpildīti. Tādēļ šo piedevu būtu jāatļauj lietot, kā specificēts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(7)

Šīs piedevas novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie nosacījumi atļaujas piešķiršanai ir izpildīti. Tādēļ šo piedevu būtu jāatļauj lietot, kā specificēts šīs regulas pielikumā.

| (8) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā specificēto vielu, kas pieder pie piedevu kategorijas “uzturfizioloģiskās piedevas” un funkcionālās grupas “aminoskābes, to sāļi un analogi”, ir atļauts izmantot par dzīvnieku barības piedevu, ievērojot minētajā pielikumā noteiktos nosacījumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 15. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  
  EFSA Journal 2019; 17(12):5917.

2

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Kategorija: uzturfizioloģiskās piedevas. Funkcionālā grupa: aminoskābes, to sāļi un analogi |
| 3c305 | – | L-metionīns | Piedevas sastāvs

  Pulveris, kurā ir vismaz 98,5 % L-metionīna un maksimālais mitruma saturs ir 0,5 %.
  -----------------

  Aktīvās vielas raksturojums

  Fermentācijā ar Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 un Escherichia coli KCCM 80 096 producēts L-metionīns
  Ķīmiskā formula: C5H11NO2S

  CAS numurs: 63-68-3
  ------------------

  Analītiskās metodes
   (1)

  L-metionīna noteikšanai barības piedevā:






  — | Pārtikas ķīmisko vielu kodeksa “Monogrāfija par L-metionīnu” (identificēšana) un |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

mg uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Kategorija: uzturfizioloģiskās piedevas. Funkcionālā grupa: aminoskābes, to sāļi un analogi

3c305

–

L-metionīns

Piedevas sastāvs

Pulveris, kurā ir vismaz 98,5 % L-metionīna un maksimālais mitruma saturs ir 0,5 %.

-----------------

Aktīvās vielas raksturojums

Fermentācijā ar Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 un Escherichia coli KCCM 80 096 producēts L-metionīns

Ķīmiskā formula: C5H11NO2S

CAS numurs: 63-68-3

------------------

Analītiskās metodes
   (1)

L-metionīna noteikšanai barības piedevā:

—

Pārtikas ķīmisko vielu kodeksa “Monogrāfija par L-metionīnu” (identificēšana) un

| — | jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17 180 (kvantificēšana). |
| --- | --- |

—

jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17 180 (kvantificēšana).

Metionīna noteikšanai premiksos:

| — | jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17 180 un |
| --- | --- |

—

jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17 180 un

| — | jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS), Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (III pielikuma F daļa). |
| --- | --- |

—

jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS), Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (III pielikuma F daļa).

Metionīna noteikšanai barības maisījumos un barības sastāvdaļās:

| — | jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS), Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (III pielikuma F daļa). |
| --- | --- |

—

jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS), Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (III pielikuma F daļa).

Metionīna noteikšanai ūdenī:

| — | jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS). |
| --- | --- |

—

jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS).

Visas sugas

–

–

–

| 1. | L-metionīnu drīkst laist tirgū un izmantot par barības piedevu preparāta veidā. |
| --- | --- |

1.

L-metionīnu drīkst laist tirgū un izmantot par barības piedevu preparāta veidā.

| 2. | L-metionīnu var izbarot iejauktu dzirdināmajā ūdenī. |
| --- | --- |

2.

L-metionīnu var izbarot iejauktu dzirdināmajā ūdenī.

| 3. | Piedevas un premiksu etiķetēs norāda:
  “Pievienojot L-metionīnu, īpaši dzirdināmajam ūdenim, jāņem vērā visas neaizvietojamās un nosacīti neaizvietojamās aminoskābes, lai nepieļautu nesabalansētību.” |
| --- | --- |

3.

Piedevas un premiksu etiķetēs norāda:

“Pievienojot L-metionīnu, īpaši dzirdināmajam ūdenim, jāņem vērā visas neaizvietojamās un nosacīti neaizvietojamās aminoskābes, lai nepieļautu nesabalansētību.”

5.11.2030.

---

(1)  Detalizēta informācija par analītiskajām metodēm pieejama references laboratorijas vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 342/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 342/5

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1498

(2020. gada 15. oktobris),

ar ko darbīgās vielas tiofanātmetila apstiprinājumu neatjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu un 78. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Direktīvu 2005/53/EK (2) tiofanātmetils kā darbīgā viela tika iekļauts Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Direktīvu 2005/53/EK (2) tiofanātmetils kā darbīgā viela tika iekļauts Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā.

| (2) | Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, tiek uzskatītas par apstiprinātām uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 pamata un ir norādītas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļas sarakstā. |
| --- | --- |

(2)

Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, tiek uzskatītas par apstiprinātām uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 pamata un ir norādītas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļas sarakstā.

| (3) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā noteiktais darbīgās vielas tiofanātmetila apstiprinājums zaudē spēku 2020. gada 31. oktobrī. |
| --- | --- |

(3)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā noteiktais darbīgās vielas tiofanātmetila apstiprinājums zaudē spēku 2020. gada 31. oktobrī.

| (4) | Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 (5) 1. pantā norādītajā laikposmā saskaņā ar minētā panta noteikumiem tika iesniegts pieteikums uz tiofanātmetila apstiprinājuma atjaunošanu. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 (5) 1. pantā norādītajā laikposmā saskaņā ar minētā panta noteikumiem tika iesniegts pieteikums uz tiofanātmetila apstiprinājuma atjaunošanu.

| (5) | Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas vajadzīga saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 6. pantu. Ziņotāja dalībvalsts atzina, ka pieteikums ir pilnīgs. |
| --- | --- |

(5)

Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas vajadzīga saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 6. pantu. Ziņotāja dalībvalsts atzina, ka pieteikums ir pilnīgs.

| (6) | Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja atjaunošanas novērtējuma ziņojumu, ko 2016. gada 1. novembrī iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) un Komisijai. |
| --- | --- |

(6)

Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja atjaunošanas novērtējuma ziņojumu, ko 2016. gada 1. novembrī iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) un Komisijai.

| (7) | Iestāde papildu kopsavilkuma dokumentāciju darīja publiski pieejamu. Iestāde atjaunošanas novērtējuma ziņojumu arī nosūtīja pieteikuma iesniedzējiem un dalībvalstīm, lai saņemtu to komentārus, un uzsāka par to sabiedrisku apspriešanu. Saņemtos komentārus Iestāde nosūtīja Komisijai. |
| --- | --- |

(7)

Iestāde papildu kopsavilkuma dokumentāciju darīja publiski pieejamu. Iestāde atjaunošanas novērtējuma ziņojumu arī nosūtīja pieteikuma iesniedzējiem un dalībvalstīm, lai saņemtu to komentārus, un uzsāka par to sabiedrisku apspriešanu. Saņemtos komentārus Iestāde nosūtīja Komisijai.

| (8) | Iestāde 2018. gada 17. janvārī paziņoja Komisijai savu secinājumu (6) par to, vai sagaidāms, ka tiofanātmetils atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem. Secinājums konstatēja virkni bažu un datu nepilnību. |
| --- | --- |

(8)

Iestāde 2018. gada 17. janvārī paziņoja Komisijai savu secinājumu (6) par to, vai sagaidāms, ka tiofanātmetils atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem. Secinājums konstatēja virkni bažu un datu nepilnību.

| (9) | Komisija 2018. gada 24. oktobrī Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgo komiteju iepazīstināja ar projektu atjaunošanas ziņojumam par tiofanātmetilu, un par to tika diskutēts vairākās sanāksmēs. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2018. gada 24. oktobrī Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgo komiteju iepazīstināja ar projektu atjaunošanas ziņojumam par tiofanātmetilu, un par to tika diskutēts vairākās sanāksmēs.

| (10) | Ar 2020. gada 10. jūlija vēstuli pieteikuma iesniedzējs Komisiju informēja par savu lēmumu atsaukt pieteikumu uz tiofanātmetila apstiprinājuma atjaunošanu. |
| --- | --- |

(10)

Ar 2020. gada 10. jūlija vēstuli pieteikuma iesniedzējs Komisiju informēja par savu lēmumu atsaukt pieteikumu uz tiofanātmetila apstiprinājuma atjaunošanu.

| (11) | Tādēļ tiofanātmetila apstiprinājums nebūtu jāatjauno. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ tiofanātmetila apstiprinājums nebūtu jāatjauno.

| (12) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 būtu attiecīgi jāgroza.

| (13) | Dalībvalstīm būtu jāatvēl pietiekams laiks, lai tās varētu atsaukt tiofanātmetilu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas. |
| --- | --- |

(13)

Dalībvalstīm būtu jāatvēl pietiekams laiks, lai tās varētu atsaukt tiofanātmetilu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas.

| (14) | Ja attiecībā uz tiofanātmetilu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu nosaka pagarinājuma periodu, šim periodam nevajadzētu pārsniegt 12 mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

(14)

Ja attiecībā uz tiofanātmetilu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu nosaka pagarinājuma periodu, šim periodam nevajadzētu pārsniegt 12 mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

| (15) | Šī regula neliedz iespēju uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 7. panta pamata iesniegt citu pieteikumu par darbīgo vielu tiofanātmetilu. |
| --- | --- |

(15)

Šī regula neliedz iespēju uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 7. panta pamata iesniegt citu pieteikumu par darbīgo vielu tiofanātmetilu.

| (16) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(16)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbīgās vielas apstiprinājuma neatjaunošana

Darbīgās vielas tiofanātmetila apstiprinājumu neatjauno.

2. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā 105. rindu par tiofanātmetilu svītro.

3. pants

Pārejas pasākumi

Dalībvalstis vēlākais līdz 2021. gada 19. aprīlim atsauc tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuri kā darbīgo vielu satur tiofanātmetilu.

4. pants

Pagarinājuma periods

Jebkurš pagarinājuma periods, ko dalībvalstis piešķīrušas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, beidzas vēlākais 2021. gada 19. oktobrī.

5. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 15. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Direktīva 2005/53/EK (2005. gada 16. septembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu hlortalonilu, hlortoluronu, cipermetrīnu, daminozīdu un tiofanātmetilu kā aktīvo vielu (OV L 241, 17.9.2005., 51. lpp.).

2

(3)  Padomes Direktīva 91/414/EEK (1991. gada 15. jūlijs) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 (2011. gada 25. maijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012 (2012. gada 18. septembris), ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).

5

(6)  
  EFSA (Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde), 2018. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance thiophanate-methyl, EFSA Journal 2018;16(1):5133. https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5133.

6

EFSA

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance thiophanate-methyl, EFSA Journal 2018

---

LĒMUMI

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 342/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 342/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1499

(2020. gada 28. jūlijs)

par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES piemērojamību atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanai un vairumtirdzniecībai Itālijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 5026)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (1), un jo īpaši tās 35. panta 3. punktu,

apspriedusies ar Publiskā iepirkuma padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   FAKTU IZKLĀSTS

FAKTU IZKLĀSTS

| (1) | 2019. gada 3. decembrīEnel Green Power (“iesniedzējs”) Komisijai iesniedza pieprasījumu uz Direktīvas 2014/25/ES 35. panta 1. punkta pamata (“pieprasījums”). Pieprasījums atbilst Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1804 (2) 1. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

(1)

2019. gada 3. decembrīEnel Green Power (“iesniedzējs”) Komisijai iesniedza pieprasījumu uz Direktīvas 2014/25/ES 35. panta 1. punkta pamata (“pieprasījums”). Pieprasījums atbilst Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1804 (2) 1. panta 1. punktam.

Enel Green Power

2

| (2) | Pieprasījums attiecas uz Direktīvas 2014/25/ES 9. pantā minēto atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību, ko iesniedzējs nodrošina Itālijā. Attiecīgie pakalpojumi pieprasījumā aprakstīti šādi: saules, vēja, mazo hidroelektrostaciju un ģeotermālā enerģija. Iesniedzējs pieprasījumā nav iekļāvis biomasu un biogāzi, jo apgalvo, ka saskaņā ar Komisijas praksi stimulu shēmām, ar ko šīs tehnoloģijas pašlaik tiek atbalstītas, būtu jāliek secināt, ka saistītie tirgi vēl nav tieši pakļauti konkurencei. |
| --- | --- |

(2)

Pieprasījums attiecas uz Direktīvas 2014/25/ES 9. pantā minēto atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību, ko iesniedzējs nodrošina Itālijā. Attiecīgie pakalpojumi pieprasījumā aprakstīti šādi: saules, vēja, mazo hidroelektrostaciju un ģeotermālā enerģija. Iesniedzējs pieprasījumā nav iekļāvis biomasu un biogāzi, jo apgalvo, ka saskaņā ar Komisijas praksi stimulu shēmām, ar ko šīs tehnoloģijas pašlaik tiek atbalstītas, būtu jāliek secināt, ka saistītie tirgi vēl nav tieši pakļauti konkurencei.

| (3) | Pieprasījumam nebija pievienota argumentēta un pamatota nostāja, ko pieņēmusi neatkarīga valsts iestāde, tāpēc saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 1. punktu Komisijai īstenošanas akts par pieprasījumu jāpieņem 105 darbdienu laikā. Sākotnējais termiņš tika apturēts saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 2. punktu. Īstenošanas akta pieņemšanas termiņš, par kuru vienojušies iesniedzējs un Komisija, beidzas 2020. gada 31. jūlijā. |
| --- | --- |

(3)

Pieprasījumam nebija pievienota argumentēta un pamatota nostāja, ko pieņēmusi neatkarīga valsts iestāde, tāpēc saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 1. punktu Komisijai īstenošanas akts par pieprasījumu jāpieņem 105 darbdienu laikā. Sākotnējais termiņš tika apturēts saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 2. punktu. Īstenošanas akta pieņemšanas termiņš, par kuru vienojušies iesniedzējs un Komisija, beidzas 2020. gada 31. jūlijā.

2.   TIESISKAIS REGULĒJUMS

TIESISKAIS REGULĒJUMS

| (4) | Direktīva 2014/25/ES attiecas uz līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu tādu darbību veikšanai, kas cita starpā ir saistītas ar elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Direktīvas 2014/25/ES izpratnē, ja vien attiecīgajai darbībai nav piemērots atbrīvojums saskaņā ar minētās direktīvas 34. pantu. |
| --- | --- |

(4)

Direktīva 2014/25/ES attiecas uz līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu tādu darbību veikšanai, kas cita starpā ir saistītas ar elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Direktīvas 2014/25/ES izpratnē, ja vien attiecīgajai darbībai nav piemērots atbrīvojums saskaņā ar minētās direktīvas 34. pantu.

| (5) | Direktīvā 2014/25/ES noteikts, ka uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no darbībām, uz ko attiecas Direktīva 2014/25/ES, minēto direktīvu neattiecina tad, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, šī darbība ir tieši pakļauta konkurencei tirgos, kam piekļuve nav ierobežota. Pakļautību tiešai konkurencei novērtē pēc objektīviem kritērijiem, kas var ietvert attiecīgo produktu vai pakalpojumu raksturlielumus, tādu alternatīvu produktu vai pakalpojumu esību, kurus uzskata par aizstājamiem piedāvājuma vai pieprasījuma pusē, cenas un to, vai attiecīgajiem produktiem vai pakalpojumiem faktiski ir vai potenciāli var būt vairāk nekā viens piegādātājs vai pakalpojumu sniedzējs. |
| --- | --- |

(5)

Direktīvā 2014/25/ES noteikts, ka uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no darbībām, uz ko attiecas Direktīva 2014/25/ES, minēto direktīvu neattiecina tad, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, šī darbība ir tieši pakļauta konkurencei tirgos, kam piekļuve nav ierobežota. Pakļautību tiešai konkurencei novērtē pēc objektīviem kritērijiem, kas var ietvert attiecīgo produktu vai pakalpojumu raksturlielumus, tādu alternatīvu produktu vai pakalpojumu esību, kurus uzskata par aizstājamiem piedāvājuma vai pieprasījuma pusē, cenas un to, vai attiecīgajiem produktiem vai pakalpojumiem faktiski ir vai potenciāli var būt vairāk nekā viens piegādātājs vai pakalpojumu sniedzējs.

3.   NOVĒRTĒJUMS

NOVĒRTĒJUMS

3.1.   Neierobežota piekļuve tirgum

Neierobežota piekļuve tirgum

| (6) | Piekļuvi kādam tirgum uzskata par neierobežotu, ja konkrētā dalībvalsts ir īstenojusi un piemēro attiecīgos Savienības tiesību aktus par konkrētās nozares vai tās daļas atvēršanu konkurencei. Minētie tiesību akti ir uzskaitīti Direktīvas 2014/25/ES III pielikumā, kurā atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības sakarā ir iekļauta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/72/EK (3). |
| --- | --- |

(6)

Piekļuvi kādam tirgum uzskata par neierobežotu, ja konkrētā dalībvalsts ir īstenojusi un piemēro attiecīgos Savienības tiesību aktus par konkrētās nozares vai tās daļas atvēršanu konkurencei. Minētie tiesību akti ir uzskaitīti Direktīvas 2014/25/ES III pielikumā, kurā atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības sakarā ir iekļauta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/72/EK (3).

3

| (7) | Balstoties uz Komisijai pieejamo informāciju, Itālija ir Direktīvu 2009/72/EK transponējusi valsts tiesību aktos ar Likumdošanas dekrētu Nr. 93/2011, kas vēlāk grozīts ar Likuma Nr. 115/2015 26. pantu un Likuma Nr. 122/2016 33. pantu. Tāpēc saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 3. punktu tiek uzskatīts, ka piekļuve konkrētajam tirgum nav ierobežota. |
| --- | --- |

(7)

Balstoties uz Komisijai pieejamo informāciju, Itālija ir Direktīvu 2009/72/EK transponējusi valsts tiesību aktos ar Likumdošanas dekrētu Nr. 93/2011, kas vēlāk grozīts ar Likuma Nr. 115/2015 26. pantu un Likuma Nr. 122/2016 33. pantu. Tāpēc saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 3. punktu tiek uzskatīts, ka piekļuve konkrētajam tirgum nav ierobežota.

3.2.   Tieša pakļautība konkurencei

Tieša pakļautība konkurencei

| (8) | Tieša pakļautība konkurencei jāizvērtē, pamatojoties uz dažādiem rādītājiem, no kuriem neviens pats par sevi nav izšķirīgs. Tirgos, uz kuriem attiecas šis lēmums, viens no kritērijiem, kas jāņem vērā, ir galveno tirgus dalībnieku tirgus daļa attiecīgajā tirgū. Uz dažādajām darbībām, uz kurām attiecas pieprasījums, attiecas atšķirīgi nosacījumi, tāpēc konkurence būtu jāanalizē, ņemot vērā atšķirīgo situāciju konkrētajos tirgos. |
| --- | --- |

(8)

Tieša pakļautība konkurencei jāizvērtē, pamatojoties uz dažādiem rādītājiem, no kuriem neviens pats par sevi nav izšķirīgs. Tirgos, uz kuriem attiecas šis lēmums, viens no kritērijiem, kas jāņem vērā, ir galveno tirgus dalībnieku tirgus daļa attiecīgajā tirgū. Uz dažādajām darbībām, uz kurām attiecas pieprasījums, attiecas atšķirīgi nosacījumi, tāpēc konkurence būtu jāanalizē, ņemot vērā atšķirīgo situāciju konkrētajos tirgos.

| (9) | Šis lēmums neskar konkurences un valsts atbalsta noteikumu piemērošanu un citas Savienības tiesību jomas. Konkrētāk, kā apstiprinājusi Vispārējā tiesa (4), kritērijiem un metodikai, ko izmanto, lai novērtētu tiešu pakļautību konkurencei saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. pantu, ne vienmēr jābūt tiem pašiem, kurus izmanto, lai veiktu novērtēšanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. vai 102. pantu vai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (5). |
| --- | --- |

(9)

Šis lēmums neskar konkurences un valsts atbalsta noteikumu piemērošanu un citas Savienības tiesību jomas. Konkrētāk, kā apstiprinājusi Vispārējā tiesa (4), kritērijiem un metodikai, ko izmanto, lai novērtētu tiešu pakļautību konkurencei saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. pantu, ne vienmēr jābūt tiem pašiem, kurus izmanto, lai veiktu novērtēšanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. vai 102. pantu vai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (5).

4

5

| (10) | Šā lēmuma mērķis ir noteikt, vai pieprasījumā minētās darbības (tirgos, kuriem Direktīvas 2014/25/ES 34. panta izpratnē piekļuve nav ierobežota) ir pakļautas tādam konkurences līmenim, kas nodrošinās, ka arī tad, ja nav ieviesta Direktīvā 2014/25/ES noteikto detalizēto iepirkuma noteikumu disciplīna, iepirkums to attiecīgo darbību vajadzībām, uz kurām attiecas pieprasījums, tiks īstenots pārredzami un nediskriminējoši, balstoties uz kritērijiem, kas pircējiem ļauj konstatēt, kurš risinājums kopumā ir saimnieciski visizdevīgākais. |
| --- | --- |

(10)

Šā lēmuma mērķis ir noteikt, vai pieprasījumā minētās darbības (tirgos, kuriem Direktīvas 2014/25/ES 34. panta izpratnē piekļuve nav ierobežota) ir pakļautas tādam konkurences līmenim, kas nodrošinās, ka arī tad, ja nav ieviesta Direktīvā 2014/25/ES noteikto detalizēto iepirkuma noteikumu disciplīna, iepirkums to attiecīgo darbību vajadzībām, uz kurām attiecas pieprasījums, tiks īstenots pārredzami un nediskriminējoši, balstoties uz kritērijiem, kas pircējiem ļauj konstatēt, kurš risinājums kopumā ir saimnieciski visizdevīgākais.

3.3.   Konkrētā tirgus definēšana

Konkrētā tirgus definēšana

| (11) | 2012. gadā Komisija Īstenošanas lēmumā 2012/539/ES (6) noteica, ka atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība ir atsevišķs tirgus. |
| --- | --- |

(11)

2012. gadā Komisija Īstenošanas lēmumā 2012/539/ES (6) noteica, ka atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība ir atsevišķs tirgus.

6

| (12) | Komisija 2017. gadā pieņēma Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/71 (7) par Nīderlandes elektroenerģijas tirgu. Attiecībā uz Nīderlandi Komisija uzskatīja, ka nav nepieciešams definēt atsevišķus elektroenerģijas tirgus atkarībā no tās avota. Galvenie iemesli, kādēļ Komisijas nostāja atšķīrās no tās, kas pausta Īstenošanas lēmumā 2012/539/ES par Itāliju, bija šādi: fakts, ka atjaunojamo energoresursu elektroenerģija tiek tieši pārdota vairumtirgū, nevis ārpustirgus subjektam, kā tas ir Vācijā, kur to pārdod pārvades sistēmas operatoram, un Itālijā, kur to pārdod Gestore dei Servizi Energetici (GEI); prioritāras ievades neesība atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai; fakts, ka atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai piemērojamā likumā noteiktā atlīdzība ir noteikta kā iepirkuma piemaksa (atšķirībā no fiksētas likmes Vācijas un Itālijas precedentos); fakts, ka atjaunojamo energoresursu subsīdijām jau no sākuma tika piemērota konkursa procedūra, kurā dažādas tehnoloģijas konkurē par iepriekš noteiktu subsīdiju apjomu. |
| --- | --- |

(12)

Komisija 2017. gadā pieņēma Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/71 (7) par Nīderlandes elektroenerģijas tirgu. Attiecībā uz Nīderlandi Komisija uzskatīja, ka nav nepieciešams definēt atsevišķus elektroenerģijas tirgus atkarībā no tās avota. Galvenie iemesli, kādēļ Komisijas nostāja atšķīrās no tās, kas pausta Īstenošanas lēmumā 2012/539/ES par Itāliju, bija šādi: fakts, ka atjaunojamo energoresursu elektroenerģija tiek tieši pārdota vairumtirgū, nevis ārpustirgus subjektam, kā tas ir Vācijā, kur to pārdod pārvades sistēmas operatoram, un Itālijā, kur to pārdod Gestore dei Servizi Energetici (GEI); prioritāras ievades neesība atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai; fakts, ka atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai piemērojamā likumā noteiktā atlīdzība ir noteikta kā iepirkuma piemaksa (atšķirībā no fiksētas likmes Vācijas un Itālijas precedentos); fakts, ka atjaunojamo energoresursu subsīdijām jau no sākuma tika piemērota konkursa procedūra, kurā dažādas tehnoloģijas konkurē par iepriekš noteiktu subsīdiju apjomu.

7

Gestore dei Servizi Energetici

GEI

| (13) | Iesniedzējs savā pieprasījumā pauž nostāju, ka Itālijā no atjaunojamajiem energoresursiem un no konvencionālajiem resursiem ražotās elektroenerģijas vairumtirdzniecība veido vienu un to pašu tirgu. |
| --- | --- |

(13)

Iesniedzējs savā pieprasījumā pauž nostāju, ka Itālijā no atjaunojamajiem energoresursiem un no konvencionālajiem resursiem ražotās elektroenerģijas vairumtirdzniecība veido vienu un to pašu tirgu.

| (14) | Itālijas konkurences iestāde Autorita’ Garante della Concorrenza e del Mercato (AGCM) savā 2020. gada 6. marta iesniegumā norāda, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai nevar identificēt atsevišķu tirgu, kas būtu nodalīts no tirgus enerģijas ražošanai no konvencionāliem resursiem. Iestāde norāda, ka no elektroenerģijas pieprasījuma apmierināšanas viedokļa ražošanu no atjaunojamajiem energoresursiem un konvencionālajiem resursiem var pilnīgi savstarpēji aizvietot un ka tirgus apstākļos pārdotās atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars ir augsts (vairāk nekā 50 % no kopējā apjoma). Šajā sakarā AGCM apgalvo, ka ražošanai no atjaunojamajiem energoresursiem piešķirtie stimuli kopš 2012. gada ir tikuši būtiski samazināti un ka laika gaitā to apjoms drīzāk kļuvis tāds, kas tikai nodrošina elektroenerģijas ražotājiem radušos izmaksu kompensēšanu. |
| --- | --- |

(14)

Itālijas konkurences iestāde Autorita’ Garante della Concorrenza e del Mercato (AGCM) savā 2020. gada 6. marta iesniegumā norāda, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai nevar identificēt atsevišķu tirgu, kas būtu nodalīts no tirgus enerģijas ražošanai no konvencionāliem resursiem. Iestāde norāda, ka no elektroenerģijas pieprasījuma apmierināšanas viedokļa ražošanu no atjaunojamajiem energoresursiem un konvencionālajiem resursiem var pilnīgi savstarpēji aizvietot un ka tirgus apstākļos pārdotās atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars ir augsts (vairāk nekā 50 % no kopējā apjoma). Šajā sakarā AGCM apgalvo, ka ražošanai no atjaunojamajiem energoresursiem piešķirtie stimuli kopš 2012. gada ir tikuši būtiski samazināti un ka laika gaitā to apjoms drīzāk kļuvis tāds, kas tikai nodrošina elektroenerģijas ražotājiem radušos izmaksu kompensēšanu.

Autorita’ Garante della Concorrenza e del Mercato

AGCM

AGCM

| (15) | Komisija norāda, ka elektroenerģijas ražošana no atjaunojamajiem energoresursiem Itālijā tiek atbalstīta ar vairākām shēmām, kuru iezīmes atšķiras. |
| --- | --- |

(15)

Komisija norāda, ka elektroenerģijas ražošana no atjaunojamajiem energoresursiem Itālijā tiek atbalstīta ar vairākām shēmām, kuru iezīmes atšķiras.

| (16) | Komisija Īstenošanas lēmumā 2012/539/ES attiecībā uz Itāliju bija analizējusi, kādas iezīmes ir četrām shēmām, ar ko tiek atbalstīta elektroenerģijas ražošana no atjaunojamajiem energoresursiem. Ņemot vērā pēc minētā lēmuma pieņemšanas Itālijā ieviesto atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas atbalsta shēmu dažādās īpašības, šajos apsvērumos iekļautās analīzes vajadzībām tiks izdalītas, no vienas puses, tirgus shēmas, kas Itālijā ir ieviestas atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanas atbalstam un ir analizētas Īstenošanas lēmumā 2012/539/ES, un, no otras puses, shēmas, kas atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanas atbalstam Itālijā ir ieviestas pēc minētā lēmuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

(16)

Komisija Īstenošanas lēmumā 2012/539/ES attiecībā uz Itāliju bija analizējusi, kādas iezīmes ir četrām shēmām, ar ko tiek atbalstīta elektroenerģijas ražošana no atjaunojamajiem energoresursiem. Ņemot vērā pēc minētā lēmuma pieņemšanas Itālijā ieviesto atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas atbalsta shēmu dažādās īpašības, šajos apsvērumos iekļautās analīzes vajadzībām tiks izdalītas, no vienas puses, tirgus shēmas, kas Itālijā ir ieviestas atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanas atbalstam un ir analizētas Īstenošanas lēmumā 2012/539/ES, un, no otras puses, shēmas, kas atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanas atbalstam Itālijā ir ieviestas pēc minētā lēmuma pieņemšanas.

| (17) | Šajā sakarā ir svarīgi pieminēt, ka ne uz visiem attiecīgo tirgu dalībniekiem attiecas publiskā iepirkuma noteikumi. Tāpēc uzņēmumiem, uz kuriem šie noteikumi neattiecas, darbojoties minētajos tirgos, parasti būtu iespēja radīt konkurences spiedienu uz tirgus dalībniekiem, uz kuriem publiskā iepirkuma noteikumi attiecas. |
| --- | --- |

(17)

Šajā sakarā ir svarīgi pieminēt, ka ne uz visiem attiecīgo tirgu dalībniekiem attiecas publiskā iepirkuma noteikumi. Tāpēc uzņēmumiem, uz kuriem šie noteikumi neattiecas, darbojoties minētajos tirgos, parasti būtu iespēja radīt konkurences spiedienu uz tirgus dalībniekiem, uz kuriem publiskā iepirkuma noteikumi attiecas.

3.4.   Konkrētā ģeogrāfiskā tirgus definēšana

Konkrētā ģeogrāfiskā tirgus definēšana

| (18) | Elektroenerģijas nozarē bieži uzskata, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus darbojas valsts mērogā. Tomēr konkrētais ģeogrāfiskais apgabals var būt atkarīgs arī no tirdzniecības zonas konfigurācijas un atspoguļot tīkla ierobežojumus. |
| --- | --- |

(18)

Elektroenerģijas nozarē bieži uzskata, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus darbojas valsts mērogā. Tomēr konkrētais ģeogrāfiskais apgabals var būt atkarīgs arī no tirdzniecības zonas konfigurācijas un atspoguļot tīkla ierobežojumus.

| (19) | Komisija Īstenošanas lēmumā 2012/539/ES konstatēja, ka, tā kā pastāv tīkla ierobežojumi, tad, lai varētu izvērtēt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK (8) 30. panta 1. punktā paredzēto nosacījumu izpildi un neskarot konkurences tiesības, par relevantajiem tādas elektroenerģijas, kura ražota no konvencionālajiem resursiem, ražošanas un vairumtirdzniecības ģeogrāfiskajiem tirgiem uzskata ziemeļu makrozonu un dienvidu makrozonu. |
| --- | --- |

(19)

Komisija Īstenošanas lēmumā 2012/539/ES konstatēja, ka, tā kā pastāv tīkla ierobežojumi, tad, lai varētu izvērtēt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK (8) 30. panta 1. punktā paredzēto nosacījumu izpildi un neskarot konkurences tiesības, par relevantajiem tādas elektroenerģijas, kura ražota no konvencionālajiem resursiem, ražošanas un vairumtirdzniecības ģeogrāfiskajiem tirgiem uzskata ziemeļu makrozonu un dienvidu makrozonu.

8

| (20) | Iesniedzējs uzskata, ka ģeogrāfiskais tirgus ir valsts mēroga. |
| --- | --- |

(20)

Iesniedzējs uzskata, ka ģeogrāfiskais tirgus ir valsts mēroga.

| (21) | Itālijas iestādes 2020. gada 6. marta iesniegumā norāda, ka cenu starpība starp dienvidu makrozonu un Sardīniju ir samazināta gandrīz līdz nullei un arī cenu starpība starp dienvidu makrozonu un Sicīlijas makrozonu ir samazināta. AGCM uzsver dekoncentrācijas procesu, kurš ir ietekmējis tirgu Itālijā un kuru apstiprina Herfindāla-Hiršmana indeksa (HHI) pakāpeniskā samazināšanās valsts līmenī (2018. gadā – 549, 2017. gadā – 686, 2016. gadā – 713, 2012. gadā – 884). HHI indeksa aprēķinus 2019. gada 19. septembra iesniegumā norādīja iesniedzējs. Tomēr AGCM norāda, ka vismaz vienā makrozonā (Sicīlijā) zonālā cena joprojām, šķiet, pastāvīgi un būtiski atšķiras no cenām pārējā valstī. |
| --- | --- |

(21)

Itālijas iestādes 2020. gada 6. marta iesniegumā norāda, ka cenu starpība starp dienvidu makrozonu un Sardīniju ir samazināta gandrīz līdz nullei un arī cenu starpība starp dienvidu makrozonu un Sicīlijas makrozonu ir samazināta. AGCM uzsver dekoncentrācijas procesu, kurš ir ietekmējis tirgu Itālijā un kuru apstiprina Herfindāla-Hiršmana indeksa (HHI) pakāpeniskā samazināšanās valsts līmenī (2018. gadā – 549, 2017. gadā – 686, 2016. gadā – 713, 2012. gadā – 884). HHI indeksa aprēķinus 2019. gada 19. septembra iesniegumā norādīja iesniedzējs. Tomēr AGCM norāda, ka vismaz vienā makrozonā (Sicīlijā) zonālā cena joprojām, šķiet, pastāvīgi un būtiski atšķiras no cenām pārējā valstī.

AGCM

AGCM

| (22) | Komisija piekrīt, ka cenu atšķirību attīstība pēdējo astoņu gadu laikā ir liecinājusi par makrozonu būtisku savstarpējo konverģenci. Tomēr, tā kā Sicīlijas makrozonas tirgū joprojām pastāv piemaksa, šo zonu būtu nepieciešams nodalīt no pārējā Itālijas tirgus. |
| --- | --- |

(22)

Komisija piekrīt, ka cenu atšķirību attīstība pēdējo astoņu gadu laikā ir liecinājusi par makrozonu būtisku savstarpējo konverģenci. Tomēr, tā kā Sicīlijas makrozonas tirgū joprojām pastāv piemaksa, šo zonu būtu nepieciešams nodalīt no pārējā Itālijas tirgus.

| (23) | Vērtējot šā lēmuma vajadzībām un neskarot konkurences tiesības un valsts atbalsta noteikumus, Komisija uzskata, ka pastāv divi relevanti ģeogrāfiskie tirgi: no vienas puses – ziemeļu, dienvidu un Sardīnijas makrozona, no otras puses – Sicīlijas makrozona. |
| --- | --- |

(23)

Vērtējot šā lēmuma vajadzībām un neskarot konkurences tiesības un valsts atbalsta noteikumus, Komisija uzskata, ka pastāv divi relevanti ģeogrāfiskie tirgi: no vienas puses – ziemeļu, dienvidu un Sardīnijas makrozona, no otras puses – Sicīlijas makrozona.

3.5.   Tirgus analīze

Tirgus analīze

| (24) | Komisija Īstenošanas lēmumā 2012/539/ES bija secinājusi, ka no publiskā iepirkuma noteikumiem varētu atbrīvot tikai konvencionālo resursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību. Lēmumā bija noteikts, ka Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punktā paredzētais nosacījums par tiešu pakļautību konkurencei uzskatāms par izpildītu attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu no konvencionālajiem resursiem un šādas elektroenerģijas vairumtirdzniecību Itālijas teritorijā, izņemot Sardīniju un Sicīliju. Lēmumā tika analizētas tādu četru stimulu shēmu iezīmes, ar ko atbalsta atjaunojamo energoresursu izmantošanu. |
| --- | --- |

(24)

Komisija Īstenošanas lēmumā 2012/539/ES bija secinājusi, ka no publiskā iepirkuma noteikumiem varētu atbrīvot tikai konvencionālo resursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību. Lēmumā bija noteikts, ka Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punktā paredzētais nosacījums par tiešu pakļautību konkurencei uzskatāms par izpildītu attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu no konvencionālajiem resursiem un šādas elektroenerģijas vairumtirdzniecību Itālijas teritorijā, izņemot Sardīniju un Sicīliju. Lēmumā tika analizētas tādu četru stimulu shēmu iezīmes, ar ko atbalsta atjaunojamo energoresursu izmantošanu.

| (25) | Comitato Interministeriale Prezzi del 29 aprile 1992 (CIP6) mehānisms attiecas uz likumā noteiktajiem valsts regulētajiem iepirkuma tarifiem elektroenerģijai, kas ražota no atjaunojamajiem resursiem un “atjaunojamajiem resursiem līdzīgiem resursiem”, it īpaši elektroenerģijai, kura ražota koģenerācijas stacijās. Ar šo mehānismu ir nosegtas darbības izmaksas, kapitāla izmaksas un kurināmā izmaksas, kā arī ir iekļauts stimula elements, kas piemērojams mehānisma izmantošanas pirmajos astoņos gados. |
| --- | --- |

(25)

Comitato Interministeriale Prezzi del 29 aprile 1992 (CIP6) mehānisms attiecas uz likumā noteiktajiem valsts regulētajiem iepirkuma tarifiem elektroenerģijai, kas ražota no atjaunojamajiem resursiem un “atjaunojamajiem resursiem līdzīgiem resursiem”, it īpaši elektroenerģijai, kura ražota koģenerācijas stacijās. Ar šo mehānismu ir nosegtas darbības izmaksas, kapitāla izmaksas un kurināmā izmaksas, kā arī ir iekļauts stimula elements, kas piemērojams mehānisma izmantošanas pirmajos astoņos gados.

Comitato Interministeriale Prezzi del 29 aprile 1992

CIP6

| (26) | Vispārējais tarifs (TO) tiek izmantots stacijās, kuru uzstādītā jauda ir mazāka par 200 kW vējparku gadījumā, bet citu veidu atjaunīgās enerģijas gadījumā mazāka par 1 MW. Šī sistēma ir garantēta uz 15 gadiem, tā ir izmantojama brīvprātīgi un kā alternatīva zaļo sertifikātu sistēmai. Vispārējais tarifs ietver enerģijas cenu un stimulu. |
| --- | --- |

(26)

Vispārējais tarifs (TO) tiek izmantots stacijās, kuru uzstādītā jauda ir mazāka par 200 kW vējparku gadījumā, bet citu veidu atjaunīgās enerģijas gadījumā mazāka par 1 MW. Šī sistēma ir garantēta uz 15 gadiem, tā ir izmantojama brīvprātīgi un kā alternatīva zaļo sertifikātu sistēmai. Vispārējais tarifs ietver enerģijas cenu un stimulu.

TO

| (27) | Zaļo sertifikātu (CV) mehānisma pamatā ir obligāto kvotu noteikšana konvencionālo resursu elektroenerģijas ražotājiem un importētājiem, kuriem ir pienākums reizi gadā iesniegt noteiktu skaitu zaļo sertifikātu. Tad zaļie sertifikāti tiek iedalīti atjaunīgās elektroenerģijas iekārtām atkarībā no saražotās elektroenerģijas avota, un tos var laist tirdzniecībā citā tirgū, kas nav enerģijas tirgus. Atjaunīgās elektroenerģijas ražotāji gūst ienākumus no atjaunīgās enerģijas pārdošanas un – kā stimulu – ienākumus no zaļo sertifikātu pārdošanas. Zaļo sertifikātu vērtību nosaka pēc attiecības starp pieprasījumu (konvencionālo resursu elektroenerģijas ražotāju un importētāju pieprasījums) un piedāvājumu (atjaunojamo resursu elektroenerģijas ražotāju piedāvājums). Zaļo sertifikātu shēmas piemēro iekārtām, kuru jauda ir lielāka par 1 MW (izņemot fotoelementu iekārtas), un vēja enerģijas iekārtām, kuru jauda ir lielāka par 200 kW. |
| --- | --- |

(27)

Zaļo sertifikātu (CV) mehānisma pamatā ir obligāto kvotu noteikšana konvencionālo resursu elektroenerģijas ražotājiem un importētājiem, kuriem ir pienākums reizi gadā iesniegt noteiktu skaitu zaļo sertifikātu. Tad zaļie sertifikāti tiek iedalīti atjaunīgās elektroenerģijas iekārtām atkarībā no saražotās elektroenerģijas avota, un tos var laist tirdzniecībā citā tirgū, kas nav enerģijas tirgus. Atjaunīgās elektroenerģijas ražotāji gūst ienākumus no atjaunīgās enerģijas pārdošanas un – kā stimulu – ienākumus no zaļo sertifikātu pārdošanas. Zaļo sertifikātu vērtību nosaka pēc attiecības starp pieprasījumu (konvencionālo resursu elektroenerģijas ražotāju un importētāju pieprasījums) un piedāvājumu (atjaunojamo resursu elektroenerģijas ražotāju piedāvājums). Zaļo sertifikātu shēmas piemēro iekārtām, kuru jauda ir lielāka par 1 MW (izņemot fotoelementu iekārtas), un vēja enerģijas iekārtām, kuru jauda ir lielāka par 200 kW.

CV

| (28) | Zaļo sertifikātu mehānisms 2016. gada janvārī tika mainīts un pārdēvēts par GRIN. Tas funkcionē kā reizi ceturksnī izmaksāta piemaksa, kuru shēmas atbalsta saņēmējiem maksā papildus elektroenerģijas cenai. Saskaņā ar GRIN izmaksātās summas un izmaksu ilgums ir tieši tāds pats, kādu atbalsta saņēmēji būtu saņēmuši ar iepriekšējiem zaļajiem sertifikātiem. |
| --- | --- |

(28)

Zaļo sertifikātu mehānisms 2016. gada janvārī tika mainīts un pārdēvēts par GRIN. Tas funkcionē kā reizi ceturksnī izmaksāta piemaksa, kuru shēmas atbalsta saņēmējiem maksā papildus elektroenerģijas cenai. Saskaņā ar GRIN izmaksātās summas un izmaksu ilgums ir tieši tāds pats, kādu atbalsta saņēmēji būtu saņēmuši ar iepriekšējiem zaļajiem sertifikātiem.

GRIN

GRIN

| (29) | Energoresursu kontu (CE) sistēma stimulē elektroenerģijas ražošanu ar fotoelementiem un būtībā ir iepirkuma piemaksa: ražotāji nākamās dienas tirgū pārdod elektroenerģiju par tirgus cenu un kā stimulu saņem piemaksu. Šīs stimulu sistēmas garantētais ilgums ir 20 gadi. |
| --- | --- |

(29)

Energoresursu kontu (CE) sistēma stimulē elektroenerģijas ražošanu ar fotoelementiem un būtībā ir iepirkuma piemaksa: ražotāji nākamās dienas tirgū pārdod elektroenerģiju par tirgus cenu un kā stimulu saņem piemaksu. Šīs stimulu sistēmas garantētais ilgums ir 20 gadi.

CE

| (30) | Balstoties uz šo shēmu iezīmēm, kā arī saražotās elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības specifiku, Komisija Īstenošanas lēmumā 2012/539/ES secināja, ka attiecībā uz atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā tiešas konkurences nosacījums nav izpildīts. Tā kā šo shēmu nosacījumi kopumā nav mainījušies, Komisija nesaskata pamatu minētā vērtējuma mainīšanai. |
| --- | --- |

(30)

Balstoties uz šo shēmu iezīmēm, kā arī saražotās elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības specifiku, Komisija Īstenošanas lēmumā 2012/539/ES secināja, ka attiecībā uz atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā tiešas konkurences nosacījums nav izpildīts. Tā kā šo shēmu nosacījumi kopumā nav mainījušies, Komisija nesaskata pamatu minētā vērtējuma mainīšanai.

| (31) | Svarīgākās no shēmām, kas ieviestas pēc Īstenošanas lēmuma 2012/539/ES pieņemšanas, tika paziņotas Komisijai un saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem tika atļautas ar Komisijas Lēmumu C(2016) 2726 (9) un Komisijas Lēmumu C(2019) 4498 (10). Tas nozīmē, ka šīs shēmas ietver pienācīgu atlīdzību, ņemot vērā radušās izmaksas, un ka piešķirtais atbalsts neizkropļo vienoto tirgu. |
| --- | --- |

(31)

Svarīgākās no shēmām, kas ieviestas pēc Īstenošanas lēmuma 2012/539/ES pieņemšanas, tika paziņotas Komisijai un saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem tika atļautas ar Komisijas Lēmumu C(2016) 2726 (9) un Komisijas Lēmumu C(2019) 4498 (10). Tas nozīmē, ka šīs shēmas ietver pienācīgu atlīdzību, ņemot vērā radušās izmaksas, un ka piešķirtais atbalsts neizkropļo vienoto tirgu.

9

10

| (32) | Ar ministra 2016. gada 23. jūnija dekrētu izveidotā shēma bija pieejama visiem atjaunojamo energoresursu enerģijas veidiem, izņemot saules fotoelementu enerģiju. Saņēmēji tika iedalīti trijās kategorijās atkarībā no elektrostacijas jaudas: jauni lieli ģeneratori (uzstādītā jauda lielāka par 5 MW), jauni vidēji ģeneratori (uzstādītā jauda no 500 kW2 līdz 5 MW; šajā kategorijā ietilpst arī jebkura lieluma ģeneratoru energoatjaunināšana) un mazāki ģeneratori (uzstādītā jauda nepārsniedz 500 kW). Komisija norādīja, ka tehnoloģijām, kas shēmas kontekstā ir atbilstīgas, enerģijas ražošanas izlīdzinātās izmaksas (LCOE) būtu augstākas nekā paredzamā elektroenerģijas tirgus cena un ka bez atbalsta un normālos tirgus apstākļos atjaunojamo energoresursu enerģijas projektu neto pašreizējā vērtība (NPV) būtu negatīva. |
| --- | --- |

(32)

Ar ministra 2016. gada 23. jūnija dekrētu izveidotā shēma bija pieejama visiem atjaunojamo energoresursu enerģijas veidiem, izņemot saules fotoelementu enerģiju. Saņēmēji tika iedalīti trijās kategorijās atkarībā no elektrostacijas jaudas: jauni lieli ģeneratori (uzstādītā jauda lielāka par 5 MW), jauni vidēji ģeneratori (uzstādītā jauda no 500 kW2 līdz 5 MW; šajā kategorijā ietilpst arī jebkura lieluma ģeneratoru energoatjaunināšana) un mazāki ģeneratori (uzstādītā jauda nepārsniedz 500 kW). Komisija norādīja, ka tehnoloģijām, kas shēmas kontekstā ir atbilstīgas, enerģijas ražošanas izlīdzinātās izmaksas (LCOE) būtu augstākas nekā paredzamā elektroenerģijas tirgus cena un ka bez atbalsta un normālos tirgus apstākļos atjaunojamo energoresursu enerģijas projektu neto pašreizējā vērtība (NPV) būtu negatīva.

2

LCOE

| (33) | Ar ministra 2019. gada 4. jūlija dekrētu izveidotā shēma paredz darbības atbalstu elektroenerģijas ražošanai iekārtās, kas izmanto šādas atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas: sauszemes vēja enerģiju, saules fotoelementu enerģiju, hidroenerģiju un notekūdeņu gāzu enerģiju. Tāpat kā Lēmumā C(2016) 2726, Komisija norādīja, ka shēmai atbilstīgo tehnoloģiju gadījumā LCOE būtu augstākas nekā paredzamā elektroenerģijas tirgus cena. Tādēļ bez atbalsta un normālos tirgus apstākļos atjaunojamo energoresursu enerģijas projektu NPV būtu negatīva. Komisija secināja, ka, ja netiktu sniegts atbalsts, projekti, kas gūst labumu no shēmas, nebūtu finansiāli dzīvotspējīgi. |
| --- | --- |

(33)

Ar ministra 2019. gada 4. jūlija dekrētu izveidotā shēma paredz darbības atbalstu elektroenerģijas ražošanai iekārtās, kas izmanto šādas atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas: sauszemes vēja enerģiju, saules fotoelementu enerģiju, hidroenerģiju un notekūdeņu gāzu enerģiju. Tāpat kā Lēmumā C(2016) 2726, Komisija norādīja, ka shēmai atbilstīgo tehnoloģiju gadījumā LCOE būtu augstākas nekā paredzamā elektroenerģijas tirgus cena. Tādēļ bez atbalsta un normālos tirgus apstākļos atjaunojamo energoresursu enerģijas projektu NPV būtu negatīva. Komisija secināja, ka, ja netiktu sniegts atbalsts, projekti, kas gūst labumu no shēmas, nebūtu finansiāli dzīvotspējīgi.

LCOE

| (34) | Ar ministra 2017. gada 14. februāra dekrētu tika ieviesta īpaša shēma mazajām salām. Tās ir 20 salas, no kurām 14 atrodas Sicīlijā un kuras nav savienotas ar kontinentālās daļas elektrotīklu. To platība ir lielāka par vienu kvadrātkilometru, tās atrodas tālāk nekā 1 km no kontinentālās daļas, un tajās ir vismaz 50 iedzīvotāju. Katrai salai tika noteikti konkrēti ar elektroenerģiju un siltumenerģiju saistīti enerģētikas pārkārtošanas mērķrādītāji 2030. gadam. Shēmai var piekļūt, kad tiek būvētas, uzlabotas vai atkaliedarbinātas elektroenerģijas ražošanas iekārtas, kuru jauda ir ne mazāka kā 0,5 kW, kuras ir sākušas darbu pēc 2018. gada 15. novembra, kuras ir savienotas ar salas elektrotīklu un tiek darbinātas ar vietējo pieejamo atjaunojamo energoresursu enerģiju. Atbalsta saņēmēji saņem garantēto tarifu par elektroenerģiju, kas tiek pārdota tīklā, un iepirkuma piemaksu par elektroenerģiju, kas tiek saražota un tūlīt patērēta objektā. |
| --- | --- |

(34)

Ar ministra 2017. gada 14. februāra dekrētu tika ieviesta īpaša shēma mazajām salām. Tās ir 20 salas, no kurām 14 atrodas Sicīlijā un kuras nav savienotas ar kontinentālās daļas elektrotīklu. To platība ir lielāka par vienu kvadrātkilometru, tās atrodas tālāk nekā 1 km no kontinentālās daļas, un tajās ir vismaz 50 iedzīvotāju. Katrai salai tika noteikti konkrēti ar elektroenerģiju un siltumenerģiju saistīti enerģētikas pārkārtošanas mērķrādītāji 2030. gadam. Shēmai var piekļūt, kad tiek būvētas, uzlabotas vai atkaliedarbinātas elektroenerģijas ražošanas iekārtas, kuru jauda ir ne mazāka kā 0,5 kW, kuras ir sākušas darbu pēc 2018. gada 15. novembra, kuras ir savienotas ar salas elektrotīklu un tiek darbinātas ar vietējo pieejamo atjaunojamo energoresursu enerģiju. Atbalsta saņēmēji saņem garantēto tarifu par elektroenerģiju, kas tiek pārdota tīklā, un iepirkuma piemaksu par elektroenerģiju, kas tiek saražota un tūlīt patērēta objektā.

| (35) | Ritiro Dedicato (RID) ir mehānisms, saskaņā ar kuru ražotāji tiek iekļauti tīklā ievadītās elektroenerģijas tirgū. Tas ietver elektroenerģijas pārdošanu GSE un aizstāj jebkuras citas līgumiskās saistības, kas (cita starpā) saistītas ar enerģijas pievades un transportēšanas pakalpojumiem. RID atbilst iekārtas, kuru jauda ir mazāka nekā 10 MW, kā arī jebkuras jaudas iekārtas, ja tās tiek darbinātas ar [saules, vēja, plūdmaiņu, viļņu, ģeotermālo enerģiju vai enerģiju no hidrauliskajiem avotiem, kam jābūt ūdens plūsmas stacijām, vai] citu atjaunojamo energoresursu enerģiju un pieder ražojošam patērētājam. RID ir alternatīva stimuliem, ko piešķir saskaņā ar pārējām shēmām, kas izveidotas ar ministra 2012. gada 5. jūlija, 2012. gada 6. jūlija, 2016. gada 23. jūnija un 2019. gada 4. jūlija dekrētu. |
| --- | --- |

(35)

Ritiro Dedicato (RID) ir mehānisms, saskaņā ar kuru ražotāji tiek iekļauti tīklā ievadītās elektroenerģijas tirgū. Tas ietver elektroenerģijas pārdošanu GSE un aizstāj jebkuras citas līgumiskās saistības, kas (cita starpā) saistītas ar enerģijas pievades un transportēšanas pakalpojumiem. RID atbilst iekārtas, kuru jauda ir mazāka nekā 10 MW, kā arī jebkuras jaudas iekārtas, ja tās tiek darbinātas ar [saules, vēja, plūdmaiņu, viļņu, ģeotermālo enerģiju vai enerģiju no hidrauliskajiem avotiem, kam jābūt ūdens plūsmas stacijām, vai] citu atjaunojamo energoresursu enerģiju un pieder ražojošam patērētājam. RID ir alternatīva stimuliem, ko piešķir saskaņā ar pārējām shēmām, kas izveidotas ar ministra 2012. gada 5. jūlija, 2012. gada 6. jūlija, 2016. gada 23. jūnija un 2019. gada 4. jūlija dekrētu.

Ritiro Dedicato

RID

GSE

RID

RID

| (36) | Scambio sul Posto (SSP) ļauj ekonomiski kompensēt starpību starp vērtību, kāda ir tīklā ievadītajai elektroenerģijai, un vērtību, kāda ir elektroenerģijai, ko paņem un patērē laikposmā, kas atšķiras no elektroenerģijas ražošanas laikposma. To piemēro iekārtām, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2014. gada 31. decembrī, ja tās darbina ar atjaunojamo energoresursu enerģiju vai tajās veic augstas efektivitātes koģenerāciju (AEK), un kuru maksimālā jauda nepārsniedz 200 kW, vai iekārtām ar jaudu līdz 500 kW, ja tās darbina ar atjaunojamo energoresursu enerģiju un ja laistas ekspluatācijā ne agrāk kā 2015. gada 1. janvārī. SSP ir alternatīva stimuliem, ko piešķir saskaņā ar pārējām shēmām, kuras izveidotas ar ministra 2012. gada 5. jūlija, 2012. gada 6. jūlija, 2016. gada 23. jūnija un 2019. gada 4. jūlija dekrētu. |
| --- | --- |

(36)

Scambio sul Posto (SSP) ļauj ekonomiski kompensēt starpību starp vērtību, kāda ir tīklā ievadītajai elektroenerģijai, un vērtību, kāda ir elektroenerģijai, ko paņem un patērē laikposmā, kas atšķiras no elektroenerģijas ražošanas laikposma. To piemēro iekārtām, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2014. gada 31. decembrī, ja tās darbina ar atjaunojamo energoresursu enerģiju vai tajās veic augstas efektivitātes koģenerāciju (AEK), un kuru maksimālā jauda nepārsniedz 200 kW, vai iekārtām ar jaudu līdz 500 kW, ja tās darbina ar atjaunojamo energoresursu enerģiju un ja laistas ekspluatācijā ne agrāk kā 2015. gada 1. janvārī. SSP ir alternatīva stimuliem, ko piešķir saskaņā ar pārējām shēmām, kuras izveidotas ar ministra 2012. gada 5. jūlija, 2012. gada 6. jūlija, 2016. gada 23. jūnija un 2019. gada 4. jūlija dekrētu.

Scambio sul Posto

SSP

SSP

| (37) | Komisija norāda, ka ar ministra 2016. gada 23. jūnija dekrētu un 2019. gada 4. jūlija dekrētu izveidotajās shēmās ir iekļauta konkursa procedūra stimulu saņemšanai. |
| --- | --- |

(37)

Komisija norāda, ka ar ministra 2016. gada 23. jūnija dekrētu un 2019. gada 4. jūlija dekrētu izveidotajās shēmās ir iekļauta konkursa procedūra stimulu saņemšanai.

| (38) | Komisija norāda, ka ar ministra 2016. gada 23. jūnija dekrētu un 2019. gada 4. jūlija dekrētu izveidoto shēmu izmantošanā konkurences līmenis ir pieaudzis un ka elektroenerģijas ražošanai no atjaunojamajiem energoresursiem ir daudz pieteikumu iesniedzēju un piedāvājumu. Tāpēc Komisija uzskata, ka atjaunīgās enerģijas ražošanas iekārtas, kas saņem atbalstu no jaunākajām shēmām, darbojas konkurences apstākļos. |
| --- | --- |

(38)

Komisija norāda, ka ar ministra 2016. gada 23. jūnija dekrētu un 2019. gada 4. jūlija dekrētu izveidoto shēmu izmantošanā konkurences līmenis ir pieaudzis un ka elektroenerģijas ražošanai no atjaunojamajiem energoresursiem ir daudz pieteikumu iesniedzēju un piedāvājumu. Tāpēc Komisija uzskata, ka atjaunīgās enerģijas ražošanas iekārtas, kas saņem atbalstu no jaunākajām shēmām, darbojas konkurences apstākļos.

| (39) | Kas attiecas uz pārējām trim shēmām – ar ministra 2017. gada 14. februāra dekrētu izveidoto shēmu, RID un SSP –, Komisijai nav pamata secināt, ka atbalsta saņēmēji saskartos ar konkurences spiedienu. Dažas no to iezīmēm, piemēram, iepirkuma tarifs vai apstāklis, ka saražoto enerģiju iepērk GSE, ir līdzīgas kā citām shēmām, kas tika analizētas 2012. gada lēmumā. |
| --- | --- |

(39)

Kas attiecas uz pārējām trim shēmām – ar ministra 2017. gada 14. februāra dekrētu izveidoto shēmu, RID un SSP –, Komisijai nav pamata secināt, ka atbalsta saņēmēji saskartos ar konkurences spiedienu. Dažas no to iezīmēm, piemēram, iepirkuma tarifs vai apstāklis, ka saražoto enerģiju iepērk GSE, ir līdzīgas kā citām shēmām, kas tika analizētas 2012. gada lēmumā.

RID

SSP

GSE

4.   SECINĀJUMI

SECINĀJUMI

| (40) | Ņemot vērā iepriekš izvērtētos faktorus, uzskatāms, ka attiecībā uz atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Itālijā, kam piemēro ar ministra 2016. gada 23. jūnija dekrētu un ministra 2019. gada 4. jūlija dekrētu ieviestās shēmas, Direktīvas 2014/25/ES 34. panta nosacījums par līgumslēdzēju pakļautību tiešai konkurencei ir izpildīts. |
| --- | --- |

(40)

Ņemot vērā iepriekš izvērtētos faktorus, uzskatāms, ka attiecībā uz atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Itālijā, kam piemēro ar ministra 2016. gada 23. jūnija dekrētu un ministra 2019. gada 4. jūlija dekrētu ieviestās shēmas, Direktīvas 2014/25/ES 34. panta nosacījums par līgumslēdzēju pakļautību tiešai konkurencei ir izpildīts.

| (41) | Turklāt, tā kā nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu, Direktīva 2014/25/ES nav jāpiemēro ne tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir tādu līgumu slēgšanas tiesības, kas paredzēti, lai dotu tiesības Itālijā ražot un pārdot vairumtirdzniecībā atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju saskaņā ar shēmām, kas ieviestas ar ministra 2016. gada 23. jūnija dekrētu un ministra 2019. gada 4. jūlija dekrētu, ne arī tad, kad līgumslēdzēji organizē projektu konkursus šādas darbības veikšanai minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā. |
| --- | --- |

(41)

Turklāt, tā kā nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu, Direktīva 2014/25/ES nav jāpiemēro ne tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir tādu līgumu slēgšanas tiesības, kas paredzēti, lai dotu tiesības Itālijā ražot un pārdot vairumtirdzniecībā atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju saskaņā ar shēmām, kas ieviestas ar ministra 2016. gada 23. jūnija dekrētu un ministra 2019. gada 4. jūlija dekrētu, ne arī tad, kad līgumslēdzēji organizē projektu konkursus šādas darbības veikšanai minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

| (42) | Ņemot vērā iepriekš izvērtētos faktorus, uzskatāms, ka attiecībā uz atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību, kam piemēro CIP6, CV/GRIN, CE, TO, ar ministra 2017. gada 14. februāra dekrētu ieviesto shēmu, RID un SSP, Direktīvas 2014/25/ES 34. panta nosacījums par līgumslēdzēju pakļautību tiešai konkurencei nav izpildīts. Tādējādi Direktīvu 2014/25/ES būtu jāturpina piemērot gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir tādu līgumu slēgšanas tiesības, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt minēto darbību Itālijā, kā arī – kad tie organizē projektu konkursus šādas darbības veikšanai minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā. |
| --- | --- |

(42)

Ņemot vērā iepriekš izvērtētos faktorus, uzskatāms, ka attiecībā uz atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību, kam piemēro CIP6, CV/GRIN, CE, TO, ar ministra 2017. gada 14. februāra dekrētu ieviesto shēmu, RID un SSP, Direktīvas 2014/25/ES 34. panta nosacījums par līgumslēdzēju pakļautību tiešai konkurencei nav izpildīts. Tādējādi Direktīvu 2014/25/ES būtu jāturpina piemērot gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir tādu līgumu slēgšanas tiesības, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt minēto darbību Itālijā, kā arī – kad tie organizē projektu konkursus šādas darbības veikšanai minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

CIP6

CV/GRIN

CE

TO

RID

SSP

| (43) | Ņemot vērā iepriekš izvērtētos faktorus, uzskatāms, ka attiecībā uz atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Itālijā, izņemot Sicīliju, Direktīvas 2014/25/ES 34. panta nosacījums par pakļautību tiešai konkurencei ir izpildīts. |
| --- | --- |

(43)

Ņemot vērā iepriekš izvērtētos faktorus, uzskatāms, ka attiecībā uz atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Itālijā, izņemot Sicīliju, Direktīvas 2014/25/ES 34. panta nosacījums par pakļautību tiešai konkurencei ir izpildīts.

| (44) | Tā kā elektroenerģijas ražošanai no atjaunojamajiem energoresursiem, kam piemēro CIP6, CV/GRIN, CE, TO, ar ministra 2017. gada 14. februāra dekrētu izveidoto shēmu, RID un SSP, joprojām ir jāpiemēro Direktīva 2014/25/ES, ir jāatgādina, ka iepirkuma līgumi par vairākām darbībām ir jāskata atbilstoši minētās direktīvas 6. pantam. Tātad, ja līgumslēdzējs ir iesaistīts jauktā iepirkumā, proti, tādā, kas paredzēts gan tādu darbību veikšanai, kuras ir atbrīvotas no Direktīvas 2014/25/ES piemērošanas, gan tādu darbību veikšanai, kuras no tās nav atbrīvotas, ir jāņem vērā, kuras darbības ir līguma galvenās darbības. Šāda jaukta iepirkuma gadījumā, ja mērķis galvenokārt ir nodrošināt darbības, uz kurām atbrīvojums neattiecas, ir jāpiemēro Direktīvas 2014/25/ES noteikumi. Ja nav iespējams objektīvi noteikt, kura darbība ir paredzēta kā līguma galvenā darbība, līguma slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Direktīvas 2014/25/ES 6. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

(44)

Tā kā elektroenerģijas ražošanai no atjaunojamajiem energoresursiem, kam piemēro CIP6, CV/GRIN, CE, TO, ar ministra 2017. gada 14. februāra dekrētu izveidoto shēmu, RID un SSP, joprojām ir jāpiemēro Direktīva 2014/25/ES, ir jāatgādina, ka iepirkuma līgumi par vairākām darbībām ir jāskata atbilstoši minētās direktīvas 6. pantam. Tātad, ja līgumslēdzējs ir iesaistīts jauktā iepirkumā, proti, tādā, kas paredzēts gan tādu darbību veikšanai, kuras ir atbrīvotas no Direktīvas 2014/25/ES piemērošanas, gan tādu darbību veikšanai, kuras no tās nav atbrīvotas, ir jāņem vērā, kuras darbības ir līguma galvenās darbības. Šāda jaukta iepirkuma gadījumā, ja mērķis galvenokārt ir nodrošināt darbības, uz kurām atbrīvojums neattiecas, ir jāpiemēro Direktīvas 2014/25/ES noteikumi. Ja nav iespējams objektīvi noteikt, kura darbība ir paredzēta kā līguma galvenā darbība, līguma slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Direktīvas 2014/25/ES 6. panta 3. punktā.

CIP6

CV/GRIN

CE

TO

RID

SSP

| (45) | Jāatgādina, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES (11) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu 16. pantā noteikts atbrīvojums no minētās direktīvas piemērošanas, kas attiecas uz līgumslēdzēju piešķirtām koncesijām, ja attiecībā uz dalībvalsti, kurā minētās koncesijas būs jāizpilda, saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. pantu ir konstatēts, ka konkrētā darbība ir tieši pakļauta konkurencei saskaņā ar minētās direktīvas 34. pantu. Tā kā tika secināts, ka atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība, piemērojot ar ministra 2016. gada 23. jūnija un 2019. gada 4. jūlija dekrētu ieviestās shēmas, ir tieši pakļauta konkurencei, koncesijas līgumi, kuri paredzēti, lai dotu tiesības Itālijā (izņemot Sicīliju) veikt šīs darbības, no Direktīvas 2014/23/ES piemērošanas jomas tiks izslēgti. |
| --- | --- |

(45)

Jāatgādina, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES (11) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu 16. pantā noteikts atbrīvojums no minētās direktīvas piemērošanas, kas attiecas uz līgumslēdzēju piešķirtām koncesijām, ja attiecībā uz dalībvalsti, kurā minētās koncesijas būs jāizpilda, saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. pantu ir konstatēts, ka konkrētā darbība ir tieši pakļauta konkurencei saskaņā ar minētās direktīvas 34. pantu. Tā kā tika secināts, ka atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība, piemērojot ar ministra 2016. gada 23. jūnija un 2019. gada 4. jūlija dekrētu ieviestās shēmas, ir tieši pakļauta konkurencei, koncesijas līgumi, kuri paredzēti, lai dotu tiesības Itālijā (izņemot Sicīliju) veikt šīs darbības, no Direktīvas 2014/23/ES piemērošanas jomas tiks izslēgti.

11

| (46) | Kad iekārtas vairs nesaņems atbalstu saskaņā ar CIP6, CV/GRIN, CE, TO, ministra 2017. gada 14. februāra dekrētu, RID un SSP, Direktīvas 2014/25/ES noteikumiem uz tām vairs nebūtu jāattiecas, jo tiks uzskatīts, ka tās ir pakļautas konkurencei. |
| --- | --- |

(46)

Kad iekārtas vairs nesaņems atbalstu saskaņā ar CIP6, CV/GRIN, CE, TO, ministra 2017. gada 14. februāra dekrētu, RID un SSP, Direktīvas 2014/25/ES noteikumiem uz tām vairs nebūtu jāattiecas, jo tiks uzskatīts, ka tās ir pakļautas konkurencei.

CIP6

CV/GRIN

CE

TO

RID

SSP

| (47) | Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija laikposmā no 2017. gada aprīļa līdz 2020. gada maijam, kāda redzama iesniedzēja un Itālijas iestāžu sniegtajā un publiski pieejamajā informācijā. Lēmumu var izskatīt, ja pēc būtiskām juridiskās vai faktiskās situācijas pārmaiņām Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērošanas nosacījumi vairs netiek izpildīti, |
| --- | --- |

(47)

Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija laikposmā no 2017. gada aprīļa līdz 2020. gada maijam, kāda redzama iesniedzēja un Itālijas iestāžu sniegtajā un publiski pieejamajā informācijā. Lēmumu var izskatīt, ja pēc būtiskām juridiskās vai faktiskās situācijas pārmaiņām Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērošanas nosacījumi vairs netiek izpildīti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīva 2014/25/ES neattiecas uz līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķir līgumslēdzēji un kuri paredzēti, lai dotu tiesības nodarboties ar atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Itālijā saskaņā ar shēmām, kas ieviestas ar ministra 2016. gada 23. jūnija dekrētu un ministra 2019. gada 4. jūlija dekrētu.

2. pants

Direktīva 2014/25/ES arī turpmāk attiecas uz līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķir līgumslēdzēji un kuri paredzēti, lai dotu tiesības nodarboties ar atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu Itālijā, saņemot atbalstu no kādas no šīm atbalsta shēmām:

| a) | Comitato Interministeriale Prezzi del 29 aprile 1992 (CIP6); |
| --- | --- |

a)

Comitato Interministeriale Prezzi del 29 aprile 1992 (CIP6);

| b) | zaļo sertifikātu mehānisms vai GRIN; |
| --- | --- |

b)

zaļo sertifikātu mehānisms vai GRIN;

| c) | energoresursu kontu sistēma; |
| --- | --- |

c)

energoresursu kontu sistēma;

| d) | visaptverošais tarifs; |
| --- | --- |

d)

visaptverošais tarifs;

| e) | ar ministra 2017. gada 14. februāra dekrētu izveidotā shēma; |
| --- | --- |

e)

ar ministra 2017. gada 14. februāra dekrētu izveidotā shēma;

| f) | mehānisms Ritiro Dedicato; |
| --- | --- |

f)

mehānisms Ritiro Dedicato;

| g) | Scambio sul Posto. |
| --- | --- |

g)

Scambio sul Posto.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2020. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Thierry BRETON

---

(1)  
  OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1804 (2016. gada 10. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarē, 34. un 35. panta piemērošanas kārtību (OV L 275, 12.10.2016., 39. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/72/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.).

3

(4)  
  2016. gada 27. aprīļa spriedums lietā Österreichische Post AG/Komisija, T-463/14, ECLI:EU:T:2016:243, 28. punkts.

4

Österreichische Post AG

(5)  Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas Īstenošanas lēmums 2012/539/ES (2012. gada 26. septembris), ar kuru elektroenerģijas ražošanai no tradicionālajiem energoavotiem un šādas elektroenerģijas vairumtirdzniecībai Itālijas ziemeļu makrozonā un dienvidu makrozonā piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar kuru groza Komisijas Lēmumu 2010/403/ES (OV L 271, 5.10.2012., 4. lpp.).

6

(7)  Komisijas Īstenošanas Lēmums (ES) 2018/71 (2017. gada 12. decembris), ar kuru elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Nīderlandē atbrīvo no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK, piemērošanas (OV L 12, 17.1.2018., 53. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/17/EK (2004. gada 31. marts), ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.).

8

(9)  Komisijas Lēmums C(2016) 2726 (2016. gada 28. aprīlis) par atbalstu atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai.

9

(10)  Komisijas Lēmums C(2019) 4498 (2019. gada 14. jūnijs) par atbalstu atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai 2019.–2021. gadā.

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).

11

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 342/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 342/15

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1500

(2020. gada 28. jūlijs)

par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES piemērojamību līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas attiecībā uz elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības darbībām Lietuvā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 5031)

(Autentisks ir tikai teksts lietuviešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (1), un jo īpaši tās 35. panta 3. punktu,

apspriedusies ar Publiskā iepirkuma padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   FAKTU IZKLĀSTS

FAKTU IZKLĀSTS

| (1) | 2019. gada 8. aprīlīLietuvos energija UAB (“iesniedzējs”) Komisijai iesniedza pieprasījumu uz Direktīvas 2014/25/ES 35. panta 1. punkta pamata (“pieprasījums”). |
| --- | --- |

(1)

2019. gada 8. aprīlīLietuvos energija UAB (“iesniedzējs”) Komisijai iesniedza pieprasījumu uz Direktīvas 2014/25/ES 35. panta 1. punkta pamata (“pieprasījums”).

Lietuvos energija UAB

| (2) | Pieprasījums attiecas uz elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības darbībām, ko valsts iestāde neregulē (2). Iesniedzējs 2019. gada 18. jūnija e-pasta vēstulē apstiprināja, ka pieprasījums neattiecas uz tirdzniecību ar balansēšanas elektroenerģiju un regulēšanas elektroenerģiju, rezerves jaudas nodrošināšanu un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. |
| --- | --- |

(2)

Pieprasījums attiecas uz elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības darbībām, ko valsts iestāde neregulē (2). Iesniedzējs 2019. gada 18. jūnija e-pasta vēstulē apstiprināja, ka pieprasījums neattiecas uz tirdzniecību ar balansēšanas elektroenerģiju un regulēšanas elektroenerģiju, rezerves jaudas nodrošināšanu un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām.

2

| (3) | Pieprasījumam nav pievienota argumentēta un ar pierādījumiem pamatota nostāja, ko pieņēmusi neatkarīga valsts iestāde, kuras kompetencē ir attiecīgās darbības un kura saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 2. un 3. punktu būtu attiecībā uz attiecīgajām darbībām rūpīgi izanalizējusi minētā panta 1. punkta piemērošanas nosacījumu. Tāpēc saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 1. punktu Komisijai par pieprasījumu 105 darbdienu laikā jāpieņem īstenošanas akts. Sākotnējais termiņš tika apturēts saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 2. punktu. Īstenošanas akta pieņemšanas termiņš, par kuru iesniedzējs un Komisija vienojās, beidzas 2020. gada 31. jūlijā. |
| --- | --- |

(3)

Pieprasījumam nav pievienota argumentēta un ar pierādījumiem pamatota nostāja, ko pieņēmusi neatkarīga valsts iestāde, kuras kompetencē ir attiecīgās darbības un kura saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 2. un 3. punktu būtu attiecībā uz attiecīgajām darbībām rūpīgi izanalizējusi minētā panta 1. punkta piemērošanas nosacījumu. Tāpēc saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 1. punktu Komisijai par pieprasījumu 105 darbdienu laikā jāpieņem īstenošanas akts. Sākotnējais termiņš tika apturēts saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 2. punktu. Īstenošanas akta pieņemšanas termiņš, par kuru iesniedzējs un Komisija vienojās, beidzas 2020. gada 31. jūlijā.

| (4) | Komisija saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. panta 2. punktu par pieprasījumu informēja Lietuvas iestādes un 2019. gada 14. maijā un 2019. gada 24. maijā pieprasīja papildu informāciju. Lietuvas iestādes atbildēja 2019. gada 18. septembrī un 23. septembrī. Komisija 2019. gada 7. oktobrī, 2020. gada 30. janvārī un 17. martā pieprasīja papildu paskaidrojumus, un Lietuvas iestādes sniedza atbildes 2020. gada 22. janvārī, 5. martā un 19. martā. Saistībā ar apspriešanos ar Publiskā iepirkuma padomdevēju komiteju Lietuvas iestādes sniedza papildu informāciju 2020. gada 9. jūlijā. |
| --- | --- |

(4)

Komisija saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. panta 2. punktu par pieprasījumu informēja Lietuvas iestādes un 2019. gada 14. maijā un 2019. gada 24. maijā pieprasīja papildu informāciju. Lietuvas iestādes atbildēja 2019. gada 18. septembrī un 23. septembrī. Komisija 2019. gada 7. oktobrī, 2020. gada 30. janvārī un 17. martā pieprasīja papildu paskaidrojumus, un Lietuvas iestādes sniedza atbildes 2020. gada 22. janvārī, 5. martā un 19. martā. Saistībā ar apspriešanos ar Publiskā iepirkuma padomdevēju komiteju Lietuvas iestādes sniedza papildu informāciju 2020. gada 9. jūlijā.

| (5) | Komisija 2019. gada 3. maijā, 27. maijā un 14. jūnijā no iesniedzēja pieprasīja papildu informāciju, un iesniedzēja atbildes tika saņemtas 2019. gada 17. maijā, 12. jūnijā un 18. jūnijā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2019. gada 3. maijā, 27. maijā un 14. jūnijā no iesniedzēja pieprasīja papildu informāciju, un iesniedzēja atbildes tika saņemtas 2019. gada 17. maijā, 12. jūnijā un 18. jūnijā.

2.   TIESISKAIS REGULĒJUMS

TIESISKAIS REGULĒJUMS

| (6) | Direktīva 2014/25/ES attiecas uz līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu tādu darbību veikšanai, kas cita starpā ir saistītas ar elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību, ja vien attiecīgajai darbībai nav piemērots atbrīvojums saskaņā ar minētās direktīvas 34. pantu. Direktīvu 2014/25/ES noteiktiem šādu darbību veidiem nepiemēro, ja tos neuzskata par relevantām darbībām šīs direktīvas 9. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(6)

Direktīva 2014/25/ES attiecas uz līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu tādu darbību veikšanai, kas cita starpā ir saistītas ar elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību, ja vien attiecīgajai darbībai nav piemērots atbrīvojums saskaņā ar minētās direktīvas 34. pantu. Direktīvu 2014/25/ES noteiktiem šādu darbību veidiem nepiemēro, ja tos neuzskata par relevantām darbībām šīs direktīvas 9. panta 2. punkta nozīmē.

| (7) | Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. un 35. pantu pēc dalībvalsts vai līgumslēdzēja pieprasījuma direktīvu neattiecina uz līgumiem, kas paredzēti, lai varētu veikt kādu no darbībām, uz kurām direktīva attiecas. Šādu atbrīvojumu var piemērot, ja dalībvalstī, kurā darbību veic, tā ir tieši pakļauta konkurencei tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota. To, vai kāda darbība ir tieši pakļauta konkurencei, novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un ņemot vērā attiecīgā sektora īpatnības. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. un 35. pantu pēc dalībvalsts vai līgumslēdzēja pieprasījuma direktīvu neattiecina uz līgumiem, kas paredzēti, lai varētu veikt kādu no darbībām, uz kurām direktīva attiecas. Šādu atbrīvojumu var piemērot, ja dalībvalstī, kurā darbību veic, tā ir tieši pakļauta konkurencei tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota. To, vai kāda darbība ir tieši pakļauta konkurencei, novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un ņemot vērā attiecīgā sektora īpatnības.

3.   NOVĒRTĒJUMS

NOVĒRTĒJUMS

3.1.   Neierobežota piekļuve tirgum

Neierobežota piekļuve tirgum

| (8) | Piekļuvi kādam tirgum uzskata par neierobežotu, ja konkrētā dalībvalsts ir īstenojusi un piemēro attiecīgos Savienības tiesību aktus par konkrētā sektora vai tā daļas atvēršanu konkurencei. Minētie tiesību akti ir uzskaitīti Direktīvas 2014/25/ES III pielikumā, kurā attiecībā uz elektroenerģijas sektoru ir iekļauta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/72/EK (3). |
| --- | --- |

(8)

Piekļuvi kādam tirgum uzskata par neierobežotu, ja konkrētā dalībvalsts ir īstenojusi un piemēro attiecīgos Savienības tiesību aktus par konkrētā sektora vai tā daļas atvēršanu konkurencei. Minētie tiesību akti ir uzskaitīti Direktīvas 2014/25/ES III pielikumā, kurā attiecībā uz elektroenerģijas sektoru ir iekļauta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/72/EK (3).

3

| (9) | Iesniedzējs ir apstiprinājis un arī Komisijai pieejamā informācija liecina, ka Lietuva Direktīvu 2009/72/EK ir transponējusi (4) un to piemēro. Tāpēc saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 3. punktu tiek uzskatīts, ka piekļuve konkrētajam tirgum nav ierobežota. |
| --- | --- |

(9)

Iesniedzējs ir apstiprinājis un arī Komisijai pieejamā informācija liecina, ka Lietuva Direktīvu 2009/72/EK ir transponējusi (4) un to piemēro. Tāpēc saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 3. punktu tiek uzskatīts, ka piekļuve konkrētajam tirgum nav ierobežota.

4

3.2.   Tieša pakļautība konkurencei

Tieša pakļautība konkurencei

| (10) | Tieša pakļautība konkurencei jāizvērtē, pamatojoties uz dažādiem rādītājiem, no kuriem neviens pats par sevi nav izšķirīgs. Tirgos, uz kuriem attiecas šis lēmums, viens no kritērijiem, kas jāņem vērā, ir galveno tirgus dalībnieku tirgus daļa attiecīgajā tirgū. Ņemot vērā attiecīgo tirgu iezīmes, būtu jāņem vērā arī vēl citi kritēriji. |
| --- | --- |

(10)

Tieša pakļautība konkurencei jāizvērtē, pamatojoties uz dažādiem rādītājiem, no kuriem neviens pats par sevi nav izšķirīgs. Tirgos, uz kuriem attiecas šis lēmums, viens no kritērijiem, kas jāņem vērā, ir galveno tirgus dalībnieku tirgus daļa attiecīgajā tirgū. Ņemot vērā attiecīgo tirgu iezīmes, būtu jāņem vērā arī vēl citi kritēriji.

| (11) | Šis lēmums neskar konkurences un valsts atbalsta noteikumu piemērošanu un citas Savienības tiesību jomas. Konkrētāk, kā apstiprinājusi Vispārējā tiesa (5), kritērijiem un metodikai, ko izmanto, lai novērtētu tiešu pakļautību konkurencei saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. pantu, ne vienmēr jābūt tiem pašiem, kurus izmanto, lai veiktu novērtējumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. vai 102. pantu vai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (6). |
| --- | --- |

(11)

Šis lēmums neskar konkurences un valsts atbalsta noteikumu piemērošanu un citas Savienības tiesību jomas. Konkrētāk, kā apstiprinājusi Vispārējā tiesa (5), kritērijiem un metodikai, ko izmanto, lai novērtētu tiešu pakļautību konkurencei saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. pantu, ne vienmēr jābūt tiem pašiem, kurus izmanto, lai veiktu novērtējumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. vai 102. pantu vai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (6).

5

6

| (12) | Ir jāatceras, ka šā lēmuma mērķis ir konstatēt, vai darbības, uz kurām attiecas pieprasījums, ir tieši pakļautas konkurencei tirgos, piekļuve kuriem Direktīvas 2014/25/ES 34. panta nozīmē ir neierobežota. Šādi tiks nodrošināts, ka arī tad, ja nav ieviesta Direktīvā 2014/25/ES noteikto detalizēto iepirkuma noteikumu disciplīna, iepirkums attiecīgo darbību vajadzībām tiks īstenots pārredzami un nediskriminējoši, balstoties uz kritērijiem, kas pircējiem ļauj saprast, kurš kopumā ir saimnieciski visizdevīgākais risinājums. |
| --- | --- |

(12)

Ir jāatceras, ka šā lēmuma mērķis ir konstatēt, vai darbības, uz kurām attiecas pieprasījums, ir tieši pakļautas konkurencei tirgos, piekļuve kuriem Direktīvas 2014/25/ES 34. panta nozīmē ir neierobežota. Šādi tiks nodrošināts, ka arī tad, ja nav ieviesta Direktīvā 2014/25/ES noteikto detalizēto iepirkuma noteikumu disciplīna, iepirkums attiecīgo darbību vajadzībām tiks īstenots pārredzami un nediskriminējoši, balstoties uz kritērijiem, kas pircējiem ļauj saprast, kurš kopumā ir saimnieciski visizdevīgākais risinājums.

3.2.1.   Produkta tirgus definēšana

Produkta tirgus definēšana

| (13) | Pieprasījums attiecas uz elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību. |
| --- | --- |

(13)

Pieprasījums attiecas uz elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību.

| (14) | Komisija lēmumā lietā COMP M.4110 E.ON – ENDESA (7) elektroenerģijas sektorā identificēja šādus relevantus produktu tirgus: ražošana un vairumtirdzniecības piegādes; pārvade; sadale un mazumtirdzniecības piegādes. Lai gan dažus no šiem tirgiem var iedalīt vēl sīkāk, līdzšinējā Komisijas praksē (8) elektroenerģijas ražošanas tirgus nav nošķirts no vairumtirdzniecības piegāžu tirgus, jo ražošana pati par sevi ir tikai pirmais vērtības ķēdes posms, savukārt saražoto elektroenerģiju tirgo vairumtirdzniecības tirgū. |
| --- | --- |

(14)

Komisija lēmumā lietā COMP M.4110 E.ON – ENDESA (7) elektroenerģijas sektorā identificēja šādus relevantus produktu tirgus: ražošana un vairumtirdzniecības piegādes; pārvade; sadale un mazumtirdzniecības piegādes. Lai gan dažus no šiem tirgiem var iedalīt vēl sīkāk, līdzšinējā Komisijas praksē (8) elektroenerģijas ražošanas tirgus nav nošķirts no vairumtirdzniecības piegāžu tirgus, jo ražošana pati par sevi ir tikai pirmais vērtības ķēdes posms, savukārt saražoto elektroenerģiju tirgo vairumtirdzniecības tirgū.

7

8

| (15) | 2012. gadā Komisija pieņēma Īstenošanas lēmumu 2012/218/ES (9) un Īstenošanas lēmumu 2012/539/ES (10) attiecīgi par Vācijas un Itālijas elektroenerģijas tirgiem. Attiecībā uz Vāciju Komisija uzskatīja, ka elektroenerģijas ražošana un pārdošana, ko regulē ar Atjaunojamo energoresursu likums, nepieder no konvencionālajiem energoresursiem ražotās elektroenerģijas ražošanas un pirmās pārdošanas tirgum, jo no atjaunojamajiem energoresursiem ražoto elektroenerģiju parasti vairumtirgos nepārdod tieši – to vispirms par likumā noteikto atlīdzību nopērk pārvades tīklu operatori. Līdzīgi arī attiecībā uz Itāliju Komisija uzskatīja, ka no atjaunojamajiem energoresursiem ražotas elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības tirgus un no konvencionālajiem energoresursiem ražotas elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības tirgus ir atsevišķi tirgi, jo no atjaunojamajiem energoresursiem ražotas elektroenerģijas pārdošana, attiecībā uz ko tiek izmantoti Comitato Interministeriale Prezzi del 29 aprile 1992 (CIP6) un iepirkuma tarifa (FIT) mehānismi, galvenokārt notiek ar energopakalpojumu operatora starpniecību. Galvenie iemesli, kādēļ Komisija veica šādu nošķīrumu, būtībā bija saistīti ar to, ka atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražotāji savu produkciju pārdod ārpustirgus subjektam, proti, pārvades sistēmas operatoram Vācijā un Gestore dei Servizi Energetici Itālijā. Šajos divos precedentos tika izteikti šādi papildu apsvērumi: atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas prioritāra ievade un likumā noteikta atlīdzība. Komisija tādējādi secināja, ka Vācijā un Itālijā uz atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un pirmo pārdošanu tirgus spēki neiedarbojas. |
| --- | --- |

(15)

2012. gadā Komisija pieņēma Īstenošanas lēmumu 2012/218/ES (9) un Īstenošanas lēmumu 2012/539/ES (10) attiecīgi par Vācijas un Itālijas elektroenerģijas tirgiem. Attiecībā uz Vāciju Komisija uzskatīja, ka elektroenerģijas ražošana un pārdošana, ko regulē ar Atjaunojamo energoresursu likums, nepieder no konvencionālajiem energoresursiem ražotās elektroenerģijas ražošanas un pirmās pārdošanas tirgum, jo no atjaunojamajiem energoresursiem ražoto elektroenerģiju parasti vairumtirgos nepārdod tieši – to vispirms par likumā noteikto atlīdzību nopērk pārvades tīklu operatori. Līdzīgi arī attiecībā uz Itāliju Komisija uzskatīja, ka no atjaunojamajiem energoresursiem ražotas elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības tirgus un no konvencionālajiem energoresursiem ražotas elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības tirgus ir atsevišķi tirgi, jo no atjaunojamajiem energoresursiem ražotas elektroenerģijas pārdošana, attiecībā uz ko tiek izmantoti Comitato Interministeriale Prezzi del 29 aprile 1992 (CIP6) un iepirkuma tarifa (FIT) mehānismi, galvenokārt notiek ar energopakalpojumu operatora starpniecību. Galvenie iemesli, kādēļ Komisija veica šādu nošķīrumu, būtībā bija saistīti ar to, ka atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražotāji savu produkciju pārdod ārpustirgus subjektam, proti, pārvades sistēmas operatoram Vācijā un Gestore dei Servizi Energetici Itālijā. Šajos divos precedentos tika izteikti šādi papildu apsvērumi: atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas prioritāra ievade un likumā noteikta atlīdzība. Komisija tādējādi secināja, ka Vācijā un Itālijā uz atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un pirmo pārdošanu tirgus spēki neiedarbojas.

9

10

Comitato Interministeriale Prezzi del 29 aprile 1992

CIP6

FIT

Gestore dei Servizi Energetici

| (16) | 2017. gadā Komisija pieņēma Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/71 (11) par Nīderlandes elektroenerģijas tirgu. Komisija attiecībā uz Nīderlandi uzskatīja, ka nav nepieciešams definēt elektroenerģijas tirgus atsevišķi pa resursiem, no kā tā ražota. Galvenās atšķirības no Īstenošanas lēmumiem 2012/218/ES un 2012/539/ES par Vāciju un Itāliju bija šādas: fakts, ka atjaunojamo energoresursu elektroenerģija vairumtirdzniecības tirgū tika pārdota tieši, nevis ārpustirgus subjektam; prioritāras pievades neesība atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai; fakts, ka atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai piemērojamā likumā noteiktā atlīdzība bija noteikta kā iepirkuma piemaksa (atšķirībā no fiksētas likmes, kas minēta Īstenošanas lēmumos 2012/218/ES un 2012/539/ES par Vāciju un Itāliju); fakts, ka atjaunojamo energoresursu subsīdijām jau no sākuma tika piemērota konkursa procedūra, kurā dažādas tehnoloģijas konkurē par iepriekš noteiktu subsīdiju apjomu. |
| --- | --- |

(16)

2017. gadā Komisija pieņēma Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/71 (11) par Nīderlandes elektroenerģijas tirgu. Komisija attiecībā uz Nīderlandi uzskatīja, ka nav nepieciešams definēt elektroenerģijas tirgus atsevišķi pa resursiem, no kā tā ražota. Galvenās atšķirības no Īstenošanas lēmumiem 2012/218/ES un 2012/539/ES par Vāciju un Itāliju bija šādas: fakts, ka atjaunojamo energoresursu elektroenerģija vairumtirdzniecības tirgū tika pārdota tieši, nevis ārpustirgus subjektam; prioritāras pievades neesība atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai; fakts, ka atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai piemērojamā likumā noteiktā atlīdzība bija noteikta kā iepirkuma piemaksa (atšķirībā no fiksētas likmes, kas minēta Īstenošanas lēmumos 2012/218/ES un 2012/539/ES par Vāciju un Itāliju); fakts, ka atjaunojamo energoresursu subsīdijām jau no sākuma tika piemērota konkursa procedūra, kurā dažādas tehnoloģijas konkurē par iepriekš noteiktu subsīdiju apjomu.

11

| (17) | Ņemot vērā Īstenošanas lēmumus 2012/218/ES, 2012/539/ES un (ES) 2018/71, izskatāmajā lietā ir nepieciešams pēc tādiem pašiem kritērijiem izvērtēt atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas un konvencionālo energoresursu elektroenerģijas nošķiršanas lietderību. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā Īstenošanas lēmumus 2012/218/ES, 2012/539/ES un (ES) 2018/71, izskatāmajā lietā ir nepieciešams pēc tādiem pašiem kritērijiem izvērtēt atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas un konvencionālo energoresursu elektroenerģijas nošķiršanas lietderību.

| (18) | Lietuvas iestādes 2019. gada 18. septembra atbildē uz Komisijas 2019. gada 14. maija informācijas pieprasījumu darīja zināmu, ka pašlaik pastāv trīs atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas atbalsta shēmas. |
| --- | --- |

(18)

Lietuvas iestādes 2019. gada 18. septembra atbildē uz Komisijas 2019. gada 14. maija informācijas pieprasījumu darīja zināmu, ka pašlaik pastāv trīs atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas atbalsta shēmas.

| (19) | Pirmā atbalsta shēma attiecas uz ražotājiem, kuri ražo elektroenerģiju no atjaunojamajiem energoresursiem (AER) un ir ieguvuši tiesības uz shēmas stimuliem laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 23. maijam. Galvenie pirmās shēmas elementi ir: AER elektroenerģijas obligātais iepirkums, ko veic Enerģētikas ministrijas izraudzīts uzņēmums vai sadales tīkls; prioritāra ievade; fiksētas likmes atlīdzība, ko nosaka energoregulators; atbrīvojums no pienākuma uzturēt tīklā balansu; ar pieslēgšanos tīklam saistīto izmaksu kompensācija ražotājam. Atkarībā no iekārtas jaudas pirmās shēmas būvatļaujām piemēro konkursa procedūru. |
| --- | --- |

(19)

Pirmā atbalsta shēma attiecas uz ražotājiem, kuri ražo elektroenerģiju no atjaunojamajiem energoresursiem (AER) un ir ieguvuši tiesības uz shēmas stimuliem laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 23. maijam. Galvenie pirmās shēmas elementi ir: AER elektroenerģijas obligātais iepirkums, ko veic Enerģētikas ministrijas izraudzīts uzņēmums vai sadales tīkls; prioritāra ievade; fiksētas likmes atlīdzība, ko nosaka energoregulators; atbrīvojums no pienākuma uzturēt tīklā balansu; ar pieslēgšanos tīklam saistīto izmaksu kompensācija ražotājam. Atkarībā no iekārtas jaudas pirmās shēmas būvatļaujām piemēro konkursa procedūru.

Pirmā atbalsta shēma

| (20) | Uzstādītā jauda, par kuru varēja saņemt stimulu saskaņā ar pirmo atbalsta shēmu, bija 237 MW, un stimulēšanas periods bija spēkā līdz 2020. gada beigām vai – ja periods no ražošanas atļaujas izsniegšanas dienas līdz 2020. gadam bija mazāks par 12 gadiem – 12 gadus no ražošanas atļaujas izsniegšanas dienas. |
| --- | --- |

(20)

Uzstādītā jauda, par kuru varēja saņemt stimulu saskaņā ar pirmo atbalsta shēmu, bija 237 MW, un stimulēšanas periods bija spēkā līdz 2020. gada beigām vai – ja periods no ražošanas atļaujas izsniegšanas dienas līdz 2020. gadam bija mazāks par 12 gadiem – 12 gadus no ražošanas atļaujas izsniegšanas dienas.

| (21) | Otrā atbalsta shēma attiecas uz ražotājiem, kuri ražo elektroenerģiju no AER un ir ieguvuši tiesības uz shēmas stimuliem laikposmā no 2011. gada 24. maija līdz 2019. gada 30. aprīlim. Galvenie otrās shēmas elementi ir: AER elektroenerģijas obligātais iepirkums, ko veic Enerģētikas ministrijas izraudzīts uzņēmums vai sadales tīkls; prioritāra ievade; fiksētas likmes atlīdzība, ko piešķir konkursa kārtībā vai nosaka energoregulators; atbrīvojums no pienākuma uzturēt tīklā balansu; ar pieslēgšanos tīklam saistīto izmaksu kompensācija ražotājam. |
| --- | --- |

(21)

Otrā atbalsta shēma attiecas uz ražotājiem, kuri ražo elektroenerģiju no AER un ir ieguvuši tiesības uz shēmas stimuliem laikposmā no 2011. gada 24. maija līdz 2019. gada 30. aprīlim. Galvenie otrās shēmas elementi ir: AER elektroenerģijas obligātais iepirkums, ko veic Enerģētikas ministrijas izraudzīts uzņēmums vai sadales tīkls; prioritāra ievade; fiksētas likmes atlīdzība, ko piešķir konkursa kārtībā vai nosaka energoregulators; atbrīvojums no pienākuma uzturēt tīklā balansu; ar pieslēgšanos tīklam saistīto izmaksu kompensācija ražotājam.

Otrā atbalsta shēma

| (22) | Atkarībā no iekārtas jaudas otrā atbalsta shēma paredz, ka fiksētās likmes atbalstu sadala, izmantojot piedāvājumu konkursa procedūru. |
| --- | --- |

(22)

Atkarībā no iekārtas jaudas otrā atbalsta shēma paredz, ka fiksētās likmes atbalstu sadala, izmantojot piedāvājumu konkursa procedūru.

| (23) | Uzstādītā jauda, ar kādu var saņemt atbalstu, ir 464 MW, stimulēšanas laikposmu piemēro 12 gadus no ražošanas atļaujas izsniegšanas dienas, un maksājumi turpināsies līdz 2029. gadam. |
| --- | --- |

(23)

Uzstādītā jauda, ar kādu var saņemt atbalstu, ir 464 MW, stimulēšanas laikposmu piemēro 12 gadus no ražošanas atļaujas izsniegšanas dienas, un maksājumi turpināsies līdz 2029. gadam.

| (24) | Trešo atbalsta shēmu apstiprināja Komisija (12), un tā stājās spēkā 2019. gada 1. maijā. Galvenie trešās shēmas elementi ir: prioritāra ievade; atlīdzība balstās uz cenas piemaksu, ko nosaka saskaņā ar konkursa procedūru (ja cena sešas stundas vai ilgāk ir negatīva, maksājumu neveic; maksājumu neveic par saražoto daudzumu, kas pārsniedz konkursā iedalīto elektroenerģijas ražošanas apjomu); iekārtām, kuru jauda ir mazāka par 500 kW, un pilotprojektiem – atbrīvojums no pienākuma uzturēt tīklā balansu. |
| --- | --- |

(24)

Trešo atbalsta shēmu apstiprināja Komisija (12), un tā stājās spēkā 2019. gada 1. maijā. Galvenie trešās shēmas elementi ir: prioritāra ievade; atlīdzība balstās uz cenas piemaksu, ko nosaka saskaņā ar konkursa procedūru (ja cena sešas stundas vai ilgāk ir negatīva, maksājumu neveic; maksājumu neveic par saražoto daudzumu, kas pārsniedz konkursā iedalīto elektroenerģijas ražošanas apjomu); iekārtām, kuru jauda ir mazāka par 500 kW, un pilotprojektiem – atbrīvojums no pienākuma uzturēt tīklā balansu.

Trešo atbalsta shēmu

12

| (25) | Trešajā atbalsta shēmā uz piemaksu balstīto atbalstu nosaka, izmantojot piedāvājumu konkursa procedūru, ko piemēro visu veidu iekārtām, nenošķirot tās pēc lieluma un tehnoloģijas. |
| --- | --- |

(25)

Trešajā atbalsta shēmā uz piemaksu balstīto atbalstu nosaka, izmantojot piedāvājumu konkursa procedūru, ko piemēro visu veidu iekārtām, nenošķirot tās pēc lieluma un tehnoloģijas.

| (26) | Stimula apmērs trešajā atbalsta shēmā ir aptuveni 2,9 TWh, un stimulēšanas periodu piemēro 12 gadus no ražošanas atļaujas izsniegšanas dienas. |
| --- | --- |

(26)

Stimula apmērs trešajā atbalsta shēmā ir aptuveni 2,9 TWh, un stimulēšanas periodu piemēro 12 gadus no ražošanas atļaujas izsniegšanas dienas.

| (27) | Iesniedzējs norāda, ka atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas trešā atbalsta shēma Lietuvā ir līdzīga attiecīgajiem pasākumiem, kas pieņemti Nīderlandē. Tādēļ būtu pamats definēt vienu produkta tirgu, ko veido elektroenerģijas ražošana no konvencionālajiem energoresursiem un atjaunojamajiem energoresursiem. Tomēr Komisija konstatē, ka trešā shēma ir tikusi ieviesta tikai pavisam nesen. |
| --- | --- |

(27)

Iesniedzējs norāda, ka atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas trešā atbalsta shēma Lietuvā ir līdzīga attiecīgajiem pasākumiem, kas pieņemti Nīderlandē. Tādēļ būtu pamats definēt vienu produkta tirgu, ko veido elektroenerģijas ražošana no konvencionālajiem energoresursiem un atjaunojamajiem energoresursiem. Tomēr Komisija konstatē, ka trešā shēma ir tikusi ieviesta tikai pavisam nesen.

| (28) | Lietuvas iestādes norāda, ka ražošana un vairumtirdzniecība būtu jādefinē kā viens tirgus neatkarīgi no elektroenerģijas avota. Turpretī, ja tiktu definēti divi tirgi, Lietuvas iestādes ierosina šādu nošķīrumu: konvencionālo energoresursu un atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas tirgus (13), kurā neietilpst pirmās un otrās atbalsta shēmas aptvertā atjaunojamo energoresursu elektroenerģija, un pirmās un otrās atbalsta shēmas aptvertās atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas tirgus. |
| --- | --- |

(28)

Lietuvas iestādes norāda, ka ražošana un vairumtirdzniecība būtu jādefinē kā viens tirgus neatkarīgi no elektroenerģijas avota. Turpretī, ja tiktu definēti divi tirgi, Lietuvas iestādes ierosina šādu nošķīrumu: konvencionālo energoresursu un atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas tirgus (13), kurā neietilpst pirmās un otrās atbalsta shēmas aptvertā atjaunojamo energoresursu elektroenerģija, un pirmās un otrās atbalsta shēmas aptvertās atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas tirgus.

13

| (29) | Trešajā shēmā saražotā elektroenerģija saņem uz piemaksām balstītu atbalstu, ko nosaka, izmantojot piedāvājumu konkursa procedūru, kuru piemēro visu veidu iekārtām, nenošķirot tās pēc lieluma un tehnoloģijas. Atbalsta periods katrai iekārtai ir 12 gadi. Saņēmēji saņem maksimālo piemaksu, kas ir maksimālās cenas (izmaksefektīvākās Lietuvā pieejamās AER elektroenerģijas tehnoloģijas – sauszemes vēja enerģijas – izmaksas) un atsauces cenas starpība. 2019. gada aprīlī Komisija Lēmumā C(2019) 3122 (14) konstatēja, ka finansiālais atbalsts shēmai ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(29)

Trešajā shēmā saražotā elektroenerģija saņem uz piemaksām balstītu atbalstu, ko nosaka, izmantojot piedāvājumu konkursa procedūru, kuru piemēro visu veidu iekārtām, nenošķirot tās pēc lieluma un tehnoloģijas. Atbalsta periods katrai iekārtai ir 12 gadi. Saņēmēji saņem maksimālo piemaksu, kas ir maksimālās cenas (izmaksefektīvākās Lietuvā pieejamās AER elektroenerģijas tehnoloģijas – sauszemes vēja enerģijas – izmaksas) un atsauces cenas starpība. 2019. gada aprīlī Komisija Lēmumā C(2019) 3122 (14) konstatēja, ka finansiālais atbalsts shēmai ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

14

| (30) | Trešās shēmas ietvaros saražotā elektroenerģija saņem uz piemaksām balstītu atbalstu, ko nosaka, izmantojot piedāvājumu konkursa procedūru. Šī situācija būtiski atšķiras no situācijas ar atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju, par kuru tiek saņemts likumā noteikts maksājums neatkarīgi no tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

(30)

Trešās shēmas ietvaros saražotā elektroenerģija saņem uz piemaksām balstītu atbalstu, ko nosaka, izmantojot piedāvājumu konkursa procedūru. Šī situācija būtiski atšķiras no situācijas ar atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju, par kuru tiek saņemts likumā noteikts maksājums neatkarīgi no tirgus apstākļiem.

| (31) | Ņemot vērā minētās Lietuvas elektroenerģijas tirgus īpatnības, lai izvērtētu Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 1. punktā noteiktos nosacījumus, neskarot konkurences tiesības un valsts atbalsta noteikumus, relevantais produkta tirgus tiek definēts kā no konvencionāliem energoresursiem un atjaunojamiem energoresursiem ražotas elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības tirgus, kurā neietilpst no atjaunojamajiem energoresursiem ražota elektroenerģija, kam piemēro pirmo un otro atbalsta shēmu. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā minētās Lietuvas elektroenerģijas tirgus īpatnības, lai izvērtētu Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 1. punktā noteiktos nosacījumus, neskarot konkurences tiesības un valsts atbalsta noteikumus, relevantais produkta tirgus tiek definēts kā no konvencionāliem energoresursiem un atjaunojamiem energoresursiem ražotas elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības tirgus, kurā neietilpst no atjaunojamajiem energoresursiem ražota elektroenerģija, kam piemēro pirmo un otro atbalsta shēmu.

| (32) | Gan pirmā, gan otrā atbalsta shēma paredz, ka elektroenerģijas ražotāji neatkarīgi no tirgus apstākļiem par saražoto elektroenerģiju saņem fiksētas likmes atlīdzību. |
| --- | --- |

(32)

Gan pirmā, gan otrā atbalsta shēma paredz, ka elektroenerģijas ražotāji neatkarīgi no tirgus apstākļiem par saražoto elektroenerģiju saņem fiksētas likmes atlīdzību.

| (33) | Uz tiem neattiecina pienākumu uzturēt tīklā balansu: balansa uzturēšanu organizē pārvades vai sadales tīkla operators atkarībā no tā, kuram tīklam ražotājs ir pieslēgts. |
| --- | --- |

(33)

Uz tiem neattiecina pienākumu uzturēt tīklā balansu: balansa uzturēšanu organizē pārvades vai sadales tīkla operators atkarībā no tā, kuram tīklam ražotājs ir pieslēgts.

| (34) | Ražotāji saņēma elektroenerģijas ražošanas iekārtu pieslēgšanas izmaksu kompensāciju. Kad ražotāju iekārtas tika pieslēgtas elektrotīklam, tiem tika atlīdzināta daļa no pieslēguma izmaksām, kas bija radušās elektrotīkla operatoram. |
| --- | --- |

(34)

Ražotāji saņēma elektroenerģijas ražošanas iekārtu pieslēgšanas izmaksu kompensāciju. Kad ražotāju iekārtas tika pieslēgtas elektrotīklam, tiem tika atlīdzināta daļa no pieslēguma izmaksām, kas bija radušās elektrotīkla operatoram.

| (35) | Ražotājiem ir tiesības uz saražotās elektroenerģijas obligāto iepirkumu. Ražotāji drīkst elektroenerģiju pārdot tirgū, taču, ja tie izvēlas to nedarīt, tiem ir tiesības visu saražoto un tīklam piegādāto elektroenerģiju pārdot izraudzītajam uzņēmumam, ja elektroenerģijas ražošanas iekārtas ir pieslēgtas pārvades tīklam, vai sadales tīkla operatoram, kas apkalpo vairāk nekā 100 000 lietotāju, – ja ražotāju elektroenerģijas ražošanas iekārtas ir pieslēgtas sadales tīklam. |
| --- | --- |

(35)

Ražotājiem ir tiesības uz saražotās elektroenerģijas obligāto iepirkumu. Ražotāji drīkst elektroenerģiju pārdot tirgū, taču, ja tie izvēlas to nedarīt, tiem ir tiesības visu saražoto un tīklam piegādāto elektroenerģiju pārdot izraudzītajam uzņēmumam, ja elektroenerģijas ražošanas iekārtas ir pieslēgtas pārvades tīklam, vai sadales tīkla operatoram, kas apkalpo vairāk nekā 100 000 lietotāju, – ja ražotāju elektroenerģijas ražošanas iekārtas ir pieslēgtas sadales tīklam.

| (36) | Tie izmanto prioritāras ievades priekšrocības. Prioritātes tiesības paredz, ka elektrotīkla operatoram par pārredzamu un nediskriminējošu atlīdzību ir jāpieņem, jāpārvada vai jāsadala visa ražotāja piedāvātā elektroenerģija, un šīs prioritātes tiesības ražotājam tiek garantētas attiecībā pret citiem ražotājiem, kas elektroenerģiju neražo no AER. |
| --- | --- |

(36)

Tie izmanto prioritāras ievades priekšrocības. Prioritātes tiesības paredz, ka elektrotīkla operatoram par pārredzamu un nediskriminējošu atlīdzību ir jāpieņem, jāpārvada vai jāsadala visa ražotāja piedāvātā elektroenerģija, un šīs prioritātes tiesības ražotājam tiek garantētas attiecībā pret citiem ražotājiem, kas elektroenerģiju neražo no AER.

| (37) | Tādējādi atjaunojamo energoresursu elektroenerģija, kam piemēro pirmo un otro atbalsta shēmu, veido atsevišķu tirgu. |
| --- | --- |

(37)

Tādējādi atjaunojamo energoresursu elektroenerģija, kam piemēro pirmo un otro atbalsta shēmu, veido atsevišķu tirgu.

3.2.2.   Ģeogrāfiskā tirgus definēšana

Ģeogrāfiskā tirgus definēšana

| (38) | 2012. gadā Lietuva pievienojās enerģijas tirdzniecības biržai NordPool, tādējādi Lietuvas elektroenerģijas ražotāji konkurēja, lai pārdotu elektroenerģiju tirgū esošajiem piegādātājiem. 2013. gadā Lietuvas elektroenerģijas sistēma jau bija savienota ar citu dalībvalstu sistēmām, piemēram, Latvijas, un no 2015. gada decembra – arī Zviedrijas un Polijas. Tomēr Lietuva joprojām ir atsevišķa tirdzniecības zona. |
| --- | --- |

(38)

2012. gadā Lietuva pievienojās enerģijas tirdzniecības biržai NordPool, tādējādi Lietuvas elektroenerģijas ražotāji konkurēja, lai pārdotu elektroenerģiju tirgū esošajiem piegādātājiem. 2013. gadā Lietuvas elektroenerģijas sistēma jau bija savienota ar citu dalībvalstu sistēmām, piemēram, Latvijas, un no 2015. gada decembra – arī Zviedrijas un Polijas. Tomēr Lietuva joprojām ir atsevišķa tirdzniecības zona.

NordPool

| (39) | Kā norāda iesniedzējs, pieprasījums attiecas uz darbībām Lietuvas teritorijā. |
| --- | --- |

(39)

Kā norāda iesniedzējs, pieprasījums attiecas uz darbībām Lietuvas teritorijā.

| (40) | Komisija Īstenošanas lēmumos 2012/218/ES un (ES) 2018/71 par elektroenerģijas tirgiem pauda nostāju, ka tirgi pēc to ģeogrāfiskā tvēruma ir nacionāli. |
| --- | --- |

(40)

Komisija Īstenošanas lēmumos 2012/218/ES un (ES) 2018/71 par elektroenerģijas tirgiem pauda nostāju, ka tirgi pēc to ģeogrāfiskā tvēruma ir nacionāli.

| (41) | Tā kā nav faktu, kas liecinātu par atšķirīgu ģeogrāfiskā tirgus tvērumu, vērtējot šā lēmuma vajadzībām un neskarot konkurences tiesības un valsts atbalsta noteikumus, Komisija uzskata, ka elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības tirgus ģeogrāfiskais tvērums ir Lietuvas teritorija gan elektroenerģijas ražošanai no konvencionālajiem energoresursiem, gan tās ražošanai no atjaunojamajiem energoresursiem (attiecas uz visām shēmām). |
| --- | --- |

(41)

Tā kā nav faktu, kas liecinātu par atšķirīgu ģeogrāfiskā tirgus tvērumu, vērtējot šā lēmuma vajadzībām un neskarot konkurences tiesības un valsts atbalsta noteikumus, Komisija uzskata, ka elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības tirgus ģeogrāfiskais tvērums ir Lietuvas teritorija gan elektroenerģijas ražošanai no konvencionālajiem energoresursiem, gan tās ražošanai no atjaunojamajiem energoresursiem (attiecas uz visām shēmām).

3.2.3.   Tirgus analīze

Tirgus analīze

| (42) | Ir svarīgi pieminēt, ka Lietuvas elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības tirgos publiskā iepirkuma noteikumi neattiecas uz visiem tirgus dalībniekiem. Tāpēc uzņēmumiem, uz kuriem šie noteikumi neattiecas, darbojoties minētajos tirgos, parasti būtu iespēja radīt konkurenciālu spiedienu uz tirgus dalībniekiem, uz kuriem publiskā iepirkuma noteikumi attiecas. Kā norāda Lietuvas iestādes, tirgos, uz kuriem attiecas pieprasījums, līdzās iesniedzējam publiskā iepirkuma noteikumus piemēro vēl šādiem subjektiem: UAB Vilniaus energija, AB Panevėžio energija, VšĮ Alantos technologijos ir verslo mokykla, AB Vilniaus šilumos tinklai, AB Klaipėdos energija un AB Šiaulių energija. |
| --- | --- |

(42)

Ir svarīgi pieminēt, ka Lietuvas elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības tirgos publiskā iepirkuma noteikumi neattiecas uz visiem tirgus dalībniekiem. Tāpēc uzņēmumiem, uz kuriem šie noteikumi neattiecas, darbojoties minētajos tirgos, parasti būtu iespēja radīt konkurenciālu spiedienu uz tirgus dalībniekiem, uz kuriem publiskā iepirkuma noteikumi attiecas. Kā norāda Lietuvas iestādes, tirgos, uz kuriem attiecas pieprasījums, līdzās iesniedzējam publiskā iepirkuma noteikumus piemēro vēl šādiem subjektiem: UAB Vilniaus energija, AB Panevėžio energija, VšĮ Alantos technologijos ir verslo mokykla, AB Vilniaus šilumos tinklai, AB Klaipėdos energija un AB Šiaulių energija.

UAB Vilniaus energija

AB Panevėžio energija

VšĮ Alantos technologijos ir verslo mokykla

AB Vilniaus šilumos tinklai

AB Klaipėdos energija

AB Šiaulių energija

3.2.3.1.   Konvencionālo energoresursu un atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība, izņemot atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju, kam piemēro pirmo un otro atbalsta shēmu

Konvencionālo energoresursu un atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība, izņemot atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju, kam piemēro pirmo un otro atbalsta shēmu

| (43) | Komisija Īstenošanas lēmumos 2012/218/ES un 2012/539/ES uzskatīja, ka attiecībā uz ražošanas un vairumtirdzniecības tirgu ir būtiski ņemt vērā triju lielāko uzņēmumu kopējo tirgus daļu. Tomēr, ņemot vērā, ka publiskā iepirkuma noteikumi neattiecas uz visiem tirgus dalībniekiem, galvenokārt analizēts to atsevišķo tirgus dalībnieku stāvoklis tirgū un konkurences ierobežojumi, uz kuriem publiskā iepirkuma noteikumi attiecas. Par relevantiem var tikt uzskatīti arī citi koncentrācijas pasākumi. |
| --- | --- |

(43)

Komisija Īstenošanas lēmumos 2012/218/ES un 2012/539/ES uzskatīja, ka attiecībā uz ražošanas un vairumtirdzniecības tirgu ir būtiski ņemt vērā triju lielāko uzņēmumu kopējo tirgus daļu. Tomēr, ņemot vērā, ka publiskā iepirkuma noteikumi neattiecas uz visiem tirgus dalībniekiem, galvenokārt analizēts to atsevišķo tirgus dalībnieku stāvoklis tirgū un konkurences ierobežojumi, uz kuriem publiskā iepirkuma noteikumi attiecas. Par relevantiem var tikt uzskatīti arī citi koncentrācijas pasākumi.

| (44) | Kā minēts Lietuvas iestāžu 2020. gada 5. marta atbildē uz Komisijas 2020. gada 30. janvāra informācijas pieprasījumu, iesniedzējs ir lielākais Lietuvas elektroenerģijas ražošanas tirgus dalībnieks un tā tirgus daļa laikā no 2015. līdz 2019. gadam ir bijusi svārstīga: augstāko robežu tā sasniedza 2018. gadā ar 60,8 %, bet zemāko – 2019. gadā ar 53,9 %. Otrais lielākais tirgus spēlētājs ir AB ACHEMA, kam šajā periodā savu tirgus daļu izdevies palielināt no 10,3 % 2015. gadā līdz 23 % 2019. gadā. Divu nākamo lielāko tirgus dalībnieku tirgus daļas ir robežās no 5 % līdz 10 %. Komisija norāda, ka bez iesniedzēja uz citiem lielākajiem aktīvajiem tirgus dalībniekiem publiskā iepirkuma noteikumi neattiecas. Publiskā iepirkuma noteikumi attiecas uz UAB Vilniaus Energija, taču šis uzņēmums kopš 2016. gada relevantajā tirgū vairs nedarbojas. |
| --- | --- |

(44)

Kā minēts Lietuvas iestāžu 2020. gada 5. marta atbildē uz Komisijas 2020. gada 30. janvāra informācijas pieprasījumu, iesniedzējs ir lielākais Lietuvas elektroenerģijas ražošanas tirgus dalībnieks un tā tirgus daļa laikā no 2015. līdz 2019. gadam ir bijusi svārstīga: augstāko robežu tā sasniedza 2018. gadā ar 60,8 %, bet zemāko – 2019. gadā ar 53,9 %. Otrais lielākais tirgus spēlētājs ir AB ACHEMA, kam šajā periodā savu tirgus daļu izdevies palielināt no 10,3 % 2015. gadā līdz 23 % 2019. gadā. Divu nākamo lielāko tirgus dalībnieku tirgus daļas ir robežās no 5 % līdz 10 %. Komisija norāda, ka bez iesniedzēja uz citiem lielākajiem aktīvajiem tirgus dalībniekiem publiskā iepirkuma noteikumi neattiecas. Publiskā iepirkuma noteikumi attiecas uz UAB Vilniaus Energija, taču šis uzņēmums kopš 2016. gada relevantajā tirgū vairs nedarbojas.

AB ACHEMA

UAB Vilniaus Energija

| (45) | Saskaņā ar valsts tiesību aktiem elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgu veido tirdzniecība elektroenerģijas biržā, divpusējie nolīgumi un tirdzniecība ar balansēšanas un regulēšanas elektroenerģiju. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar valsts tiesību aktiem elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgu veido tirdzniecība elektroenerģijas biržā, divpusējie nolīgumi un tirdzniecība ar balansēšanas un regulēšanas elektroenerģiju.

| (46) | Kā norādīts iesniedzēja 2019. gada 17. maija atbildes uz Komisijas 2019. gada 3. maija informācijas pieprasījumu 14. tabulā, vairāk nekā 75 % no kopējā Lietuvā tirgotā elektroenerģijas apjoma tiek tirgoti elektroenerģijas biržā NordPool. NordPool ir lielākā Eiropas elektroenerģijas birža. NordPool nodrošina elektroenerģijas tirdzniecību visā Eiropā. NordPool piedāvā nākamās dienas un tekošās dienas tirdzniecības, tīrvērtes un norēķinu, datu un atbilstības, kā arī konsultāciju pakalpojumus. NordPool operē elektroenerģijas tirgos Norvēģijā, Dānijā, Zviedrijā, Somijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Vācijā, Nīderlandē, Beļģijā, Austrijā, Luksemburgā, Francijā un Apvienotajā Karalistē. 2019. gadā NordPool kopējais tirgotās elektroenerģijas apgrozījums bija 494 TWh, kas ir vairāk nekā 90 % no kopējā Ziemeļvalstu un Baltijas valstu tirgus elektroenerģijas patēriņa. |
| --- | --- |

(46)

Kā norādīts iesniedzēja 2019. gada 17. maija atbildes uz Komisijas 2019. gada 3. maija informācijas pieprasījumu 14. tabulā, vairāk nekā 75 % no kopējā Lietuvā tirgotā elektroenerģijas apjoma tiek tirgoti elektroenerģijas biržā NordPool. NordPool ir lielākā Eiropas elektroenerģijas birža. NordPool nodrošina elektroenerģijas tirdzniecību visā Eiropā. NordPool piedāvā nākamās dienas un tekošās dienas tirdzniecības, tīrvērtes un norēķinu, datu un atbilstības, kā arī konsultāciju pakalpojumus. NordPool operē elektroenerģijas tirgos Norvēģijā, Dānijā, Zviedrijā, Somijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Vācijā, Nīderlandē, Beļģijā, Austrijā, Luksemburgā, Francijā un Apvienotajā Karalistē. 2019. gadā NordPool kopējais tirgotās elektroenerģijas apgrozījums bija 494 TWh, kas ir vairāk nekā 90 % no kopējā Ziemeļvalstu un Baltijas valstu tirgus elektroenerģijas patēriņa.

NordPool

NordPool

NordPool

NordPool

NordPool

NordPool

| (47) | Vairumtirdzniecības tirgus likviditāte ir nozīmīgs konkurences rādītājs, jo pietiekams relevanto vairumtirdzniecības tirgus produktu (piemēram, dažādu periodu bāzes slodzes, maksimumslodzes, stundas bloku) piedāvājuma un pieprasījuma apjoms sniedz tirgotājiem un piegādātājiem ieguves un riska nodroses iespējas. |
| --- | --- |

(47)

Vairumtirdzniecības tirgus likviditāte ir nozīmīgs konkurences rādītājs, jo pietiekams relevanto vairumtirdzniecības tirgus produktu (piemēram, dažādu periodu bāzes slodzes, maksimumslodzes, stundas bloku) piedāvājuma un pieprasījuma apjoms sniedz tirgotājiem un piegādātājiem ieguves un riska nodroses iespējas.

| (48) | NordPool vairumtirdzniecības tirgus likviditātes līmenis nostiprina secinājumu, ka Lietuvas ražošanas un vairumtirdzniecības tirgos strādājošie līgumslēdzēji ir pakļauti konkurencei. |
| --- | --- |

(48)

NordPool vairumtirdzniecības tirgus likviditātes līmenis nostiprina secinājumu, ka Lietuvas ražošanas un vairumtirdzniecības tirgos strādājošie līgumslēdzēji ir pakļauti konkurencei.

NordPool

| (49) | Starpsavienojumu jauda ir pietiekama, lai Lietuvā nodrošinātu ievērojamu importa vai eksporta apjomu. Turklāt Lietuva ir dalībniece enerģijas tirdzniecības biržā NordPool, kurā konkurē vairāki elektroenerģijas ražotāji no līdzdalīgajām valstīm (Norvēģijas, Zviedrijas, Somijas, Dānijas, Igaunijas, Latvijas un Lietuvas). Būtisku Lietuvas elektroenerģijas importa daļu veido imports no Krievijas un Baltkrievijas. |
| --- | --- |

(49)

Starpsavienojumu jauda ir pietiekama, lai Lietuvā nodrošinātu ievērojamu importa vai eksporta apjomu. Turklāt Lietuva ir dalībniece enerģijas tirdzniecības biržā NordPool, kurā konkurē vairāki elektroenerģijas ražotāji no līdzdalīgajām valstīm (Norvēģijas, Zviedrijas, Somijas, Dānijas, Igaunijas, Latvijas un Lietuvas). Būtisku Lietuvas elektroenerģijas importa daļu veido imports no Krievijas un Baltkrievijas.

NordPool

| (50) | Lietuvas un citu valstu starpsavienojumu jaudas pieaugums, visticamāk, konkurenci Lietuvas elektroenerģijas ražošanas tirgū ir ietekmējis labvēlīgi. |
| --- | --- |

(50)

Lietuvas un citu valstu starpsavienojumu jaudas pieaugums, visticamāk, konkurenci Lietuvas elektroenerģijas ražošanas tirgū ir ietekmējis labvēlīgi.

| (51) | Kā norādīts pieprasījumā, 2018. gadā imports apmierināja 80 % no Lietuvas elektroenerģijas pieprasījuma. Neto imports pieauga no 7208 TWh 2015. gadā līdz 9632 TWh 2018. gadā, turpretī Lietuvā saražotais elektroenerģijas apjoms saruka no 4598 TWh līdz 3220 TWh. Iesniedzējs paskaidro, ka, lai gan ar kopējo Lietuvā uzstādīto jaudu pietiktu pieprasījuma apmierināšanai, importētā elektroenerģija ir lētāka par vietēji ražoto. Tādēļ dažu tā iekārtu darbība ir apturēta, un tās tiek turētas kā rezerves jauda. |
| --- | --- |

(51)

Kā norādīts pieprasījumā, 2018. gadā imports apmierināja 80 % no Lietuvas elektroenerģijas pieprasījuma. Neto imports pieauga no 7208 TWh 2015. gadā līdz 9632 TWh 2018. gadā, turpretī Lietuvā saražotais elektroenerģijas apjoms saruka no 4598 TWh līdz 3220 TWh. Iesniedzējs paskaidro, ka, lai gan ar kopējo Lietuvā uzstādīto jaudu pietiktu pieprasījuma apmierināšanai, importētā elektroenerģija ir lētāka par vietēji ražoto. Tādēļ dažu tā iekārtu darbība ir apturēta, un tās tiek turētas kā rezerves jauda.

| (52) | Importa apjoms Lietuvas tirgū liek secināt, ka līgumslēdzēji, kas darbojas Lietuvas tirgū, kurš ietver elektroenerģijas ražošanu no konvencionālajiem energoresursiem un atjaunojamajiem energoresursiem (izņemot elektroenerģiju, kas ražota no atjaunojamajiem energoresursiem un kam piemēro pirmo un otro atbalsta shēmu), ir pakļauti konkurencei. |
| --- | --- |

(52)

Importa apjoms Lietuvas tirgū liek secināt, ka līgumslēdzēji, kas darbojas Lietuvas tirgū, kurš ietver elektroenerģijas ražošanu no konvencionālajiem energoresursiem un atjaunojamajiem energoresursiem (izņemot elektroenerģiju, kas ražota no atjaunojamajiem energoresursiem un kam piemēro pirmo un otro atbalsta shēmu), ir pakļauti konkurencei.

3.2.3.2.   Tādas atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība, kam piemēro pirmo un otro atbalsta shēmu

Tādas atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība, kam piemēro pirmo un otro atbalsta shēmu

| (53) | Balstoties uz atbalsta shēmu iezīmēm, Komisija konstatē, ka pirmajai un otrajai atbalsta shēmai ir līdzīgas iezīmes ar shēmām, kas analizētas Īstenošanas lēmumos 2012/218/ES un 2012/539/ES par Itāliju un Vāciju. Abos gadījumos Komisija bija izdalījusi sevišķi nozīmīgas raksturīgās iezīmes. Pirmkārt, no AER ražotajai elektroenerģijai tiek nodrošināts prioritārs pieslēgums tīklam, un tai salīdzinājumā ar konvencionālo energoresursu elektroenerģiju ir prioritāte attiecībā uz ievadi tīklā, kas nozīmē, ka tā faktiski nav atkarīga no pieprasījuma. Otrkārt, ražošana un ievade tīklā ir pilnīgi neatkarīga no cenām, jo AER elektroenerģijas ražotājiem ir tiesības uz likumā noteiktu maksu. |
| --- | --- |

(53)

Balstoties uz atbalsta shēmu iezīmēm, Komisija konstatē, ka pirmajai un otrajai atbalsta shēmai ir līdzīgas iezīmes ar shēmām, kas analizētas Īstenošanas lēmumos 2012/218/ES un 2012/539/ES par Itāliju un Vāciju. Abos gadījumos Komisija bija izdalījusi sevišķi nozīmīgas raksturīgās iezīmes. Pirmkārt, no AER ražotajai elektroenerģijai tiek nodrošināts prioritārs pieslēgums tīklam, un tai salīdzinājumā ar konvencionālo energoresursu elektroenerģiju ir prioritāte attiecībā uz ievadi tīklā, kas nozīmē, ka tā faktiski nav atkarīga no pieprasījuma. Otrkārt, ražošana un ievade tīklā ir pilnīgi neatkarīga no cenām, jo AER elektroenerģijas ražotājiem ir tiesības uz likumā noteiktu maksu.

| (54) | Ņemot vērā Lietuvas pirmās un otrās shēmas iezīmju līdzību ar 2012. gada lēmumos analizēto AER elektroenerģijas ražošanu, Komisija secina, ka šīs darbības nav pakļautas konkurencei. |
| --- | --- |

(54)

Ņemot vērā Lietuvas pirmās un otrās shēmas iezīmju līdzību ar 2012. gada lēmumos analizēto AER elektroenerģijas ražošanu, Komisija secina, ka šīs darbības nav pakļautas konkurencei.

4.   SECINĀJUMI

SECINĀJUMI

| (55) | Ņemot vērā iepriekš izvērtētos faktorus, uzskatāms, ka attiecībā uz atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas un konvencionālo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Lietuvā, izņemot attiecībā uz atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju, kam piemēro pirmo un otro atbalsta shēmu, Direktīvas 2014/25/ES 34. panta nosacījums par pakļautību tiešai konkurencei ir izpildīts. |
| --- | --- |

(55)

Ņemot vērā iepriekš izvērtētos faktorus, uzskatāms, ka attiecībā uz atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas un konvencionālo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Lietuvā, izņemot attiecībā uz atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju, kam piemēro pirmo un otro atbalsta shēmu, Direktīvas 2014/25/ES 34. panta nosacījums par pakļautību tiešai konkurencei ir izpildīts.

| (56) | Turklāt, tā kā nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu, Direktīva 2014/25/ES nav jāpiemēro ne tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir tādu līgumu slēgšanas tiesības, kas paredzēti, lai dotu tiesības Lietuvā ražot un pārdot vairumtirdzniecībā no konvencionālo energoresursu un atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju, izņemot atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju, kam piemēro pirmo un otro atbalsta shēmu, ne arī tad, kad līgumslēdzēji organizē metu konkursus šādas darbības veikšanai minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā. |
| --- | --- |

(56)

Turklāt, tā kā nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu, Direktīva 2014/25/ES nav jāpiemēro ne tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir tādu līgumu slēgšanas tiesības, kas paredzēti, lai dotu tiesības Lietuvā ražot un pārdot vairumtirdzniecībā no konvencionālo energoresursu un atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju, izņemot atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju, kam piemēro pirmo un otro atbalsta shēmu, ne arī tad, kad līgumslēdzēji organizē metu konkursus šādas darbības veikšanai minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

| (57) | Ņemot vērā iepriekš apskatītos faktorus, uzskatāms, ka attiecībā uz atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Lietuvā saskaņā ar pirmo un otro atbalsta shēmu Direktīvas 2014/25/ES 34. panta nosacījums par pakļautību tiešai konkurencei nav izpildīts. Tādējādi Direktīvu 2014/25/ES būtu jāturpina piemērot gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir tādu līgumu slēgšanas tiesības, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt minēto darbību Lietuvā, kā arī – kad tie organizē metu konkursus šādas darbības veikšanai minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā. |
| --- | --- |

(57)

Ņemot vērā iepriekš apskatītos faktorus, uzskatāms, ka attiecībā uz atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Lietuvā saskaņā ar pirmo un otro atbalsta shēmu Direktīvas 2014/25/ES 34. panta nosacījums par pakļautību tiešai konkurencei nav izpildīts. Tādējādi Direktīvu 2014/25/ES būtu jāturpina piemērot gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir tādu līgumu slēgšanas tiesības, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt minēto darbību Lietuvā, kā arī – kad tie organizē metu konkursus šādas darbības veikšanai minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

| (58) | Tā kā elektroenerģijas ražošanai no atjaunojamajiem energoresursiem, kam piemēro pirmo un otro atbalsta shēmu, joprojām būtu jāpiemēro Direktīva 2014/25/ES, ir jāatgādina, ka iepirkuma līgumi par vairākām darbībām ir jāskata atbilstoši minētās direktīvas 6. pantam. Tātad, ja līgumslēdzējs ir iesaistīts jauktā iepirkumā, proti, tādā, kas paredzēts gan tādu darbību veikšanai, kuras ir atbrīvotas no Direktīvas 2014/25/ES piemērošanas, gan tādu darbību veikšanai, kuras nav atbrīvotas, ir jāņem vērā tās darbības, kas paredzētas kā līguma galvenās darbības. Šāda jaukta iepirkuma gadījumā, ja mērķis galvenokārt ir nodrošināt darbības, uz kurām neattiecas atbrīvojums, ir jāpiemēro Direktīvas 2014/25/ES noteikumi. Ja nav iespējams objektīvi noteikt, kura darbība ir paredzēta kā līguma galvenā darbība, līguma slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas noteikti Direktīvas 2014/25/ES 6. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

(58)

Tā kā elektroenerģijas ražošanai no atjaunojamajiem energoresursiem, kam piemēro pirmo un otro atbalsta shēmu, joprojām būtu jāpiemēro Direktīva 2014/25/ES, ir jāatgādina, ka iepirkuma līgumi par vairākām darbībām ir jāskata atbilstoši minētās direktīvas 6. pantam. Tātad, ja līgumslēdzējs ir iesaistīts jauktā iepirkumā, proti, tādā, kas paredzēts gan tādu darbību veikšanai, kuras ir atbrīvotas no Direktīvas 2014/25/ES piemērošanas, gan tādu darbību veikšanai, kuras nav atbrīvotas, ir jāņem vērā tās darbības, kas paredzētas kā līguma galvenās darbības. Šāda jaukta iepirkuma gadījumā, ja mērķis galvenokārt ir nodrošināt darbības, uz kurām neattiecas atbrīvojums, ir jāpiemēro Direktīvas 2014/25/ES noteikumi. Ja nav iespējams objektīvi noteikt, kura darbība ir paredzēta kā līguma galvenā darbība, līguma slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas noteikti Direktīvas 2014/25/ES 6. panta 3. punktā.

| (59) | Jāatgādina, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES (15) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu 16. pantā noteikts atbrīvojums no minētās direktīvas piemērošanas, kas attiecas uz līgumslēdzēju piešķirtām koncesijām, ja attiecībā uz dalībvalsti, kurā minētās koncesijas būs jāizpilda, saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. pantu ir konstatēts, ka konkrētā darbība ir tieši pakļauta konkurencei saskaņā ar minētās direktīvas 34. pantu. Tā kā tika secināts, ka konvencionālo energoresursu un atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība, izņemot atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju, kam piemēro pirmo un otro atbalsta shēmu, ir pakļauta konkurencei, koncesijas līgumi, kas paredzēti, lai dotu tiesības Lietuvā veikt šīs darbības, tiks izslēgti no Direktīvas 2014/23/ES piemērošanas jomas. |
| --- | --- |

(59)

Jāatgādina, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES (15) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu 16. pantā noteikts atbrīvojums no minētās direktīvas piemērošanas, kas attiecas uz līgumslēdzēju piešķirtām koncesijām, ja attiecībā uz dalībvalsti, kurā minētās koncesijas būs jāizpilda, saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. pantu ir konstatēts, ka konkrētā darbība ir tieši pakļauta konkurencei saskaņā ar minētās direktīvas 34. pantu. Tā kā tika secināts, ka konvencionālo energoresursu un atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība, izņemot atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju, kam piemēro pirmo un otro atbalsta shēmu, ir pakļauta konkurencei, koncesijas līgumi, kas paredzēti, lai dotu tiesības Lietuvā veikt šīs darbības, tiks izslēgti no Direktīvas 2014/23/ES piemērošanas jomas.

15

| (60) | Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija laikā no 2019. gada aprīļa līdz 2020. gada maijam, kāda redzama pēc iesniedzēja un Lietuvas iestāžu sniegtās un publiski pieejamās informācijas. Lēmumu var pārskatīt, ja pēc būtiskām juridiskās vai faktiskās situācijas izmaiņām Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērošanas nosacījumi vairs netiek izpildīti, |
| --- | --- |

(60)

Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija laikā no 2019. gada aprīļa līdz 2020. gada maijam, kāda redzama pēc iesniedzēja un Lietuvas iestāžu sniegtās un publiski pieejamās informācijas. Lēmumu var pārskatīt, ja pēc būtiskām juridiskās vai faktiskās situācijas izmaiņām Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērošanas nosacījumi vairs netiek izpildīti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvu 2014/25/ES nepiemēro līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķir līgumslēdzēji un kuri paredzēti, lai dotu tiesības nodarboties ar elektroenerģijas ražošanu no konvencionālajiem energoresursiem un atjaunojamajiem energoresursiem un tās vairumtirdzniecību Lietuvā, izņemot atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību saskaņā ar pirmo un otro atbalsta shēmu.

2. pants

Direktīvu 2014/25/ES turpina piemērot līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķir līgumslēdzēji un kuri paredzēti, lai dotu tiesības nodarboties ar atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Lietuvā saskaņā ar pirmo un otro atbalsta shēmu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Lietuvas Republikai.

Briselē, 2020. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Thierry BRETON

---

(1)  
  OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.

1

(2)  Šādām darbībām var piemērot Savienības un nacionālos tiesību aktus, ar ko tiek piešķirta brīva piekļuve tirgum; skatīt šā lēmuma 3.1. iedaļu.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/72/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.).

3

(4)  Valsts transponēšanas akts: Lietuvos Republikos Elektros Energetikos Įstatymas, 2000 m. liepos 20 d. Nr. VIII-1881.

4

Lietuvos Republikos Elektros Energetikos Įstatymas, 2000 m. liepos 20 d.

(5)  
  2016. gada 27. aprīļa spriedums lietā Österreichische Post AG/Komisija, T-463/14, ECLI :EU:T:2016:243, 28. punkts.

5

Österreichische Post AG

(6)  Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

6

(7)  Lieta COMP/M. Nr. 4110 E.ON – ENDESA, 25.4.2006., 10. un 11. punkts, 3. lpp.

7

(8)  Lieta COMP/M. Nr. 3696 E.ON – MOL, 21.1.2005., 223. punkts, lieta COMP/M. Nr. 5467, RWE- ESSENT, 23.6.2009., 23. punkts.

8

(9)  Īstenošanas lēmums 2012/218/ES (2012. gada 24. aprīlis) par elektroenerģijas ražošanu no tradicionālajiem avotiem un šādas elektroenerģijas vairumtirdzniecību Vācijā (OV L 114, 26.4.2012., 21. lpp.).

9

(10)  Īstenošanas lēmums 2012/539/ES (2012. gada 26. septembris) par elektroenerģijas ražošanu no tradicionālajiem energoavotiem un šādas elektroenerģijas vairumtirdzniecību Itālijas ziemeļu makrozonā un dienvidu makrozonā (OV L 271, 5.10.2012., 4. lpp.).

10

(11)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/71 (2017. gada 12. decembris), ar kuru elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Nīderlandē atbrīvo no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK, piemērošanas (OV L 12, 17.1.2018., 53. lpp.).

11

(12)  Valsts atbalsts SA.50199 (2019/N) (2019. gada 23. aprīlis) par Lietuvas atbalstu elektrostacijām, kas ražo atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju.

12

(13)

13

(14)  [Komisijas Lēmums C(2019) 3122 (2020. gada ... aprīlis) par Lietuvas atbalstu elektrostacijām, kas ražo atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju.?]

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).

15

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 342/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 342/23

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1501

(2020. gada 14. oktobris)

par novērtējumu, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1139 veikts attiecībā uz Vācijas piešķirto pagaidu atbrīvojumu no dažiem Komisijas Regulas (ES) Nr. 1321/2014 noteikumiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 6891)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1139 (2018. gada 4. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005, (EK) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 un Direktīvas 2014/30/ES un 2014/53/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 552/2004 un (EK) Nr. 216/2008 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 (1), un jo īpaši tās 71. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | 2020. gada 25. februārī kompetentā iestāde Luftfahrt-Bundesamt (LBA) Vācijas vārdā Komisijai, Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūrai (“aģentūra” vai EASA) un citām dalībvalstīm paziņoja, ka ir piešķīrusi Lufthansa Technik AG atbrīvojumu no pienākuma ievērot Komisijas Regulas (ES) Nr. 1321/2014 (2) II pielikuma (145. daļa) 145.A.42. punktu. Saskaņā ar minēto punktu organizācijai, kas apstiprināta atbilstoši 145. daļai, ir jāpārliecinās, ka gaisa kuģī vai citā sastāvdaļā ir uzstādītas tikai tādas sastāvdaļas, kuras ir apmierinošā stāvoklī un kuras laistas ekspluatācijā ar EASA 1. veidlapu vai līdzvērtīgu dokumentu, un ka attiecīgajos tehniskās apkopes datos ir norādīta konkrētā sastāvdaļa, standarts vai materiāls. |
| --- | --- |

(1)

2020. gada 25. februārī kompetentā iestāde Luftfahrt-Bundesamt (LBA) Vācijas vārdā Komisijai, Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūrai (“aģentūra” vai EASA) un citām dalībvalstīm paziņoja, ka ir piešķīrusi Lufthansa Technik AG atbrīvojumu no pienākuma ievērot Komisijas Regulas (ES) Nr. 1321/2014 (2) II pielikuma (145. daļa) 145.A.42. punktu. Saskaņā ar minēto punktu organizācijai, kas apstiprināta atbilstoši 145. daļai, ir jāpārliecinās, ka gaisa kuģī vai citā sastāvdaļā ir uzstādītas tikai tādas sastāvdaļas, kuras ir apmierinošā stāvoklī un kuras laistas ekspluatācijā ar EASA 1. veidlapu vai līdzvērtīgu dokumentu, un ka attiecīgajos tehniskās apkopes datos ir norādīta konkrētā sastāvdaļa, standarts vai materiāls.

| (2) | LBA atbrīvojumu piešķīra turpmāku ierobežota tipa sertifikāta (STC) projektu kontekstā, un šis atbrīvojums ļauj Lufthansa Technik AG dažos gadījumos neievērot Komisijas Regulas (ES) Nr. 1321/2014 II pielikuma (145. daļa) 145.A.42. punktu attiecībā uz dažām sastāvdaļām, kuras uzstādīs Lufthansa Technik AG un kuras ir izgatavotas kā sastāvdaļas prototips. |
| --- | --- |

(2)

LBA atbrīvojumu piešķīra turpmāku ierobežota tipa sertifikāta (STC) projektu kontekstā, un šis atbrīvojums ļauj Lufthansa Technik AG dažos gadījumos neievērot Komisijas Regulas (ES) Nr. 1321/2014 II pielikuma (145. daļa) 145.A.42. punktu attiecībā uz dažām sastāvdaļām, kuras uzstādīs Lufthansa Technik AG un kuras ir izgatavotas kā sastāvdaļas prototips.

| (3) | LBA ir paskaidrojusi, ka agrāk ražotāji dažus sastāvdaļu prototipus, ko Lufthansa Technik AG bija uzstādījusi gaisa kuģī, nav varējuši atkārtoti sertificēt kā atbilstošus modifikācijas projekta datiem, tāpēc ka modifikācija bijusi apstiprināta ar ierobežota tipa sertifikātu. LBA atsaucās uz gadījumiem, kad ražotājs ir bijis no ASV un atkārtota sertifikācija pēc tam, kad ražotājs sastāvdaļu ir nosūtījis prom, nav bijusi iespējama, un uz gadījumiem, kad ražotājs bija kļuvis maksātnespējīgs pirms projekta datu apstiprināšanas. LBA ir paskaidrojusi, ka šādos gadījumos minēto sastāvdaļu atkārtota sertifikācija vai nu nebija iespējama, vai radīja administratīvu slogu, kas aizkavēja gaisa kuģa atgriešanos ekspluatācijā, tādējādi neļaujot Lufthansa Technik AG izpildīt klienta rīkojumus vai radot finansiālu vai ekonomisku risku. |
| --- | --- |

(3)

LBA ir paskaidrojusi, ka agrāk ražotāji dažus sastāvdaļu prototipus, ko Lufthansa Technik AG bija uzstādījusi gaisa kuģī, nav varējuši atkārtoti sertificēt kā atbilstošus modifikācijas projekta datiem, tāpēc ka modifikācija bijusi apstiprināta ar ierobežota tipa sertifikātu. LBA atsaucās uz gadījumiem, kad ražotājs ir bijis no ASV un atkārtota sertifikācija pēc tam, kad ražotājs sastāvdaļu ir nosūtījis prom, nav bijusi iespējama, un uz gadījumiem, kad ražotājs bija kļuvis maksātnespējīgs pirms projekta datu apstiprināšanas. LBA ir paskaidrojusi, ka šādos gadījumos minēto sastāvdaļu atkārtota sertifikācija vai nu nebija iespējama, vai radīja administratīvu slogu, kas aizkavēja gaisa kuģa atgriešanos ekspluatācijā, tādējādi neļaujot Lufthansa Technik AG izpildīt klienta rīkojumus vai radot finansiālu vai ekonomisku risku.

| (4) | LBA piešķirtajā atbrīvojumā nav noteikti konkrēti produkti vai projekti, uz kuriem attiecas Lufthansa Technik AG piešķirtais atbrīvojums no Komisijas Regulas (ES) Nr. 1321/2014 II pielikuma (145. daļa) 145.A.42. punkta ievērošanas un kuros Lufthansa Technik AG drīkst veikt neatbilstošu sastāvdaļu uzstādīšanu. LBA ir paskaidrojusi, ka Lufthansa Technik AG ir vairāki gaidāmi STC projekti, kuros šādas problēmas varētu rasties un kuros Lufthansa Technik AG varētu nebūt spējīga izpildīt Komisijas Regulas (ES) Nr. 1321/2014 II pielikuma (145. daļa) 145.A.42. punkta prasības. Atbrīvojums tika piešķirts, paredzot iespējamās problēmas, un tālab, lai turpmāk nekavētos modificētu gaisa kuģu atgriešanās ekspluatācijā. Atbrīvojums ir spēkā no 2020. gada 13. februāra līdz 2021. gada 31. decembrim, un tādējādi tas ir ilgāks nekā astoņi secīgi mēneši. |
| --- | --- |

(4)

LBA piešķirtajā atbrīvojumā nav noteikti konkrēti produkti vai projekti, uz kuriem attiecas Lufthansa Technik AG piešķirtais atbrīvojums no Komisijas Regulas (ES) Nr. 1321/2014 II pielikuma (145. daļa) 145.A.42. punkta ievērošanas un kuros Lufthansa Technik AG drīkst veikt neatbilstošu sastāvdaļu uzstādīšanu. LBA ir paskaidrojusi, ka Lufthansa Technik AG ir vairāki gaidāmi STC projekti, kuros šādas problēmas varētu rasties un kuros Lufthansa Technik AG varētu nebūt spējīga izpildīt Komisijas Regulas (ES) Nr. 1321/2014 II pielikuma (145. daļa) 145.A.42. punkta prasības. Atbrīvojums tika piešķirts, paredzot iespējamās problēmas, un tālab, lai turpmāk nekavētos modificētu gaisa kuģu atgriešanās ekspluatācijā. Atbrīvojums ir spēkā no 2020. gada 13. februāra līdz 2021. gada 31. decembrim, un tādējādi tas ir ilgāks nekā astoņi secīgi mēneši.

| (5) | Šajā atbrīvojumā, kas ir kā atvieglojums attiecībā uz neatbilstību Komisijas Regulas (ES) Nr. 1321/2014 II pielikuma (145. daļa) 145.A.42. punktam, noteikts, ka Lufthansa Technik AG ir atļauts apstiprināt gaisa kuģus ar sastāvdaļu prototipiem, pamatojoties uz alternatīvu procedūru, kurā katras šādas sastāvdaļas sertifikācijas statusu salīdzina ar apstiprinātajiem projekta datiem, kas iegūti pēc attiecīgā STC apstiprināšanas procesa pabeigšanas. |
| --- | --- |

(5)

Šajā atbrīvojumā, kas ir kā atvieglojums attiecībā uz neatbilstību Komisijas Regulas (ES) Nr. 1321/2014 II pielikuma (145. daļa) 145.A.42. punktam, noteikts, ka Lufthansa Technik AG ir atļauts apstiprināt gaisa kuģus ar sastāvdaļu prototipiem, pamatojoties uz alternatīvu procedūru, kurā katras šādas sastāvdaļas sertifikācijas statusu salīdzina ar apstiprinātajiem projekta datiem, kas iegūti pēc attiecīgā STC apstiprināšanas procesa pabeigšanas.

| (6) | Aģentūra pēc novērtēšanas 2020. gada 16. jūlijā izdeva negatīvu ieteikumu par LBA piešķirto atbrīvojumu. |
| --- | --- |

(6)

Aģentūra pēc novērtēšanas 2020. gada 16. jūlijā izdeva negatīvu ieteikumu par LBA piešķirto atbrīvojumu.

| (7) | Komisija piekrīt aģentūras ieteikumam. |
| --- | --- |

(7)

Komisija piekrīt aģentūras ieteikumam.

| (8) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1139 71. panta 1. punktu dalībvalsts var piešķirt atbrīvojumu jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, uz kuru attiecas minētā regula, kad tas steidzami vajadzīgs neparedzamos apstākļos, kas ietekmē minētās personas, vai minēto personu steidzamām darbības vajadzībām, un ja ir izpildīti visi minētā panta a) līdz d) apakšpunktā paredzētie nosacījumi. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1139 71. panta 1. punktu dalībvalsts var piešķirt atbrīvojumu jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, uz kuru attiecas minētā regula, kad tas steidzami vajadzīgs neparedzamos apstākļos, kas ietekmē minētās personas, vai minēto personu steidzamām darbības vajadzībām, un ja ir izpildīti visi minētā panta a) līdz d) apakšpunktā paredzētie nosacījumi.

| (9) | Attiecībā uz “steidzami vajadzīgiem neparedzamiem apstākļiem” vai “steidzamām darbības vajadzībām” Komisija uzskata, ka atbrīvojums nav pamatots ar steidzamu vajadzību neparedzamos apstākļos, kas ietekmē Lufthansa Technik AG, vai ar Lufthansa Technik AG steidzamām darbības vajadzībām, kā noteikts Regulas (ES) 2018/1139 71. panta 1. punktā. Šis atbrīvojums ir piešķirts, paredzot problēmas nākotnē, kas varētu rasties, veicot sastāvdaļu prototipu atkārtotu sertifikāciju. Lai arī dažas no minētajām problēmām varētu būt neparedzamas, piemēram, piegādātāja bankrots, vai radīt nepieciešamību operatīvi nodot gaisa kuģi atpakaļ ekspluatācijā, šādas problēmas atbrīvojuma izdošanas brīdī nav ne realizējušās, ne varētu drīzumā realizēties. Vācija nav sniegusi pierādījumus, kas liecinātu, ka konkrēti ražotāji ir norādījuši Lufthansa Technik AG, ka tie konkrētos projektos nevarēs nodrošināt sastāvdaļas ar nepieciešamajiem apstiprinājumiem. Tādējādi Komisija uzskata, ka prasība par steidzamību šajā gadījumā nav izpildīta. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz “steidzami vajadzīgiem neparedzamiem apstākļiem” vai “steidzamām darbības vajadzībām” Komisija uzskata, ka atbrīvojums nav pamatots ar steidzamu vajadzību neparedzamos apstākļos, kas ietekmē Lufthansa Technik AG, vai ar Lufthansa Technik AG steidzamām darbības vajadzībām, kā noteikts Regulas (ES) 2018/1139 71. panta 1. punktā. Šis atbrīvojums ir piešķirts, paredzot problēmas nākotnē, kas varētu rasties, veicot sastāvdaļu prototipu atkārtotu sertifikāciju. Lai arī dažas no minētajām problēmām varētu būt neparedzamas, piemēram, piegādātāja bankrots, vai radīt nepieciešamību operatīvi nodot gaisa kuģi atpakaļ ekspluatācijā, šādas problēmas atbrīvojuma izdošanas brīdī nav ne realizējušās, ne varētu drīzumā realizēties. Vācija nav sniegusi pierādījumus, kas liecinātu, ka konkrēti ražotāji ir norādījuši Lufthansa Technik AG, ka tie konkrētos projektos nevarēs nodrošināt sastāvdaļas ar nepieciešamajiem apstiprinājumiem. Tādējādi Komisija uzskata, ka prasība par steidzamību šajā gadījumā nav izpildīta.

| (10) | Turklāt Komisija uzskata, ka atbrīvojums neatbilst noteiktajiem ierobežojumiem attiecībā uz tā darbības jomu un ilgumu, kas noteikti Regulas (ES) 2018/1139 71. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Lai arī atbrīvojums ir izdots tikai gadījumiem, kad nav iespējama sastāvdaļas prototipa atkārtota sertifikācija, atbrīvojums faktiski attiecas uz jebkuru STC projektu, kas tiek veikts tā piemērošanas laikā, un uz neierobežotu iespējamo sastāvdaļu skaitu, kuras tiks uzstādītas šādā(-os) STC projektā(-os). Turklāt Komisija norāda, ka LBA nav pierādījusi, ka atbrīvojuma darbības ilgums ir ierobežots līdz tādam, kas ir absolūti nepieciešams. Lai arī atbrīvojuma piemērošanas termiņš ir 2021. gada 31. decembris, LBA nav pārliecinoši pierādījusi, kā šis termiņš ir saistīts ar šā atbrīvojuma apstākļiem vai vajadzībām. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt Komisija uzskata, ka atbrīvojums neatbilst noteiktajiem ierobežojumiem attiecībā uz tā darbības jomu un ilgumu, kas noteikti Regulas (ES) 2018/1139 71. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Lai arī atbrīvojums ir izdots tikai gadījumiem, kad nav iespējama sastāvdaļas prototipa atkārtota sertifikācija, atbrīvojums faktiski attiecas uz jebkuru STC projektu, kas tiek veikts tā piemērošanas laikā, un uz neierobežotu iespējamo sastāvdaļu skaitu, kuras tiks uzstādītas šādā(-os) STC projektā(-os). Turklāt Komisija norāda, ka LBA nav pierādījusi, ka atbrīvojuma darbības ilgums ir ierobežots līdz tādam, kas ir absolūti nepieciešams. Lai arī atbrīvojuma piemērošanas termiņš ir 2021. gada 31. decembris, LBA nav pārliecinoši pierādījusi, kā šis termiņš ir saistīts ar šā atbrīvojuma apstākļiem vai vajadzībām.

| (11) | Tāpēc LBA piešķirtais atbrīvojums neatbilst Regulas (ES) 2018/1139 71. panta 1. punktā noteiktajiem nosacījumiem, |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc LBA piešķirtais atbrīvojums neatbilst Regulas (ES) 2018/1139 71. panta 1. punktā noteiktajiem nosacījumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Vācijas piešķirtais atbrīvojums no Regulas (ES) Nr. 1321/2014 II pielikuma (145. daļa) 145.A.42. punkta prasību piemērošanas, par ko Komisijai, Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūrai un citām dalībvalstīm tika paziņots 2020. gada 25. februārī un ar ko Lufthansa Technik AG tiek atļauts dažos gadījumos neievērot 145.A.42. punktu attiecībā uz dažām sastāvdaļām, kuras uzstādīs Lufthansa Technik AG un kuras ir izgatavotas kā sastāvdaļu prototipi, neatbilst nosacījumiem, kas noteikti Regulas(ES) 2018/1139 71. panta 1. punktā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2020. gada 14. oktobrī

Komisijas vārdā –

Adina VĂLEAN

Komisijas locekle

---

(1)  
  OV L 212, 22.8.2018., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (ES) Nr. 1321/2014 (2014. gada 26. novembris) par gaisa kuģu un aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīguma uzturēšanu un šo uzdevumu izpildē iesaistīto organizāciju un personāla apstiprināšanu (OV L 362, 17.12.2014., 1. lpp.).

2

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 342/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 342/25

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2020/1502

(2020. gada 15. oktobris),

ar ko nosaka iekšējos noteikumus par informācijas sniegšanu datu subjektiem un dažu viņu tiesību ierobežošanu saistībā ar Komisijas veikto personas datu apstrādi sadarbības mehānismā, kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/452

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 249. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/452 (1) tika izveidots mehānisms sadarbībai starp Komisiju un dalībvalstīm ārvalstu tiešo ieguldījumu jomā. Minētā mehānisma pamatā ir apmaiņa ar informāciju, kas var ietvert personas datus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (2) 3. panta 1. punkta nozīmē. Sadarbības mehānisma mērķis ir ļaut katrai dalībvalstij pārbaudīt, vai ārvalstu tiešie ieguldījumi citā dalībvalstī varētu ietekmēt tās drošību vai sabiedrisko kārtību, un Komisijai pārbaudīt, vai ārvalstu tiešie ieguldījumi varētu ietekmēt drošību vai sabiedrisko kārtību vairāk nekā vienā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/452 (1) tika izveidots mehānisms sadarbībai starp Komisiju un dalībvalstīm ārvalstu tiešo ieguldījumu jomā. Minētā mehānisma pamatā ir apmaiņa ar informāciju, kas var ietvert personas datus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (2) 3. panta 1. punkta nozīmē. Sadarbības mehānisma mērķis ir ļaut katrai dalībvalstij pārbaudīt, vai ārvalstu tiešie ieguldījumi citā dalībvalstī varētu ietekmēt tās drošību vai sabiedrisko kārtību, un Komisijai pārbaudīt, vai ārvalstu tiešie ieguldījumi varētu ietekmēt drošību vai sabiedrisko kārtību vairāk nekā vienā dalībvalstī.

| (2) | Lai dalībvalstis varētu izvērtēt ārvalstu tiešos ieguldījumus un būtu iespējams nodrošināt ar Regulu (ES) 2019/452 izveidotā sadarbības mehānisma efektivitāti, Komisija apstrādā personas datu kategorijas, kuras ietver identifikācijas un kontaktinformācijas datus, profesionālos datus un datus, kas saistīti ar ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Lai dalībvalstis varētu izvērtēt ārvalstu tiešos ieguldījumus un būtu iespējams nodrošināt ar Regulu (ES) 2019/452 izveidotā sadarbības mehānisma efektivitāti, Komisija apstrādā personas datu kategorijas, kuras ietver identifikācijas un kontaktinformācijas datus, profesionālos datus un datus, kas saistīti ar ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem.

| (3) | Par izvērtēšanu atbildīgie Komisijas dienesti personas datus glabās tik ilgi, cik tas nepieciešams, lai dalībvalstis varētu izvērtēt ārvalstu tiešos ieguldījumus un būtu iespējams nodrošināt sadarbības mehānisma darbību, un tos glabās drošā elektroniskā vidē, lai novērstu nelikumīgu piekļuvi datiem vai to pārsūtīšanu personām ārpus Komisijas (3). |
| --- | --- |

(3)

Par izvērtēšanu atbildīgie Komisijas dienesti personas datus glabās tik ilgi, cik tas nepieciešams, lai dalībvalstis varētu izvērtēt ārvalstu tiešos ieguldījumus un būtu iespējams nodrošināt sadarbības mehānisma darbību, un tos glabās drošā elektroniskā vidē, lai novērstu nelikumīgu piekļuvi datiem vai to pārsūtīšanu personām ārpus Komisijas (3).

| (4) | Komisijai tās uzdevumu izpildes gaitā ir pienākums ievērot tādas fizisko personu tiesības attiecībā uz persondatu apstrādi, kas atzītas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. panta 1. punktā un Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. panta 1. punktā, kā arī tiesības, kuras paredzētas Regulā (ES) 2018/1725. Vienlaikus Komisijai ir pienākums ievērot Regulas (ES) 2019/452 10. pantā noteiktās stingrās prasības attiecībā uz konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(4)

Komisijai tās uzdevumu izpildes gaitā ir pienākums ievērot tādas fizisko personu tiesības attiecībā uz persondatu apstrādi, kas atzītas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. panta 1. punktā un Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. panta 1. punktā, kā arī tiesības, kuras paredzētas Regulā (ES) 2018/1725. Vienlaikus Komisijai ir pienākums ievērot Regulas (ES) 2019/452 10. pantā noteiktās stingrās prasības attiecībā uz konfidencialitāti.

| (5) | Noteiktos apstākļos ir nepieciešams panākt līdzsvaru starp datu subjektu tiesībām saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725, nepieciešamību pēc sadarbības mehānisma efektivitātes un citu datu subjektu pamattiesību un pamatbrīvību pilnīgu ievērošanu. Šajā nolūkā Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punktā ir noteikts, ka Komisija var ierobežot Regulas (ES) 2018/1725 14.–17., 19., 20. un 35. panta piemērošanu, kā arī tās 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā nostiprināto pārredzamības principu, ciktāl tā normas atbilst minētās regulas 14.–17., 19. un 20. pantā paredzētajām tiesībām un pienākumiem. |
| --- | --- |

(5)

Noteiktos apstākļos ir nepieciešams panākt līdzsvaru starp datu subjektu tiesībām saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725, nepieciešamību pēc sadarbības mehānisma efektivitātes un citu datu subjektu pamattiesību un pamatbrīvību pilnīgu ievērošanu. Šajā nolūkā Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punktā ir noteikts, ka Komisija var ierobežot Regulas (ES) 2018/1725 14.–17., 19., 20. un 35. panta piemērošanu, kā arī tās 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā nostiprināto pārredzamības principu, ciktāl tā normas atbilst minētās regulas 14.–17., 19. un 20. pantā paredzētajām tiesībām un pienākumiem.

| (6) | Savienības kopējā tirdzniecības politika prasa, lai Komisija efektīvi un lietderīgi veiktu savus uzdevumus saskaņā ar sadarbības mehānismu. Lai to izdarītu un vienlaikus ievērotu personas datu aizsardzības standartus saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725, jāpieņem iekšējie noteikumi, saskaņā ar kuriem Komisija drīkst ierobežot datu subjektu tiesības saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. pantu. |
| --- | --- |

(6)

Savienības kopējā tirdzniecības politika prasa, lai Komisija efektīvi un lietderīgi veiktu savus uzdevumus saskaņā ar sadarbības mehānismu. Lai to izdarītu un vienlaikus ievērotu personas datu aizsardzības standartus saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725, jāpieņem iekšējie noteikumi, saskaņā ar kuriem Komisija drīkst ierobežot datu subjektu tiesības saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. pantu.

| (7) | Minētajiem iekšējiem noteikumiem būtu jāaptver visas datu apstrādes darbības, ko Komisija veic, pildot savas funkcijas saskaņā ar sadarbības mehānismu, kas izveidots ar Regulu (ES) 2019/452, no brīža, kad tā saņem informāciju par attiecīgajiem ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(7)

Minētajiem iekšējiem noteikumiem būtu jāaptver visas datu apstrādes darbības, ko Komisija veic, pildot savas funkcijas saskaņā ar sadarbības mehānismu, kas izveidots ar Regulu (ES) 2019/452, no brīža, kad tā saņem informāciju par attiecīgajiem ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem.

| (8) | Lai izpildītu Regulas (ES) 2018/1725 14., 15. un 16. panta prasības, Komisijai būtu pārredzami un konsekventi ar tās tīmekļa vietnē publicētiem datu aizsardzības paziņojumiem jāinformē visas fiziskās personas par Komisijas darbībām, kuru ietvaros tiek apstrādāti to personas dati, un par šo personu tiesībām. Attiecīgā gadījumā Komisijai būtu jāparedz papildu drošības pasākumi, lai nodrošinātu, ka datu subjekti atbilstošā formātā tiek informēti atsevišķi. |
| --- | --- |

(8)

Lai izpildītu Regulas (ES) 2018/1725 14., 15. un 16. panta prasības, Komisijai būtu pārredzami un konsekventi ar tās tīmekļa vietnē publicētiem datu aizsardzības paziņojumiem jāinformē visas fiziskās personas par Komisijas darbībām, kuru ietvaros tiek apstrādāti to personas dati, un par šo personu tiesībām. Attiecīgā gadījumā Komisijai būtu jāparedz papildu drošības pasākumi, lai nodrošinātu, ka datu subjekti atbilstošā formātā tiek informēti atsevišķi.

| (9) | Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 14. panta 5. punktu un 16. panta 5. punktu, Komisijai ir iespēja, pamatojoties uz minētās regulas 25. pantu, ierobežot informācijas sniegšanu datu subjektiem par viņu personas datu apstrādi un citu tiesību piemērošanu, lai aizsargātu Komisijas pilnvaras veikt analīzi un procedūras, kas saistītas ar ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu vai ar sadarbības mehānismu saskaņā ar Regulu (ES) 2019/452. Šajā sakarā var būt nepieciešams, lai Komisija ierobežotu minēto tiesību un pienākumu piemērošanu saskaņā ar minētās regulas 25. panta 1. punkta a), c), d), g) un h) apakšpunktu. Tas var būt nepieciešams, ja pretējā gadījumā tiktu apdraudēts tādu Komisijas analīžu un procedūru mērķis, kuras saistītas ar ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu vai sadarbības mehānismu Savienības kopējās tirdzniecības politikas efektīvā īstenošanā. |
| --- | --- |

(9)

Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 14. panta 5. punktu un 16. panta 5. punktu, Komisijai ir iespēja, pamatojoties uz minētās regulas 25. pantu, ierobežot informācijas sniegšanu datu subjektiem par viņu personas datu apstrādi un citu tiesību piemērošanu, lai aizsargātu Komisijas pilnvaras veikt analīzi un procedūras, kas saistītas ar ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu vai ar sadarbības mehānismu saskaņā ar Regulu (ES) 2019/452. Šajā sakarā var būt nepieciešams, lai Komisija ierobežotu minēto tiesību un pienākumu piemērošanu saskaņā ar minētās regulas 25. panta 1. punkta a), c), d), g) un h) apakšpunktu. Tas var būt nepieciešams, ja pretējā gadījumā tiktu apdraudēts tādu Komisijas analīžu un procedūru mērķis, kuras saistītas ar ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu vai sadarbības mehānismu Savienības kopējās tirdzniecības politikas efektīvā īstenošanā.

| (10) | Turklāt efektīvas sadarbības labad Komisijai var nākties datu subjektu tiesību piemērošanu ierobežot tādēļ, lai aizsargātu apstrādes darbības, ko veic citas Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras vai dalībvalstu iestādes. Komisija var to darīt situācijā, kad, tai nepiemērojot līdzvērtīgu ierobežojumu attiecībā uz tiem pašiem persondatiem, būtu apdraudēta tā ierobežojuma mērķa sasniegšana, ko noteikusi cita Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra vai dalībvalsts iestāde. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāapspriežas ar minētajām iestādēm, struktūrām, birojiem, aģentūrām un dalībvalstu iestādēm par ierobežojumu noteikšanas attiecīgo pamatojumu un ierobežojumu nepieciešamību un samērīgumu. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt efektīvas sadarbības labad Komisijai var nākties datu subjektu tiesību piemērošanu ierobežot tādēļ, lai aizsargātu apstrādes darbības, ko veic citas Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras vai dalībvalstu iestādes. Komisija var to darīt situācijā, kad, tai nepiemērojot līdzvērtīgu ierobežojumu attiecībā uz tiem pašiem persondatiem, būtu apdraudēta tā ierobežojuma mērķa sasniegšana, ko noteikusi cita Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra vai dalībvalsts iestāde. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāapspriežas ar minētajām iestādēm, struktūrām, birojiem, aģentūrām un dalībvalstu iestādēm par ierobežojumu noteikšanas attiecīgo pamatojumu un ierobežojumu nepieciešamību un samērīgumu.

| (11) | Komisijai var būt jāierobežo informācijas sniegšana datu subjektiem un citu datu subjektu tiesību piemērošana attiecībā uz personas datiem, kas saņemti no dalībvalstīm vai cita avota, neatkarīgi no tā, vai tie ir anonīmi vai identificēti avoti, ja tas ir nepieciešams, lai aizsargātu dalībvalstu valsts drošību, sabiedrisko drošību vai aizsardzību, kā minēts Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta a) apakšpunktā, vai lai aizsargātu Savienības iestāžu un struktūru iekšējo drošību, kā minēts minētās regulas 25. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Savienības iestāžu un struktūru iekšējā drošība var tikt apdraudēta jo īpaši tajos ārvalstu tiešo ieguldījumu gadījumos, kas varētu ietekmēt Savienības interešu projektus vai programmas, pamatojoties uz drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumiem. |
| --- | --- |

(11)

Komisijai var būt jāierobežo informācijas sniegšana datu subjektiem un citu datu subjektu tiesību piemērošana attiecībā uz personas datiem, kas saņemti no dalībvalstīm vai cita avota, neatkarīgi no tā, vai tie ir anonīmi vai identificēti avoti, ja tas ir nepieciešams, lai aizsargātu dalībvalstu valsts drošību, sabiedrisko drošību vai aizsardzību, kā minēts Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta a) apakšpunktā, vai lai aizsargātu Savienības iestāžu un struktūru iekšējo drošību, kā minēts minētās regulas 25. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Savienības iestāžu un struktūru iekšējā drošība var tikt apdraudēta jo īpaši tajos ārvalstu tiešo ieguldījumu gadījumos, kas varētu ietekmēt Savienības interešu projektus vai programmas, pamatojoties uz drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumiem.

| (12) | Lai sadarbotos ar dalībvalstīm, trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām un tādējādi aizsargātu svarīgu Savienības vispārējo sabiedrības interešu mērķi, kas minēts Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c) apakšpunktā, Komisijai var nākties ierobežot arī informācijas sniegšanu datu subjektiem un datu subjektu citu tiesību piemērošanu attiecībā uz persondatiem, kuri saņemti no dalībvalstīm un šīm trešām valstīm vai organizācijām. Tomēr dažos gadījumos datu subjekta pamattiesību intereses prevalē pār starptautiskās sadarbības interesēm. |
| --- | --- |

(12)

Lai sadarbotos ar dalībvalstīm, trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām un tādējādi aizsargātu svarīgu Savienības vispārējo sabiedrības interešu mērķi, kas minēts Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c) apakšpunktā, Komisijai var nākties ierobežot arī informācijas sniegšanu datu subjektiem un datu subjektu citu tiesību piemērošanu attiecībā uz persondatiem, kuri saņemti no dalībvalstīm un šīm trešām valstīm vai organizācijām. Tomēr dažos gadījumos datu subjekta pamattiesību intereses prevalē pār starptautiskās sadarbības interesēm.

| (13) | Attiecīgi, ja tas nepieciešams uzraudzības, pārbaudes vai regulatīvajai funkcijai, kas saistīta ar Komisijas oficiālo pilnvaru īstenošanu, pildot uzdevumus saskaņā ar sadarbības mehānismu, kurš izveidots ar Regulu (ES) 2019/452, Komisijai var nākties ierobežot informācijas sniegšanu datu subjektiem un citu tiesību piemērošanu, kā minēts Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta g) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(13)

Attiecīgi, ja tas nepieciešams uzraudzības, pārbaudes vai regulatīvajai funkcijai, kas saistīta ar Komisijas oficiālo pilnvaru īstenošanu, pildot uzdevumus saskaņā ar sadarbības mehānismu, kurš izveidots ar Regulu (ES) 2019/452, Komisijai var nākties ierobežot informācijas sniegšanu datu subjektiem un citu tiesību piemērošanu, kā minēts Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta g) apakšpunktā.

| (14) | Turklāt Komisijai var nākties ierobežot informācijas sniegšanu datu subjektiem un datu subjektu citu tiesību piemērošanu attiecībā uz persondatiem, kas saņemti no anonīmiem vai identificētiem avotiem (piemēram, informatoriem), kuriem ir nepieciešama viņu tiesību un brīvību aizsardzība saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta h) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(14)

Turklāt Komisijai var nākties ierobežot informācijas sniegšanu datu subjektiem un datu subjektu citu tiesību piemērošanu attiecībā uz persondatiem, kas saņemti no anonīmiem vai identificētiem avotiem (piemēram, informatoriem), kuriem ir nepieciešama viņu tiesību un brīvību aizsardzība saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta h) apakšpunktu.

| (15) | Tāpēc Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta a) c), d) g) un h) apakšpunktā uzskaitītos iemeslus Komisija ir noteikusi par pamatojumu ierobežojumiem, kurus var būt nepieciešams piemērot datu apstrādes darbībām, ko veic saistībā ar Komisijas analīzi un procedūrām saistībā ar ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu vai sadarbības mehānismu, kurš izveidots ar Regulu (ES) 2019/452. |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta a) c), d) g) un h) apakšpunktā uzskaitītos iemeslus Komisija ir noteikusi par pamatojumu ierobežojumiem, kurus var būt nepieciešams piemērot datu apstrādes darbībām, ko veic saistībā ar Komisijas analīzi un procedūrām saistībā ar ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu vai sadarbības mehānismu, kurš izveidots ar Regulu (ES) 2019/452.

| (16) | Visiem ierobežojumiem, ko piemēro, pamatojoties uz šo lēmumu, vajadzētu būt nepieciešamiem un samērīgiem, ņemot vērā riskus datu subjektu tiesībām un brīvībām. |
| --- | --- |

(16)

Visiem ierobežojumiem, ko piemēro, pamatojoties uz šo lēmumu, vajadzētu būt nepieciešamiem un samērīgiem, ņemot vērā riskus datu subjektu tiesībām un brīvībām.

| (17) | Komisijai visi ierobežojumi būtu jāizskata pārredzamā veidā un jāreģistrē visi piemērošanas gadījumi attiecīgajā ierakstu sistēmā. |
| --- | --- |

(17)

Komisijai visi ierobežojumi būtu jāizskata pārredzamā veidā un jāreģistrē visi piemērošanas gadījumi attiecīgajā ierakstu sistēmā.

| (18) | Saskaņā ar Regulu (ES) 2019/452 Komisija personas datus apstrādā kopā ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Komisijas novērtējumu un procedūras attiecībā uz ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu vai sadarbības mehānismu veic ar dažādu dienestu starpniecību, bet galvenā atbildība par koordināciju ir Tirdzniecības ģenerāldirektorātam. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar Regulu (ES) 2019/452 Komisija personas datus apstrādā kopā ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Komisijas novērtējumu un procedūras attiecībā uz ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu vai sadarbības mehānismu veic ar dažādu dienestu starpniecību, bet galvenā atbildība par koordināciju ir Tirdzniecības ģenerāldirektorātam.

| (19) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 8. punktu datu pārziņi var atlikt, izlaist vai atteikt informācijas sniegšanu datu subjektam par ierobežojuma piemērošanas iemesliem, ja šādas informācijas sniegšanas rezultātā ierobežojums vairs nebūtu iedarbīgs. Tā tas ir, piemēram, ar minētās regulas 16. un 35. pantā paredzētajiem ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 8. punktu datu pārziņi var atlikt, izlaist vai atteikt informācijas sniegšanu datu subjektam par ierobežojuma piemērošanas iemesliem, ja šādas informācijas sniegšanas rezultātā ierobežojums vairs nebūtu iedarbīgs. Tā tas ir, piemēram, ar minētās regulas 16. un 35. pantā paredzētajiem ierobežojumiem.

| (20) | Komisijai būtu regulāri jāpārskata noteiktie ierobežojumi, lai nodrošinātu, ka datu subjekta tiesības tikt informētam saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 16. un 35. pantu ir ierobežotas tikai tik ilgi, kamēr šādi ierobežojumi ir nepieciešami, lai Komisija varētu veikt analīzi un procedūras, kas saistītas ar ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu vai sadarbības mehānismu. |
| --- | --- |

(20)

Komisijai būtu regulāri jāpārskata noteiktie ierobežojumi, lai nodrošinātu, ka datu subjekta tiesības tikt informētam saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 16. un 35. pantu ir ierobežotas tikai tik ilgi, kamēr šādi ierobežojumi ir nepieciešami, lai Komisija varētu veikt analīzi un procedūras, kas saistītas ar ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu vai sadarbības mehānismu.

| (21) | Ja ir ierobežotas datu subjektu citas tiesības, datu pārzinim, katru gadījumu izskatot atsevišķi, būtu jāizvērtē, vai ierobežojuma paziņošana apdraudētu tā mērķi. |
| --- | --- |

(21)

Ja ir ierobežotas datu subjektu citas tiesības, datu pārzinim, katru gadījumu izskatot atsevišķi, būtu jāizvērtē, vai ierobežojuma paziņošana apdraudētu tā mērķi.

| (22) | Lai pārliecinātos par to, ka tiek nodrošināta atbilstība šim lēmumam, Komisijas datu aizsardzības speciālistam būtu neatkarīgi jāpārskata ierobežojumu piemērošana. |
| --- | --- |

(22)

Lai pārliecinātos par to, ka tiek nodrošināta atbilstība šim lēmumam, Komisijas datu aizsardzības speciālistam būtu neatkarīgi jāpārskata ierobežojumu piemērošana.

| (23) | Lai nekavējoties ļautu Komisijai ierobežot konkrētu tiesību un pienākumu piemērošanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. pantu un neapdraudētu analīzi un procedūras, kas saistītas ar ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu vai ar sadarbības mehānismu, kurš izveidots ar Regulu (ES) 2019/452, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(23)

Lai nekavējoties ļautu Komisijai ierobežot konkrētu tiesību un pienākumu piemērošanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. pantu un neapdraudētu analīzi un procedūras, kas saistītas ar ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu vai ar sadarbības mehānismu, kurš izveidots ar Regulu (ES) 2019/452, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (24) | Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, un 2020. gada 29. jūlijā ir sniegts tā atzinums, |
| --- | --- |

(24)

Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, un 2020. gada 29. jūlijā ir sniegts tā atzinums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šajā lēmumā ir izstrādāti noteikumi, kas ar Regulu (ES) 2019/452 izveidotajā sadarbības mehānismā Komisijai jāievēro, kad tā saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 14., 15. un 16. pantu informē datu subjektus par viņu personas datu apstrādi.

Tajā ir arī noteikts, ar kādiem nosacījumiem Komisija, ievērojot Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta a), c), d), g) un h) apakšpunktu, minētajā sadarbības mehānismā drīkst ierobežot minētās regulas 4., 14.–17., 19., 20. un 35. panta piemērošanu.

2.   Šis lēmums attiecas uz Komisijas veikto persondatu apstrādi tādu darbību nolūkā vai saistībā ar tām, kuras veiktas, lai izpildītu Komisijas uzdevumus saskaņā ar Regulu (ES) 2019/452.

2. pants

Piemērojamie izņēmumi un ierobežojumi

1.   Kad Komisija veic savus pienākumus saistībā ar datu subjektu tiesībām, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725, tā apsver, vai būtu piemērojams kāds no minētajā regulā paredzētajiem izņēmumiem.

2.   Ievērojot šā lēmuma 3.–7. pantu, ja, īstenojot Regulas (ES) 2018/1725 14.–17., 19., 20. un 35. pantā paredzētās tiesības un pienākumus saistībā ar Komisijas apstrādātiem persondatiem, tiktu apdraudēts ar ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu vai sadarbības mehānismu, kas izveidots ar Regulu (ES) 2019/452, saistītās Komisijas analīzes un procedūru mērķis, t. sk. tiktu atklāti tās instrumenti un metodes, vai tiktu negatīvi ietekmētas citu datu subjektu tiesības un brīvības, Komisija drīkst ierobežot:

| a) | Regulas (ES) 2018/1725 14.–17., 19., 20. un 35. panta piemērošanu un |
| --- | --- |

a)

Regulas (ES) 2018/1725 14.–17., 19., 20. un 35. panta piemērošanu un

| b) | minētās regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto pārredzamības principu, ciktāl tā normas atbilst Regulas (ES) 2018/1725 14.–17., 19., 20. un 35. pantā paredzētajām tiesībām un pienākumiem. |
| --- | --- |

b)

minētās regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto pārredzamības principu, ciktāl tā normas atbilst Regulas (ES) 2018/1725 14.–17., 19., 20. un 35. pantā paredzētajām tiesībām un pienākumiem.

3.   Ievērojot 3.–7. pantu, Komisija var ierobežot šā panta 2. punktā minētās tiesības un pienākumus:

| a) | ja minēto tiesību un pienākumu īstenošanu attiecībā uz personas datiem, kas iegūti no citas Savienības iestādes, struktūras, aģentūras vai biroja, minētā cita Savienības iestāde, struktūra, aģentūra vai birojs varētu ierobežot uz Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā minēto tiesību aktu pamata vai saskaņā ar minētās regulas IX nodaļu, vai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (4), vai ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (5); |
| --- | --- |

a)

ja minēto tiesību un pienākumu īstenošanu attiecībā uz personas datiem, kas iegūti no citas Savienības iestādes, struktūras, aģentūras vai biroja, minētā cita Savienības iestāde, struktūra, aģentūra vai birojs varētu ierobežot uz Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā minēto tiesību aktu pamata vai saskaņā ar minētās regulas IX nodaļu, vai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (4), vai ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (5);

| b) | ja minēto tiesību un pienākumu īstenošanu attiecībā uz persondatiem, kas iegūti no dalībvalsts kompetentās iestādes, minētās dalībvalsts kompetentās iestādes varētu ierobežot uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (6) 23. pantā minēto aktu pamata vai saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/680 (7) 13. panta 3. punkts, 15. panta 3. punkts vai 16. panta 3. punkts; |
| --- | --- |

b)

ja minēto tiesību un pienākumu īstenošanu attiecībā uz persondatiem, kas iegūti no dalībvalsts kompetentās iestādes, minētās dalībvalsts kompetentās iestādes varētu ierobežot uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (6) 23. pantā minēto aktu pamata vai saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/680 (7) 13. panta 3. punkts, 15. panta 3. punkts vai 16. panta 3. punkts;

| c) | ja minēto tiesību un pienākumu īstenošana apdraudētu ar ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu saistīto Komisijas sadarbību ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām. |
| --- | --- |

c)

ja minēto tiesību un pienākumu īstenošana apdraudētu ar ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu saistīto Komisijas sadarbību ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām.

Pirms ierobežojumu piemērošanas pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētajos gadījumos Komisija apspriežas ar attiecīgajām Savienības iestādēm, struktūrām, aģentūrām vai birojiem vai dalībvalstu kompetentajām iestādēm, ja vien Komisijai nav skaidrs, ka ierobežojuma piemērošana ir paredzēta kādā no minētajos apakšpunktos minētajiem aktiem.

Pirmās daļas c) apakšpunktu nepiemēro, ja datu subjekta intereses vai pamattiesības un brīvības prevalē pār Komisijas interesēm sadarboties ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām.

4.   Šā panta 1., 2. un 3. punkts neskar:

| a) | to citu Komisijas lēmumu piemērošanu, kuros noteikti iekšējie noteikumi attiecībā uz informācijas sniegšanu datu subjektiem un dažu tiesību ierobežojumi saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. pantu; |
| --- | --- |

a)

to citu Komisijas lēmumu piemērošanu, kuros noteikti iekšējie noteikumi attiecībā uz informācijas sniegšanu datu subjektiem un dažu tiesību ierobežojumi saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. pantu;

| b) | Komisijas reglamenta (8) 23. pantu. |
| --- | --- |

b)

Komisijas reglamenta (8) 23. pantu.

5.   Visi 2. punktā minētie tiesību un pienākumu ierobežojumi ir nepieciešami un samērīgi, ņemot vērā riskus datu subjektu tiesībām un brīvībām.

3. pants

Informācijas sniegšana datu subjektiem

1.   Komisija savā tīmekļa vietnē publicē datu aizsardzības paziņojumus, ar kuriem visus datu subjektus informē par tās darbībām, kuru ietvaros ar ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu vai ar sadarbības mehānismu atbilstīgi Regulai (ES) 2019/452 saistītas analīzes un procedūru vajadzībām tiek apstrādāti viņu persondati. Ja to ir iespējams izdarīt, neapdraudot sadarbības mehānisma darbību, Komisija nodrošina, ka datu subjekti atbilstošā formātā tiek informēti atsevišķi.

2.   Ja Komisija pilnībā vai daļēji ierobežo informācijas sniegšanu datu subjektiem, kuru dati tiek apstrādāti ar ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu vai ar sadarbības mehānismu atbilstīgi Regulai (ES) 2019/452 saistītas analīzes un procedūru vajadzībām, tā sagatavo ierakstu par ierobežojuma iemesliem un reģistrē tos saskaņā ar šā lēmuma 6. pantu.

4. pants

Datu subjekta tiesības uz piekļuvi, tiesības uz dzēšanu un tiesības uz apstrādes ierobežošanu

1.   Ja Komisija pilnībā vai daļēji ierobežo datu subjektu tiesības piekļūt datiem, tiesības uz datu dzēšanu vai tiesības uz apstrādes ierobežošanu, kuras minētas Regulas (ES) 2018/1725 attiecīgi 17., 19. un 20. pantā, tā savā atbildē uz piekļuves, dzēšanas vai apstrādes ierobežošanas pieprasījumu attiecīgo datu subjektu informē par:

| a) | piemēroto ierobežojumu un tā galvenajiem iemesliem un |
| --- | --- |

a)

piemēroto ierobežojumu un tā galvenajiem iemesliem un

| b) | iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai celt prasību Eiropas Savienības Tiesā. |
| --- | --- |

b)

iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai celt prasību Eiropas Savienības Tiesā.

2.   Informācijas sniegšanu par 1. punktā minētā ierobežojuma iemesliem var atlikt, izlaist vai atteikt, ciktāl šāda informācijas sniegšana būtu pretrunā ierobežošanas nolūkam.

3.   Komisija sagatavo ierakstu un reģistrē šā ierobežojuma iemeslus saskaņā ar 6. pantu.

4.   Ja piekļuves tiesības tiek ierobežotas pilnā vai daļējā apmērā, datu subjekts savas piekļuves tiesības var izmantot ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja starpniecību saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 6., 7. un 8. punktu.

5. pants

Datu subjektu informēšana par persondatu aizsardzības pārkāpumiem

Ja Komisija ierobežo datu subjekta informēšanu par persondatu aizsardzības pārkāpumu atbilstoši Regulas (ES) 2018/1725 35. pantam, tā sagatavo ierakstu par ierobežojuma iemesliem un reģistrē tos saskaņā ar šā lēmuma 6. pantu.

6. pants

Ierobežojumu ieraksta veikšana un reģistrēšana

1.   Saskaņā ar šo lēmumu piemēroto ierobežojumu iemeslus, tai skaitā novērtējumu par ierobežojuma nepieciešamību un samērīgumu, Komisija ieraksta, ņemot vērā attiecīgos elementus, kas noteikti Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 2. punktā.

2.   Ierakstā norāda, kā tiesību īstenošana, ko veic attiecīgais datu subjekts, apdraudētu ar ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu vai ar sadarbības mehānismu atbilstīgi Regulai (ES) 2019/452 saistīto Komisijas analīzi un procedūras vai saskaņā ar šā lēmuma 2. panta 2. vai 3. punktu piemēroto ierobežojumu mērķa sasniegšanu vai negatīvi ietekmētu citu datu subjektu tiesības un brīvības.

3.   Ierakstu un attiecīgā gadījumā dokumentus, kuros ietverti attiecīgie faktu un juridiskie elementi, reģistrē. Tos pēc pieprasījuma dara pieejamus Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam.

7. pants

Ierobežojumu ilgums

1.   Ierobežojumus, kas minēti 3., 4. un 5. pantā, piemēro tik ilgi, kamēr pastāv ierobežojumus pamatojošie iemesli.

2.   Ja 3. vai 5. pantā minētā ierobežojuma iemesli vairs nepastāv, Komisija atceļ ierobežojumu un sniedz datu subjektam informāciju par galvenajiem ierobežojuma iemesliem.

Vienlaikus Komisija informē datu subjektu par iespēju jebkurā laikā iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai celt prasību Eiropas Savienības Tiesā.

3.   Komisija 3. un 5. pantā minēto ierobežojumu piemērošanu pārskata vienu gadu pēc pieņemšanas un tad, kad noslēdzas attiecīgā analīze un procedūras, ko Komisija veic saistībā ar ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu vai ar sadarbības mehānismu atbilstīgi Regulai (ES) 2019/452. Pēc tam Komisija pārliecinās, vai attiecīgo ierobežojumu ir nepieciešams saglabāt. Pārskatīšana ietver novērtējumu par ierobežojuma nepieciešamību un samērīgumu, ņemot vērā attiecīgos elementus, kas noteikti Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 2. punktā.

8. pants

Komisijas datu aizsardzības speciālista veikta pārskatīšana

1.   Komisijas datu aizsardzības speciālistu bez liekas kavēšanās informē par ikvienu gadījumu, kad saskaņā ar šo lēmumu tiek ierobežotas datu subjekta tiesības. Datu aizsardzības speciālistam pēc pieprasījuma nodrošina piekļuvi protokolam un iespējamajiem dokumentiem, kuros ir fiksēti attiecīgie faktu un juridiskie elementi.

2.   Datu aizsardzības speciālists var pieprasīt ierobežojuma pārskatīšanu. Datu aizsardzības speciālistu informē par pieprasītās pārskatīšanas iznākumu.

3.   Komisija dokumentē datu aizsardzības speciālista līdzdalību katrā gadījumā, kad tiek ierobežota 2. panta 2. punktā minēto tiesību un pienākumu piemērošana.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2020. gada 15. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/452 (2019. gada 19. marts), ar ko izveido regulējumu ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanai (OV L 79 I, 21.3.2019., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

2

(3)  Datņu glabāšanu Komisijā reglamentē kopējais Komisijas līmeņa dokumentu glabāšanas saraksts (SEC(2019) 900). Glabāšanas periods tiks noteikts datu aizsardzības ierakstos attiecībā uz šo konkrēto apstrādi.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

5

EPPO

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).

7

(8)  C(2000) 3614 (OV L 308, 8.12.2000., 26. lpp.).

8

---

Labojumi

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 342/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 342/31

---

Labojums Padomes Īstenošanas lēmumā (ES) 2020/1436 (2020. gada 12. oktobris), ar kuru saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu Vācijai atļauj piemērot samazinātu nodokļa likmi elektroenerģijai, kas tiek tieši piegādāta kuģiem ostas piestātnē

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 331, 2020. gada 12. oktobris
  )

Uz vāka, satura rādītājā, 30. lappusē virsrakstā un 31. lappusē noslēguma formulējumā:

datumu:

“
  2020. gada 12. oktobris(-ī)”

lasīt šādi:

“
  2020. gada 7. oktobris(-ī)”.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 342/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 342/32

---

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2018/330 (2018. gada 5. marts), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 63, 2018. gada 6. marts
  )

43. lappusē, I pielikuma “IZLASĒ NEIEKĻAUTIE ĶTR RAŽOTĀJI EKSPORTĒTĀJI, KAS SADARBOJĀS” tabulas septītajā rindā:

tekstu:

“Jiangsu Wujin Stainless Steel Pipe Group, Co. Ltd., Beijing,” (Taric papildu kods B 242)

lasīt šādi:

“Jiangsu Wujin Stainless Steel Pipe Group, Co. Ltd, Changzhou,” (Taric papildu kods B 242).

---