# Euroopan unionin L 305/2020

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 305 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 63. vuosikerta21. syyskuu 2020 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 305

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

63. vuosikerta21. syyskuu 2020

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1302, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen kolmansiin maihin sijoittautuneilta keskusvastapuolilta perimien maksujen osalta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1303, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä niiden perusteiden osalta, joita arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi otettava huomioon määrittäessään, onko kolmannen maan keskusvastapuoli merkittävä järjestelmän kannalta tai tuleeko siitä mahdollisesti merkittävä järjestelmän kannalta unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion rahoitusvakaudelle (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1304, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä niiden osatekijöiden osalta, jotka Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen on vähintään arvioitava arvioidessaan kolmansien maiden keskusvastapuolten vastaavaa yhdenmukaisuutta koskevia pyyntöjä, sekä arviointia koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen ja edellytysten osalta (
  1
  ) | 13 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/1305, annettu 18 päivänä syyskuuta 2020, luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle ilmaista itsenäisesti suostumuksensa tulla tiettyjen sellaisten kansainvälisten sopimusten sitomaksi, joita on määrä soveltaa siirtymäkauden aikana unionin yhteisen kalastuspolitiikan alalla | 27 |
| | | Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2020/1306, annettu 16 päivänä syyskuuta 2020, tiettyjen keskuspankkiin liittyvien vastuiden jättämisestä väliaikaisesti vastuiden kokonaismäärän ulkopuolelle covid-19-pandemian vuoksi (EKP/2020/44) | 30 |
| | | SUOSITUKSET |
| | * | Komission suositus (EU) 2020/1307, annettu 18 päivänä syyskuuta 2020, unionin yhteisestä välineistöstä erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönoton kustannusten vähentämiseksi ja 5G-radiotaajuuksien oikea-aikaisen ja investointeihin kannustavan saatavuuden varmistamiseksi, jotta voidaan verkkoyhteyksiä edistämällä tukea talouden elpymistä covid-19-kriisistä unionissa | 33 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1302, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen kolmansiin maihin sijoittautuneilta keskusvastapuolilta perimien maksujen osalta (
  1
  )

1

1

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1303, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä niiden perusteiden osalta, joita arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi otettava huomioon määrittäessään, onko kolmannen maan keskusvastapuoli merkittävä järjestelmän kannalta tai tuleeko siitä mahdollisesti merkittävä järjestelmän kannalta unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion rahoitusvakaudelle (
  1
  )

1

7

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1304, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä niiden osatekijöiden osalta, jotka Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen on vähintään arvioitava arvioidessaan kolmansien maiden keskusvastapuolten vastaavaa yhdenmukaisuutta koskevia pyyntöjä, sekä arviointia koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen ja edellytysten osalta (
  1
  )

1

13

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/1305, annettu 18 päivänä syyskuuta 2020, luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle ilmaista itsenäisesti suostumuksensa tulla tiettyjen sellaisten kansainvälisten sopimusten sitomaksi, joita on määrä soveltaa siirtymäkauden aikana unionin yhteisen kalastuspolitiikan alalla

27

Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2020/1306, annettu 16 päivänä syyskuuta 2020, tiettyjen keskuspankkiin liittyvien vastuiden jättämisestä väliaikaisesti vastuiden kokonaismäärän ulkopuolelle covid-19-pandemian vuoksi (EKP/2020/44)

30

SUOSITUKSET

*

Komission suositus (EU) 2020/1307, annettu 18 päivänä syyskuuta 2020, unionin yhteisestä välineistöstä erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönoton kustannusten vähentämiseksi ja 5G-radiotaajuuksien oikea-aikaisen ja investointeihin kannustavan saatavuuden varmistamiseksi, jotta voidaan verkkoyhteyksiä edistämällä tukea talouden elpymistä covid-19-kriisistä unionissa

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 21.9.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 305/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 305/1

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2020/1302,

annettu 14 päivänä heinäkuuta 2020,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen kolmansiin maihin sijoittautuneilta keskusvastapuolilta perimien maksujen osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4 päivänä heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (1) ja erityisesti sen 25 d artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 d artiklassa edellytetään, että Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen, jäljempänä ’arvopaperimarkkinaviranomainen’, veloittaa kolmansien maiden keskusvastapuolilta, jäljempänä ’keskusvastapuolet’, maksuja, jotka liittyvät kyseisen asetuksen 25 artiklan mukaisiin tunnustamista koskeviin hakemuksiin, sekä vuosimaksuja, jotka liittyvät sen mainitun asetuksen mukaisten tehtävien suorittamiseen tunnustettujen kolmansien maiden keskusvastapuolten osalta. Asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 d artiklan 2 kohdassa edellytetään, että maksujen on oltava oikeassa suhteessa kyseisen keskusvastapuolen liikevaihtoon ja katettava kaikki kustannukset, jotka aiheutuvat arvopaperimarkkinaviranomaiselle tunnustamisesta sekä sen kolmansien maiden keskusvastapuoliin liittyvien tehtävien suorittamisesta mainitun asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 d artiklassa edellytetään, että Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen, jäljempänä ’arvopaperimarkkinaviranomainen’, veloittaa kolmansien maiden keskusvastapuolilta, jäljempänä ’keskusvastapuolet’, maksuja, jotka liittyvät kyseisen asetuksen 25 artiklan mukaisiin tunnustamista koskeviin hakemuksiin, sekä vuosimaksuja, jotka liittyvät sen mainitun asetuksen mukaisten tehtävien suorittamiseen tunnustettujen kolmansien maiden keskusvastapuolten osalta. Asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 d artiklan 2 kohdassa edellytetään, että maksujen on oltava oikeassa suhteessa kyseisen keskusvastapuolen liikevaihtoon ja katettava kaikki kustannukset, jotka aiheutuvat arvopaperimarkkinaviranomaiselle tunnustamisesta sekä sen kolmansien maiden keskusvastapuoliin liittyvien tehtävien suorittamisesta mainitun asetuksen mukaisesti.

| (2) | Tunnustamista koskeviin hakemuksiin liittyvät maksut, jäljempänä ’tunnustamismaksut’, olisi perittävä kolmansien maiden keskusvastapuolilta, jotta katetaan arvopaperimarkkinaviranomaiselle tunnustamista koskevien hakemusten käsittelystä aiheutuvat kustannukset, sekä kustannukset, jotka aiheutuvat hakemusten täydellisyyden tarkistamisesta, lisätietojen pyytämisestä ja päätösten laatimisesta, sekä kustannukset, jotka liittyvät kolmansien maiden keskusvastapuolten merkityksen arviointiin järjestelmän kannalta (tason määritys). Keskusvastapuolista, jotka ovat järjestelmän kannalta merkittäviä tai joista todennäköisesti tulee järjestelmän kannalta merkittäviä unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion rahoitusvakaudelle ja jotka arvopaperimarkkinaviranomainen on tunnustanut asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 b kohdan mukaisesti, jäljempänä ’toisen tason keskusvastapuolet’, aiheutuu lisäkustannuksia arvopaperimarkkinaviranomaiselle. Nämä lisäkustannukset aiheutuvat arvopaperimarkkinaviranomaiselle sen arvioidessa asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 b kohdassa säädettyjen tunnustamisen edellytysten täyttymistä ja sitä, voidaanko keskusvastapuolen katsoa täyttävän asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklassa ja IV ja V osastossa säädetyt vaatimukset, kun se noudattaa sovellettavaa kolmannen maan oikeudellista kehystä, jäljempänä ’vastaava yhdenmukaisuus’. Toisen tason keskusvastapuolten tekemiin hakemuksiin liittyvät kustannukset ovat näin ollen korkeammat kuin sellaisten kolmansien maiden keskusvastapuolten tekemiin hakemuksiin liittyvät kustannukset, joita ei pidetä järjestelmän kannalta merkittävinä tai joista ei todennäköisesti tule järjestelmän kannalta merkittäviä unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion rahoitusvakaudelle, jäljempänä ’ensimmäisen tason keskusvastapuolet’. |
| --- | --- |

(2)

Tunnustamista koskeviin hakemuksiin liittyvät maksut, jäljempänä ’tunnustamismaksut’, olisi perittävä kolmansien maiden keskusvastapuolilta, jotta katetaan arvopaperimarkkinaviranomaiselle tunnustamista koskevien hakemusten käsittelystä aiheutuvat kustannukset, sekä kustannukset, jotka aiheutuvat hakemusten täydellisyyden tarkistamisesta, lisätietojen pyytämisestä ja päätösten laatimisesta, sekä kustannukset, jotka liittyvät kolmansien maiden keskusvastapuolten merkityksen arviointiin järjestelmän kannalta (tason määritys). Keskusvastapuolista, jotka ovat järjestelmän kannalta merkittäviä tai joista todennäköisesti tulee järjestelmän kannalta merkittäviä unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion rahoitusvakaudelle ja jotka arvopaperimarkkinaviranomainen on tunnustanut asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 b kohdan mukaisesti, jäljempänä ’toisen tason keskusvastapuolet’, aiheutuu lisäkustannuksia arvopaperimarkkinaviranomaiselle. Nämä lisäkustannukset aiheutuvat arvopaperimarkkinaviranomaiselle sen arvioidessa asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 b kohdassa säädettyjen tunnustamisen edellytysten täyttymistä ja sitä, voidaanko keskusvastapuolen katsoa täyttävän asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklassa ja IV ja V osastossa säädetyt vaatimukset, kun se noudattaa sovellettavaa kolmannen maan oikeudellista kehystä, jäljempänä ’vastaava yhdenmukaisuus’. Toisen tason keskusvastapuolten tekemiin hakemuksiin liittyvät kustannukset ovat näin ollen korkeammat kuin sellaisten kolmansien maiden keskusvastapuolten tekemiin hakemuksiin liittyvät kustannukset, joita ei pidetä järjestelmän kannalta merkittävinä tai joista ei todennäköisesti tule järjestelmän kannalta merkittäviä unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion rahoitusvakaudelle, jäljempänä ’ensimmäisen tason keskusvastapuolet’.

| (3) | Tunnustamista koskeva perusmaksu olisi perittävä kaikilta kolmansien maiden keskusvastapuolilta, jotka hakevat tunnustamista asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan nojalla, ja toisen tason keskusvastapuolilta olisi perittävä lisämaksu, jolla katetaan arvopaperimarkkinaviranomaiselle hakuprosessin yhteydessä aiheutuneet lisäkustannukset. Tunnustamista koskeva lisämaksu olisi perittävä myös jo tunnustetuilta keskusvastapuolilta ensimmäisellä kerralla, kun arvopaperimarkkinaviranomainen määrittää, luokitellaanko ne toisen tason keskusvastapuoliksi, sen jälkeen kun niiden merkitystä järjestelmän kannalta on arvioitu asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 5 kohdan tai 89 artiklan 3 c kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Tunnustamista koskeva perusmaksu olisi perittävä kaikilta kolmansien maiden keskusvastapuolilta, jotka hakevat tunnustamista asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan nojalla, ja toisen tason keskusvastapuolilta olisi perittävä lisämaksu, jolla katetaan arvopaperimarkkinaviranomaiselle hakuprosessin yhteydessä aiheutuneet lisäkustannukset. Tunnustamista koskeva lisämaksu olisi perittävä myös jo tunnustetuilta keskusvastapuolilta ensimmäisellä kerralla, kun arvopaperimarkkinaviranomainen määrittää, luokitellaanko ne toisen tason keskusvastapuoliksi, sen jälkeen kun niiden merkitystä järjestelmän kannalta on arvioitu asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 5 kohdan tai 89 artiklan 3 c kohdan mukaisesti.

| (4) | Tunnustetuilta kolmansien maiden keskusvastapuolilta on perittävä myös vuosimaksuja kattamaan kustannukset, joita arvopaperimarkkinaviranomaiselle aiheutuu asetuksen (EU) N:o 648/2012 mukaisten tehtävien suorittamisesta tällaisten keskusvastapuolten osalta. Sekä ensimmäisen että toisen tason keskusvastapuolten osalta näihin tehtäviin kuuluu asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 5 kohdan mukainen keskusvastapuolten merkityksen säännöllinen uudelleentarkastelu järjestelmän kannalta, kolmansien maiden viranomaisten kanssa tehtävien yhteistyöjärjestelyjen täytäntöönpano ja ylläpito sekä sääntelyn ja valvonnan kehityksen seuranta kolmansissa maissa. Toisen tason keskusvastapuolten osalta arvopaperimarkkinaviranomaisen edellytetään myös valvovan jatkuvasti, että kyseiset keskusvastapuolet noudattavat asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklassa ja IV ja V osastossa säädettyjä vaatimuksia, myös vastaavaa yhdenmukaisuutta, jos se on myönnetty. Sen vuoksi on asianmukaista, että ensimmäisen ja toisen tason keskusvastapuoliin sovelletaan erilaisia vuosimaksuja. |
| --- | --- |

(4)

Tunnustetuilta kolmansien maiden keskusvastapuolilta on perittävä myös vuosimaksuja kattamaan kustannukset, joita arvopaperimarkkinaviranomaiselle aiheutuu asetuksen (EU) N:o 648/2012 mukaisten tehtävien suorittamisesta tällaisten keskusvastapuolten osalta. Sekä ensimmäisen että toisen tason keskusvastapuolten osalta näihin tehtäviin kuuluu asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 5 kohdan mukainen keskusvastapuolten merkityksen säännöllinen uudelleentarkastelu järjestelmän kannalta, kolmansien maiden viranomaisten kanssa tehtävien yhteistyöjärjestelyjen täytäntöönpano ja ylläpito sekä sääntelyn ja valvonnan kehityksen seuranta kolmansissa maissa. Toisen tason keskusvastapuolten osalta arvopaperimarkkinaviranomaisen edellytetään myös valvovan jatkuvasti, että kyseiset keskusvastapuolet noudattavat asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklassa ja IV ja V osastossa säädettyjä vaatimuksia, myös vastaavaa yhdenmukaisuutta, jos se on myönnetty. Sen vuoksi on asianmukaista, että ensimmäisen ja toisen tason keskusvastapuoliin sovelletaan erilaisia vuosimaksuja.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyillä tunnustamismaksuilla ja vuosimaksuilla olisi katettava kustannukset, joita arvopaperimarkkinaviranomainen odottaa aiheutuvan tunnustamista koskevien hakemusten käsittelystä sen kokemuksen perusteella, joka sillä on kolmansien maiden keskusvastapuoliin ja muihin valvottuihin yhteisöihin liittyvien tehtävien hoitamisesta, sekä sen vuotuisessa toimintoperusteisessa talousarviossa esitettyjen odotettavissa olevien kustannusten perusteella. |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyillä tunnustamismaksuilla ja vuosimaksuilla olisi katettava kustannukset, joita arvopaperimarkkinaviranomainen odottaa aiheutuvan tunnustamista koskevien hakemusten käsittelystä sen kokemuksen perusteella, joka sillä on kolmansien maiden keskusvastapuoliin ja muihin valvottuihin yhteisöihin liittyvien tehtävien hoitamisesta, sekä sen vuotuisessa toimintoperusteisessa talousarviossa esitettyjen odotettavissa olevien kustannusten perusteella.

| (6) | Arvopaperimarkkinaviranomaisen asetuksen (EU) N:o 648/2012 nojalla suorittamat tunnustettuihin ensimmäisen tason keskusvastapuoliin liittyvät tehtävät ovat suurelta osin samat kunkin ensimmäisen tason keskusvastapuolen osalta niiden koosta riippumatta. Sen vuoksi on asianmukaista, että arvopaperimarkkinaviranomaiselle tunnustetuista ensimmäisen tason keskusvastapuolista aiheutuvat kustannukset katetaan perimällä samansuuruinen vuosimaksu kustakin tunnustetusta ensimmäisen tason keskusvastapuolesta. Tunnustettujen toisen tason keskusvastapuolten osalta vuosimaksuissa olisi myös otettava huomioon toisen tason keskusvastapuolen liikevaihto sen varmistamiseksi, että maksut jaetaan oikeudenmukaisesti siten, että samalla otetaan huomioon todellinen hallinnollinen työ, jonka arvopaperimarkkinaviranomainen tekee tehtäviensä suorittamiseksi kunkin toisen tason keskusvastapuolen osalta. |
| --- | --- |

(6)

Arvopaperimarkkinaviranomaisen asetuksen (EU) N:o 648/2012 nojalla suorittamat tunnustettuihin ensimmäisen tason keskusvastapuoliin liittyvät tehtävät ovat suurelta osin samat kunkin ensimmäisen tason keskusvastapuolen osalta niiden koosta riippumatta. Sen vuoksi on asianmukaista, että arvopaperimarkkinaviranomaiselle tunnustetuista ensimmäisen tason keskusvastapuolista aiheutuvat kustannukset katetaan perimällä samansuuruinen vuosimaksu kustakin tunnustetusta ensimmäisen tason keskusvastapuolesta. Tunnustettujen toisen tason keskusvastapuolten osalta vuosimaksuissa olisi myös otettava huomioon toisen tason keskusvastapuolen liikevaihto sen varmistamiseksi, että maksut jaetaan oikeudenmukaisesti siten, että samalla otetaan huomioon todellinen hallinnollinen työ, jonka arvopaperimarkkinaviranomainen tekee tehtäviensä suorittamiseksi kunkin toisen tason keskusvastapuolen osalta.

| (7) | Vuosimaksujen, jotka peritään kolmansien maiden keskusvastapuolilta ensimmäisenä vuonna, jona ne tunnustetaan asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan mukaisesti, olisi oltava oikeassa suhteessa siihen osaan kyseistä vuotta, jonka aikana arvopaperimarkkinaviranomainen suorittaa mainitun asetuksen mukaisia tehtäviä asianomaisten keskusvastapuolten osalta. Samaa periaatetta olisi sovellettava siihen vuoteen, jona keskusvastapuoli, joka on tunnustettu ensimmäisen tason keskusvastapuoleksi, luokitellaan ensimmäisen kerran toisen tason keskusvastapuoleksi kyseisen asetuksen 25 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Vuosimaksujen, jotka peritään kolmansien maiden keskusvastapuolilta ensimmäisenä vuonna, jona ne tunnustetaan asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan mukaisesti, olisi oltava oikeassa suhteessa siihen osaan kyseistä vuotta, jonka aikana arvopaperimarkkinaviranomainen suorittaa mainitun asetuksen mukaisia tehtäviä asianomaisten keskusvastapuolten osalta. Samaa periaatetta olisi sovellettava siihen vuoteen, jona keskusvastapuoli, joka on tunnustettu ensimmäisen tason keskusvastapuoleksi, luokitellaan ensimmäisen kerran toisen tason keskusvastapuoleksi kyseisen asetuksen 25 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

| (8) | Jotta voidaan varmistaa arvopaperimarkkinaviranomaiselle asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan nojalla tehdyistä tunnustamista koskevista hakemuksista aiheutuvien kustannusten oikea-aikainen rahoittaminen, tunnustamismaksut olisi maksettava arvopaperimarkkinaviranomaiselle ennen tunnustamista koskevien hakemusten käsittelyä tai sen arvioimista, täyttävätkö toisen tason keskusvastapuolet asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 b kohdassa säädetyt tunnustamisvaatimukset. Jotta voidaan varmistaa arvopaperimarkkinaviranomaiselle tunnustettuihin kolmansien maiden keskusvastapuoliin liittyvien tehtävien hoitamisesta aiheutuvien kustannusten oikea-aikainen rahoittaminen, vuosimaksut olisi maksettava sen kalenterivuoden alussa, jota ne koskevat. Ensimmäisen tunnustamisvuoden vuosimaksut olisi maksettava pian tunnustamispäätösten tekemisen jälkeen. |
| --- | --- |

(8)

Jotta voidaan varmistaa arvopaperimarkkinaviranomaiselle asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan nojalla tehdyistä tunnustamista koskevista hakemuksista aiheutuvien kustannusten oikea-aikainen rahoittaminen, tunnustamismaksut olisi maksettava arvopaperimarkkinaviranomaiselle ennen tunnustamista koskevien hakemusten käsittelyä tai sen arvioimista, täyttävätkö toisen tason keskusvastapuolet asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 b kohdassa säädetyt tunnustamisvaatimukset. Jotta voidaan varmistaa arvopaperimarkkinaviranomaiselle tunnustettuihin kolmansien maiden keskusvastapuoliin liittyvien tehtävien hoitamisesta aiheutuvien kustannusten oikea-aikainen rahoittaminen, vuosimaksut olisi maksettava sen kalenterivuoden alussa, jota ne koskevat. Ensimmäisen tunnustamisvuoden vuosimaksut olisi maksettava pian tunnustamispäätösten tekemisen jälkeen.

| (9) | Toistuvien tai perusteettomien hakemusten välttämiseksi tunnustamismaksuja ei tulisi palauttaa, jos hakija peruuttaa hakemuksensa. Koska tunnustamista koskevaan hakemukseen, joka evätään, liittyvä hallinnollinen työ on sama kuin hyväksyttyyn hakemukseen liittyvä hallinnollinen työ, tunnustamismaksuja ei tulisi palauttaa, jos tunnustaminen evätään. |
| --- | --- |

(9)

Toistuvien tai perusteettomien hakemusten välttämiseksi tunnustamismaksuja ei tulisi palauttaa, jos hakija peruuttaa hakemuksensa. Koska tunnustamista koskevaan hakemukseen, joka evätään, liittyvä hallinnollinen työ on sama kuin hyväksyttyyn hakemukseen liittyvä hallinnollinen työ, tunnustamismaksuja ei tulisi palauttaa, jos tunnustaminen evätään.

| (10) | Kustannukset, joita arvopaperimarkkinaviranomaiselle aiheutuu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/2099 (2) voimaantulon jälkeen sellaisten kolmansien maiden keskusvastapuolten osalta, jotka on jo tunnustettu asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan mukaisesti ennen 22 päivää syyskuuta 2020, olisi katettava maksuilla. Tällaisten kolmansien maiden keskusvastapuolten olisi sen vuoksi maksettava väliaikainen vuosimaksu vuodelta 2020 ja kultakin seuraavalta vuodelta, kunnes niiden merkitys järjestelmän kannalta on arvioitu asetuksen (EU) N:o 648/2012 89 artiklan 3 c kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Kustannukset, joita arvopaperimarkkinaviranomaiselle aiheutuu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/2099 (2) voimaantulon jälkeen sellaisten kolmansien maiden keskusvastapuolten osalta, jotka on jo tunnustettu asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan mukaisesti ennen 22 päivää syyskuuta 2020, olisi katettava maksuilla. Tällaisten kolmansien maiden keskusvastapuolten olisi sen vuoksi maksettava väliaikainen vuosimaksu vuodelta 2020 ja kultakin seuraavalta vuodelta, kunnes niiden merkitys järjestelmän kannalta on arvioitu asetuksen (EU) N:o 648/2012 89 artiklan 3 c kohdan mukaisesti.

| (11) | Tämän delegoidun asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti sen varmistamiseksi, että arvopaperimarkkinaviranomaiselle myönnetään rahoitusta oikea-aikaisesti ja asianmukaisesti asetuksen (EU) 2019/2099 voimaantulon jälkeen, |
| --- | --- |

(11)

Tämän delegoidun asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti sen varmistamiseksi, että arvopaperimarkkinaviranomaiselle myönnetään rahoitusta oikea-aikaisesti ja asianmukaisesti asetuksen (EU) 2019/2099 voimaantulon jälkeen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

MAKSUT

1 artikla

Tunnustamismaksut

1.   Kolmanteen maahan sijoittautuneen keskusvastapuolen, joka hakee tunnustamista asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan mukaisesti, on maksettava tunnustamista koskeva 50 000 euron perusmaksu.

2.   Kolmanteen maahan sijoittautuneen keskusvastapuolen on maksettava 360 000 euron suuruinen tunnustamista koskeva lisämaksu, jos arvopaperimarkkinaviranomainen toteaa asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 a kohdan mukaisesti, että kyseinen keskusvastapuoli on järjestelmän kannalta merkittävä tai siitä todennäköisesti tulee järjestelmän kannalta merkittävä unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion rahoitusvakaudelle, jäljempänä ’toisen tason keskusvastapuoli’. Toisen tason keskusvastapuolen on maksettava tunnustamista koskeva lisämaksu seuraavissa tapauksissa:

| a) | keskusvastapuoli hakee tunnustamista; |
| --- | --- |

a)

keskusvastapuoli hakee tunnustamista;

| b) | keskusvastapuoli, jos se on jo tunnustettu asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 kohdan nojalla, määritetään toisen tason keskusvastapuoleksi arvopaperimarkkinaviranomaisen kyseisen asetuksen 25 artiklan 5 kohdan mukaisesti suorittaman uudelleentarkastelun perusteella. |
| --- | --- |

b)

keskusvastapuoli, jos se on jo tunnustettu asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 kohdan nojalla, määritetään toisen tason keskusvastapuoleksi arvopaperimarkkinaviranomaisen kyseisen asetuksen 25 artiklan 5 kohdan mukaisesti suorittaman uudelleentarkastelun perusteella.

2 artikla

Vuosimaksut

1.   Tunnustetun keskusvastapuolen on maksettava vuosimaksu.

2.   Jos arvopaperimarkkinaviranomainen tunnustaa keskusvastapuolen asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jäljempänä ’ensimmäisen tason keskusvastapuoli’, vuosimaksu kultakin ensimmäisen tason keskusvastapuolelta tiettynä vuonna (n) on vuosimaksun kokonaismäärä jaettuna yhtä suuriin osiin kaikkien edellisenä vuonna (n-1) 31 päivänä joulukuuta tunnustettujen ensimmäisen tason keskusvastapuolten kesken.

Ensimmäistä alakohtaa sovellettaessa vuosimaksun kokonaismäärä tiettynä vuonna (n) on arvio menoista, jotka liittyvät arvopaperimarkkinaviranomaisen tehtäviin kaikkien asetuksen (EU) N:o 648/2012 nojalla tunnustettujen ensimmäisen tason keskusvastapuolten osalta, sellaisina kuin ne sisältyvät arvopaperimarkkinaviranomaisen asianomaisen vuoden talousarvioon.

3.   Jos arvopaperimarkkinaviranomainen tunnustaa keskusvastapuolen asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 b kohdan mukaisesti, jäljempänä ’toisen tason keskusvastapuoli’, vuosimaksu tiettynä vuonna (n) on kokonaisvuosimaksu, joka jaetaan kaikkien edellisenä vuonna (n-1) 31 päivänä joulukuuta tunnustettujen toisen tason keskusvastapuolten kesken ja kerrotaan tämän asetuksen 4 artiklan mukaisesti määritetyllä sovellettavalla painolla.

Ensimmäistä alakohtaa sovellettaessa vuosimaksun kokonaismäärä tiettynä vuonna (n) on arvio menoista, jotka liittyvät arvopaperimarkkinaviranomaisen tehtäviin kaikkien asetuksen (EU) N:o 648/2012 nojalla tunnustettujen toisen tason keskusvastapuolten osalta, sellaisina kuin ne sisältyvät arvopaperimarkkinaviranomaisen asianomaisen vuoden talousarvioon.

3 artikla

Vuosimaksut tunnustamisvuonna

1.   Sen vuoden osalta, jona arvopaperimarkkinaviranomainen tunnustaa kolmannen maan keskusvastapuolen asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan mukaisesti, vuosimaksu lasketaan seuraavasti:

| a) | jos arvopaperimarkkinaviranomainen tunnustaa keskusvastapuolen ensimmäisen tason keskusvastapuoleksi, vuosimaksu määritetään osuutena tämän asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa säädetystä tunnustamista koskevasta perusmaksusta, joka lasketaan soveltamalla seuraavaa suhdetta: |
| --- | --- |

a)

jos arvopaperimarkkinaviranomainen tunnustaa keskusvastapuolen ensimmäisen tason keskusvastapuoleksi, vuosimaksu määritetään osuutena tämän asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa säädetystä tunnustamista koskevasta perusmaksusta, joka lasketaan soveltamalla seuraavaa suhdetta:

Image 1

| b) | jos arvopaperimarkkinaviranomainen tunnustaa keskusvastapuolen toisen tason keskusvastapuoleksi, vuosimaksu on tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa säädetyn tunnustamista koskevan lisämaksun osuus, joka lasketaan soveltamalla seuraavaa suhdetta: |
| --- | --- |

b)

jos arvopaperimarkkinaviranomainen tunnustaa keskusvastapuolen toisen tason keskusvastapuoleksi, vuosimaksu on tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa säädetyn tunnustamista koskevan lisämaksun osuus, joka lasketaan soveltamalla seuraavaa suhdetta:

Image 2

2.   Jos keskusvastapuoli on maksanut 9 artiklan mukaisesti väliaikaisen vuosimaksun vuodelta, jona kyseinen keskusvastapuoli tunnustetaan ensimmäisen tason keskusvastapuoleksi, 1 kohdan a alakohdan mukaisesti laskettua vuosimaksua ei peritä.

3.   Jos keskusvastapuoli on maksanut 9 artiklan mukaisen väliaikaisen vuosimaksun tai 2 artiklan 2 kohdan mukaisen vuosimaksun vuodelta, jona kyseinen keskusvastapuoli tunnustetaan toisen tason keskusvastapuoleksi, kyseisen maksun määrä on vähennettävä 1 kohdan b alakohdan mukaisesti maksettavasta maksusta.

4 artikla

Sovellettava liikevaihto toisen tason keskusvastapuolten osalta

1.   Toisen tason keskusvastapuolen huomioon otettava liikevaihto on sen määrityspalvelujen tarjoamisesta kertyneet maailmanlaajuiset tulot (jäsenmaksut ja määritysmaksut, joista on vähennetty transaktiokustannukset) sen viimeisimmän tilikauden aikana.

Toisen tason keskusvastapuolten on toimitettava arvopaperimarkkinaviranomaiselle vuosittain tarkastetut luvut, jotka vahvistavat sen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen määrityspalvelujen tarjoamisesta saamat maailmanlaajuiset tulot. Tarkastetut luvut on toimitettava arvopaperimarkkinaviranomaiselle viimeistään kunkin vuoden 30 päivänä syyskuuta. Tarkastettuja lukuja sisältävät asiakirjat on toimitettava rahoituspalvelualalla yleisesti käytetyllä kielellä.

Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tulot ilmoitetaan muuna valuuttana kuin euroina, arvopaperimarkkinaviranomainen muuntaa ne euroiksi käyttäen euron keskimääräistä valuuttakurssia, jota sovellettiin kaudella, jonka aikana tulot kirjattiin. Tätä varten käytetään Euroopan keskuspankin julkaisemaa euron valuuttaviitekurssia.

2.   Keskusvastapuolen on katsottava kuuluvan johonkin seuraavista ryhmistä 1 kohdan mukaisesti määritetyn tiettyä vuotta (n) koskevan liikevaihdon perusteella:

| a) | ryhmä 1: vuotuinen liikevaihto alle 600 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

a)

ryhmä 1: vuotuinen liikevaihto alle 600 miljoonaa euroa;

| b) | ryhmä 2: vuotuinen liikevaihto vähintään 600 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

b)

ryhmä 2: vuotuinen liikevaihto vähintään 600 miljoonaa euroa.

Ryhmään 1 kuuluvalle toisen tason keskusvastapuolelle annetaan liikevaihdon painoksi 1.

Ryhmään 2 kuuluvalle toisen tason keskusvastapuolelle annetaan liikevaihdon painoksi 1,2.

3.   Kaikkien tunnustettujen toisen tason keskusvastapuolten kokonaisliikevaihdon paino tiettynä vuonna (n) on kaikkien arvopaperimarkkinaviranomaisen edellisenä vuonna (n-1) 31 päivänä joulukuuta tunnustamien toisen tason keskusvastapuolten 2 kohdan mukaisesti määritettyjen liikevaihdon painojen summa.

4.   Sovellettaessa 2 artiklan 3 kohtaa toisen tason keskusvastapuoleen sovellettava paino tiettynä vuonna (n) on sen 2 kohdan mukaisesti määritetty liikevaihdon paino jaettuna kaikkien tunnustettujen toisen tason keskusvastapuolten 3 kohdan mukaisesti määritetyllä liikevaihtojen kokonaispainolla.

II LUKU

MAKSUEHDOT

5 artikla

Yleiset maksuehdot

1.   Kaikki maksut suoritetaan euroina.

2.   Kaikista myöhästyneistä maksuista peritään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (3) 99 artiklassa säädetty viivästyskorko.

3.   Arvopaperimarkkinaviranomaisen ja kolmansien maiden keskusvastapuolten välisen viestinnän on tapahduttava sähköisesti.

6 artikla

Tunnustamismaksujen maksaminen

1.   Tämän asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa säädetty tunnustamista koskeva perusmaksu on maksettava, kun keskusvastapuoli jättää tunnustamista koskevan hakemuksensa.

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jos komissio ei ole antanut asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 6 kohdan mukaisesti täytäntöönpanosäädöstä sen kolmannen maan osalta, johon keskusvastapuoli on sijoittautunut, kun keskusvastapuoli hakee tunnustamista, tunnustamista koskeva perusmaksu on maksettava viimeistään sinä päivänä, jona tällainen täytäntöönpanosäädös tulee voimaan.

2.   Päivämäärä, johon mennessä tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa säädetty tunnustamista koskeva lisämaksu on maksettava, on vahvistettava veloitusilmoituksessa, jonka arvopaperimarkkinaviranomainen lähettää keskusvastapuolelle sen jälkeen, kun se on pyytänyt keskusvastapuolta toimittamaan lisätietoja sen arvioimiseksi, noudattaako keskusvastapuoli asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 b kohdassa säädettyjä vaatimuksia. Maksupäivä on määritettävä niin, että keskusvastapuolella on vähintään 30 kalenteripäivää maksuaikaa siitä päivästä, jona arvopaperimarkkinaviranomainen lähetti veloitusilmoituksen keskusvastapuolelle.

3.   Tunnustamismaksuja ei palauteta.

7 artikla

Vuosimaksujen maksaminen

1.   Edellä 2 artiklassa säädetyt vuosimaksut tietyltä vuodelta (n) on maksettava viimeistään 31 päivänä maaliskuuta vuonna (n).

Arvopaperimarkkinaviranomainen lähettää kaikille tunnustetuille kolmansien maiden keskusvastapuolille veloitusilmoitukset, joissa täsmennetään vuosimaksun määrä viimeistään 1 päivänä maaliskuuta vuonna (n).

2.   3 artiklassa säädetyn vuosimaksun määrä tunnustamisvuonna sekä päivämäärä, johon mennessä vuosimaksu on maksettava, on ilmoitettava arvopaperimarkkinaviranomaisen keskusvastapuolelle lähettämässä veloitusilmoituksessa. Maksupäivä on määritettävä niin, että keskusvastapuolella on vähintään 30 kalenteripäivää maksuaikaa siitä päivästä, jona arvopaperimarkkinaviranomainen lähetti veloitusilmoituksen keskusvastapuolelle.

3.   Keskusvastapuolen maksamia vuosimaksuja ei palauteta.

III LUKU

SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

8 artikla

Jo jätetyt tunnustamista koskevat hakemukset

1.   Jos kolmannen maan keskusvastapuoli on jättänyt tunnustamista koskevan hakemuksen ennen 22 päivää syyskuuta 2020 eikä arvopaperimarkkinaviranomainen ole vielä tehnyt päätöstä kyseisen keskusvastapuolen tunnustamisesta tai tunnustamisen epäämisestä, keskusvastapuolen on maksettava 1 artiklan 1 kohdassa säädetty tunnustamismaksu viimeistään 22 päivänä lokakuuta 2020.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jos arvopaperimarkkinaviranomainen on keskeyttänyt kolmannen maan keskusvastapuolen tunnustamista koskevan hakemuksen käsittelyn ennen 22 päivää syyskuuta 2020, keskusvastapuolen on maksettava 1 artiklan 1 kohdassa säädetty tunnustamismaksu arvopaperimarkkinaviranomaisen keskusvastapuolelle lähettämässä veloitusilmoituksessa ilmoitettuna maksupäivänä sen jälkeen, kun on ilmoitettu, että hakemuksen käsittelyn keskeytys on päättynyt. Maksupäivä on määritettävä niin, että keskusvastapuolella on vähintään 30 kalenteripäivää maksuaikaa siitä päivästä, jona arvopaperimarkkinaviranomainen lähetti veloitusilmoituksen keskusvastapuolelle.

9 artikla

Jo tunnustettujen keskusvastapuolten väliaikainen vuosimaksu

1.   Kolmannen maan keskusvastapuolen, jonka arvopaperimarkkinaviranomainen on tunnustanut asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan mukaisesti tämän asetuksen tullessa voimaan, on maksettava 50 000 euron suuruinen väliaikainen vuosimaksu vuodelta 2020 ja kultakin seuraavalta vuodelta, kunnes asetuksen (EU) N:o 648/2012 89 artiklan 3 c kohdan mukainen arviointi sen merkityksestä järjestelmän kannalta on tehty ja se on tunnustettu joko kyseisen asetuksen 25 artiklan 2 kohdan tai 25 artiklan 2 b kohdan mukaisesti tai tällaista tunnustamista ei ole myönnetty.

2.   Vuoden 2020 väliaikainen vuosimaksu on maksettava 30 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. Toisen vuoden (n) väliaikaiset vuosimaksut on maksettava viimeistään 31 päivänä maaliskuuta vuonna (n).

10 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/2099, annettu 23 päivänä lokakuuta 2019, asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta keskusvastapuolten toimilupamenettelyjen ja niihin osallistuvien viranomaisten sekä kolmansien maiden keskusvastapuolten tunnustamista koskevien vaatimusten osalta (EUVL L 322, 12.12.2019, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1)

3

---

| 21.9.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 305/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 305/7

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2020/1303,

annettu 14 päivänä heinäkuuta 2020,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä niiden perusteiden osalta, joita arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi otettava huomioon määrittäessään, onko kolmannen maan keskusvastapuoli merkittävä järjestelmän kannalta tai tuleeko siitä mahdollisesti merkittävä järjestelmän kannalta unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion rahoitusvakaudelle

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4 päivänä heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (1) ja erityisesti sen 25 artiklan 2 a kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Arvioidessaan sen järjestelmäriskin suuruutta, jonka kolmannen maan keskusvastapuoli aiheuttaa unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion rahoitusvakaudelle, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi otettava huomioon joukko objektiivisia määrällisiä ja laadullisia näkökohtia, jotka oikeuttavat sen päätöksen tunnustaa kolmannen maan keskusvastapuoli ensimmäisen tai toisen tason keskusvastapuoleksi. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi otettava huomioon myös mahdolliset ehdot, joiden mukaisesti komissio on tehnyt vastaavuutta koskevat päätöksensä. Arvioidessaan kolmannen maan keskusvastapuolen riskiprofiilia arvopaperimarkkinaviranomaisen on otettava erityisesti huomioon objektiiviset ja avoimet määrälliset toimintaindikaattorit unioniin sijoittautuneiden määritysosallistujien harjoittaman tai unionin valuuttojen määräisen liiketoiminnan osalta arvioinnin ajankohtana. Vaikka arvopaperimarkkinaviranomaisen on tarkasteltava keskusvastapuolen harjoittamaa liiketoimintaa kokonaisvaltaisesti, sen arvioinnissa olisi otettava huomioon riski, jonka tietty keskusvastapuoli voi aiheuttaa unionin rahoitusvakaudelle. |
| --- | --- |

(1)

Arvioidessaan sen järjestelmäriskin suuruutta, jonka kolmannen maan keskusvastapuoli aiheuttaa unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion rahoitusvakaudelle, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi otettava huomioon joukko objektiivisia määrällisiä ja laadullisia näkökohtia, jotka oikeuttavat sen päätöksen tunnustaa kolmannen maan keskusvastapuoli ensimmäisen tai toisen tason keskusvastapuoleksi. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi otettava huomioon myös mahdolliset ehdot, joiden mukaisesti komissio on tehnyt vastaavuutta koskevat päätöksensä. Arvioidessaan kolmannen maan keskusvastapuolen riskiprofiilia arvopaperimarkkinaviranomaisen on otettava erityisesti huomioon objektiiviset ja avoimet määrälliset toimintaindikaattorit unioniin sijoittautuneiden määritysosallistujien harjoittaman tai unionin valuuttojen määräisen liiketoiminnan osalta arvioinnin ajankohtana. Vaikka arvopaperimarkkinaviranomaisen on tarkasteltava keskusvastapuolen harjoittamaa liiketoimintaa kokonaisvaltaisesti, sen arvioinnissa olisi otettava huomioon riski, jonka tietty keskusvastapuoli voi aiheuttaa unionin rahoitusvakaudelle.

| (2) | Säädettäessä perusteita, jotka arvopaperimarkkinaviranomaisen on otettava huomioon määrittäessään kolmannen maan keskusvastapuolen tasoa, olisi otettava huomioon keskusvastapuolen määrittämien transaktioiden luonne, mukaan lukien niiden monimuotoisuus, riskiprofiili ja keskimääräinen maturiteetti, asianomaisten markkinoiden avoimuus ja likviditeetti sekä se, missä määrin keskusvastapuolen määritystoimet ovat euromääräisiä tai muiden unionin valuuttojen määräisiä. Tässä suhteessa tietyt ominaisuudet tietyissä kolmansien maiden säännellyillä markkinoilla noteeratuissa ja toteutetuissa tuotteissa, kuten maataloustuotteissa, jotka liittyvät suurelta osin kyseisen kolmannen maan kotimaisia, kaupallisia riskejään näiden sopimusten kautta hallitsevia finanssialan ulkopuolisia vastapuolia palveleviin markkinoihin, voivat aiheuttaa vähäisen riskin määritysosapuolille ja kauppapaikoille unionissa, koska niillä on vain vähän järjestelmän kannalta merkittäviä sidoksia muuhun rahoitusjärjestelmään. |
| --- | --- |

(2)

Säädettäessä perusteita, jotka arvopaperimarkkinaviranomaisen on otettava huomioon määrittäessään kolmannen maan keskusvastapuolen tasoa, olisi otettava huomioon keskusvastapuolen määrittämien transaktioiden luonne, mukaan lukien niiden monimuotoisuus, riskiprofiili ja keskimääräinen maturiteetti, asianomaisten markkinoiden avoimuus ja likviditeetti sekä se, missä määrin keskusvastapuolen määritystoimet ovat euromääräisiä tai muiden unionin valuuttojen määräisiä. Tässä suhteessa tietyt ominaisuudet tietyissä kolmansien maiden säännellyillä markkinoilla noteeratuissa ja toteutetuissa tuotteissa, kuten maataloustuotteissa, jotka liittyvät suurelta osin kyseisen kolmannen maan kotimaisia, kaupallisia riskejään näiden sopimusten kautta hallitsevia finanssialan ulkopuolisia vastapuolia palveleviin markkinoihin, voivat aiheuttaa vähäisen riskin määritysosapuolille ja kauppapaikoille unionissa, koska niillä on vain vähän järjestelmän kannalta merkittäviä sidoksia muuhun rahoitusjärjestelmään.

| (3) | Maissa, joissa keskusvastapuoli toimii, sen tarjoamien palvelujen laajuus, sen määrittämien rahoitusvälineiden ominaisuudet sekä määritettyjen rahoitusvälineiden määrät ovat keskusvastapuolen liiketoiminnan monimuotoisuuden objektiivisia indikaattoreita. Kun otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 a kohdan a alakohdassa säädetty peruste, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi otettava huomioon keskusvastapuolen omistus-, liiketoiminta- ja yritysrakenne sekä keskusvastapuolen tarjoamien määrityspalvelujen laajuus, luonne ja monimuotoisuus sekä se, missä määrin nämä palvelut ovat tärkeitä unioniin sijoittautuneille määritysosapuolille ja asiakkaille, jäljempänä ’määritysosallistujat’. Vaikka keskusvastapuolen merkitystä järjestelmän kannalta olisi arvioitava kokonaisvaltaisesti, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi otettava erityisesti huomioon keskusvastapuolen harjoittaman unionin valuuttojen määräisen liiketoiminnan osuus sekä unioniin sijoittautuneilta määritysosallistujilta peräisin olevan keskusvastapuolen liiketoiminnan osuus. Sellaiselta keskusvastapuolelta, joka on todennäköisemmin järjestelmän kannalta merkittävä unionille, arvopaperimarkkinaviranomaisen on tärkeää arvioida sen konsernin rakennetta ja omistajuutta, johon keskusvastapuoli saattaa kuulua, jotta voidaan määrittää, onko unionin etu vaarassa. Lisäksi olisi arvioitava niiden markkinoiden syvyyttä, likviditeettiä ja avoimuutta, joilla tällainen keskusvastapuoli harjoittaa toimintaansa, jotta arvopaperimarkkinaviranomainen voi ymmärtää paremmin unioniin sijoittautuneille määritysosapuolille aiheutuvan riskin maksukyvyttömyyden hallinnointiin liittyvän huutokaupan järjestämisessä. |
| --- | --- |

(3)

Maissa, joissa keskusvastapuoli toimii, sen tarjoamien palvelujen laajuus, sen määrittämien rahoitusvälineiden ominaisuudet sekä määritettyjen rahoitusvälineiden määrät ovat keskusvastapuolen liiketoiminnan monimuotoisuuden objektiivisia indikaattoreita. Kun otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 a kohdan a alakohdassa säädetty peruste, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi otettava huomioon keskusvastapuolen omistus-, liiketoiminta- ja yritysrakenne sekä keskusvastapuolen tarjoamien määrityspalvelujen laajuus, luonne ja monimuotoisuus sekä se, missä määrin nämä palvelut ovat tärkeitä unioniin sijoittautuneille määritysosapuolille ja asiakkaille, jäljempänä ’määritysosallistujat’. Vaikka keskusvastapuolen merkitystä järjestelmän kannalta olisi arvioitava kokonaisvaltaisesti, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi otettava erityisesti huomioon keskusvastapuolen harjoittaman unionin valuuttojen määräisen liiketoiminnan osuus sekä unioniin sijoittautuneilta määritysosallistujilta peräisin olevan keskusvastapuolen liiketoiminnan osuus. Sellaiselta keskusvastapuolelta, joka on todennäköisemmin järjestelmän kannalta merkittävä unionille, arvopaperimarkkinaviranomaisen on tärkeää arvioida sen konsernin rakennetta ja omistajuutta, johon keskusvastapuoli saattaa kuulua, jotta voidaan määrittää, onko unionin etu vaarassa. Lisäksi olisi arvioitava niiden markkinoiden syvyyttä, likviditeettiä ja avoimuutta, joilla tällainen keskusvastapuoli harjoittaa toimintaansa, jotta arvopaperimarkkinaviranomainen voi ymmärtää paremmin unioniin sijoittautuneille määritysosapuolille aiheutuvan riskin maksukyvyttömyyden hallinnointiin liittyvän huutokaupan järjestämisessä.

| (4) | Keskusvastapuolen pääoma ja määritysosapuolten sitomat rahoitusvarat sekä niiden antamien vakuuksien tyyppi ja luonne ovat olennaisia tekijöitä, jotka on otettava huomioon arvioitaessa keskusvastapuolen kykyä kestää epäsuotuisaa kehitystä. Kun otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 a kohdan b alakohdassa säädetty peruste, arvopaperimarkkinaviranomaisella olisi oltava yleiskuva niistä varoista, jotka ovat keskusvastapuolen käytettävissä maksukyvyttömyyteen liittyvän tapahtuman tai muun kuin maksukyvyttömyyteen liittyvän tapahtuman yhteydessä. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi myös otettava huomioon näiden varojen vakuudellinen, vakuudeton, sidottu, sitomaton, rahastoitu tai rahastoimaton luonne sekä välineet, joiden avulla keskusvastapuoli tuo oikeusvarmuutta ja luottamusta siihen, että sen suorittamat maksut selvitetään ja vakuuksista huolehditaan. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi otettava huomioon myös keskusvastapuolia koskevan palautumis- ja kriisinratkaisukehyksen olemassaolo, luonne ja vaikutus sillä lainkäyttöalueella, jolla tunnustamista hakeva keskusvastapuoli toimii. Tällaisia palautumis- ja kriisinratkaisukehyksiä olisi arvioitava kansainvälisesti sovittujen ohjeiden ja keskeisten ominaisuuksien perusteella. Selvitys- ja likviditeettiriskin osalta arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, miten turvallisesti keskusvastapuolet, jotka ovat todennäköisesti järjestelmän kannalta merkittäviä, saavat likviditeettiä, sekä unionin valuuttojen määräisen likviditeetin saantivaikeuksiin. Vaikka maksujen turvallisuutta ja selvitystä voidaan parantaa käyttämällä hajautetun tilikirjan teknologiaa tai muuta uutta teknologiaa, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi kiinnitettävä huomiota ylimääräiseen riskiin, jonka tämä teknologia saattaa aiheuttaa keskusvastapuolelle, etenkin kyberriskiin. |
| --- | --- |

(4)

Keskusvastapuolen pääoma ja määritysosapuolten sitomat rahoitusvarat sekä niiden antamien vakuuksien tyyppi ja luonne ovat olennaisia tekijöitä, jotka on otettava huomioon arvioitaessa keskusvastapuolen kykyä kestää epäsuotuisaa kehitystä. Kun otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 a kohdan b alakohdassa säädetty peruste, arvopaperimarkkinaviranomaisella olisi oltava yleiskuva niistä varoista, jotka ovat keskusvastapuolen käytettävissä maksukyvyttömyyteen liittyvän tapahtuman tai muun kuin maksukyvyttömyyteen liittyvän tapahtuman yhteydessä. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi myös otettava huomioon näiden varojen vakuudellinen, vakuudeton, sidottu, sitomaton, rahastoitu tai rahastoimaton luonne sekä välineet, joiden avulla keskusvastapuoli tuo oikeusvarmuutta ja luottamusta siihen, että sen suorittamat maksut selvitetään ja vakuuksista huolehditaan. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi otettava huomioon myös keskusvastapuolia koskevan palautumis- ja kriisinratkaisukehyksen olemassaolo, luonne ja vaikutus sillä lainkäyttöalueella, jolla tunnustamista hakeva keskusvastapuoli toimii. Tällaisia palautumis- ja kriisinratkaisukehyksiä olisi arvioitava kansainvälisesti sovittujen ohjeiden ja keskeisten ominaisuuksien perusteella. Selvitys- ja likviditeettiriskin osalta arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, miten turvallisesti keskusvastapuolet, jotka ovat todennäköisesti järjestelmän kannalta merkittäviä, saavat likviditeettiä, sekä unionin valuuttojen määräisen likviditeetin saantivaikeuksiin. Vaikka maksujen turvallisuutta ja selvitystä voidaan parantaa käyttämällä hajautetun tilikirjan teknologiaa tai muuta uutta teknologiaa, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi kiinnitettävä huomiota ylimääräiseen riskiin, jonka tämä teknologia saattaa aiheuttaa keskusvastapuolelle, etenkin kyberriskiin.

| (5) | Niiden ehtojen luonne, jotka keskusvastapuoli asettaa määritysosapuolille, jotta nämä voivat käyttää sen palveluja, ja kyseisten määritysosallistujien väliset yhteydet vaikuttavat siihen, miten kyseisiin osallistujiin liittyvä epäsuotuisa tapahtuma voi vaikuttaa keskusvastapuoleen. Näin ollen, kun otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 a kohdan c alakohdassa säädetty peruste, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi määritettävä mahdollisuuksien mukaan keskusvastapuolen määritysosallistujien henkilöllisyys, erityisesti jos kyseinen keskusvastapuoli tarjoaa palveluja unioniin sijoittautuneille määritysosallistujille. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi myös määritettävä määritysosallistujien tai määritysosallistujien ryhmien asiaankuuluva markkinaosuus tai suhteellinen merkitys kyseisessä keskusvastapuolessa. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi arvioitava niitä edellytyksiä ja vaihtoehtoja, joiden mukaisesti keskusvastapuoli tarjoaa mahdollisuutta käyttää määrityspalvelujaan, koska on tarpeen arvioida, miten tämä saattaa vaikuttaa määritysosapuolirakenteeseen. Sellaisen keskusvastapuolen osalta, joka on todennäköisesti järjestelmän kannalta merkittävä unionille, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi arvioitava, ovatko keskusvastapuolen määritysosapuolilleen asettamat oikeudelliset ja vakavaraisuutta koskevat vaatimukset riittävän tiukkoja. |
| --- | --- |

(5)

Niiden ehtojen luonne, jotka keskusvastapuoli asettaa määritysosapuolille, jotta nämä voivat käyttää sen palveluja, ja kyseisten määritysosallistujien väliset yhteydet vaikuttavat siihen, miten kyseisiin osallistujiin liittyvä epäsuotuisa tapahtuma voi vaikuttaa keskusvastapuoleen. Näin ollen, kun otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 a kohdan c alakohdassa säädetty peruste, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi määritettävä mahdollisuuksien mukaan keskusvastapuolen määritysosallistujien henkilöllisyys, erityisesti jos kyseinen keskusvastapuoli tarjoaa palveluja unioniin sijoittautuneille määritysosallistujille. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi myös määritettävä määritysosallistujien tai määritysosallistujien ryhmien asiaankuuluva markkinaosuus tai suhteellinen merkitys kyseisessä keskusvastapuolessa. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi arvioitava niitä edellytyksiä ja vaihtoehtoja, joiden mukaisesti keskusvastapuoli tarjoaa mahdollisuutta käyttää määrityspalvelujaan, koska on tarpeen arvioida, miten tämä saattaa vaikuttaa määritysosapuolirakenteeseen. Sellaisen keskusvastapuolen osalta, joka on todennäköisesti järjestelmän kannalta merkittävä unionille, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi arvioitava, ovatko keskusvastapuolen määritysosapuolilleen asettamat oikeudelliset ja vakavaraisuutta koskevat vaatimukset riittävän tiukkoja.

| (6) | Jos keskusvastapuolen toiminta keskeytyy, määritysosapuolet saattavat joutua joko suoraan tai välillisesti turvautumaan muiden keskusvastapuolten tarjoamiin samankaltaisiin tai samanlaisiin palveluihin. Tunnustamista hakevan keskusvastapuolen suhteellisen merkityksen arvioimiseksi arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 a kohdan d alakohdassa säädetty kriteeri huomioon ottaen määritettävä, voivatko määritysosapuolet korvata jotkin tai kaikki kyseisen keskusvastapuolen tarjoamat määrityspalvelut muiden keskusvastapuolten tarjoamilla palveluilla, erityisesti jos kyseisille vaihtoehtoisille keskusvastapuolille on myönnetty toimilupa tai ne on tunnustettu unionissa. Jos unioniin sijoittautuneet määritysosapuolet ja asiakkaat voivat selvittää vain tietyt määritysvelvollisuuden piiriin kuuluvat tuotteet yhdessä kolmannen maan keskusvastapuolessa, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi otettava välittömästi huomioon kyseisen keskusvastapuolen merkitys järjestelmän kannalta. |
| --- | --- |

(6)

Jos keskusvastapuolen toiminta keskeytyy, määritysosapuolet saattavat joutua joko suoraan tai välillisesti turvautumaan muiden keskusvastapuolten tarjoamiin samankaltaisiin tai samanlaisiin palveluihin. Tunnustamista hakevan keskusvastapuolen suhteellisen merkityksen arvioimiseksi arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 a kohdan d alakohdassa säädetty kriteeri huomioon ottaen määritettävä, voivatko määritysosapuolet korvata jotkin tai kaikki kyseisen keskusvastapuolen tarjoamat määrityspalvelut muiden keskusvastapuolten tarjoamilla palveluilla, erityisesti jos kyseisille vaihtoehtoisille keskusvastapuolille on myönnetty toimilupa tai ne on tunnustettu unionissa. Jos unioniin sijoittautuneet määritysosapuolet ja asiakkaat voivat selvittää vain tietyt määritysvelvollisuuden piiriin kuuluvat tuotteet yhdessä kolmannen maan keskusvastapuolessa, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi otettava välittömästi huomioon kyseisen keskusvastapuolen merkitys järjestelmän kannalta.

| (7) | Keskusvastapuoli voidaan liittää monin tavoin muihin rahoitusinfrastruktuureihin, kuten muihin keskusvastapuoliin tai arvopaperikeskuksiin. Häiriö näissä yhteyksissä voi haitata keskusvastapuolen moitteetonta toimintaa. Näin ollen, kun otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 a kohdan e alakohdassa säädetty peruste, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi arvioitava, missä määrin keskusvastapuoli on yhteydessä muihin finanssimarkkinoiden infrastruktuureihin tai rahoituslaitoksiin tavalla, joka voisi vaikuttaa unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion rahoitusvakauteen. Tässä arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota näihin yhteyksiin ja keskinäisiin riippuvuussuhteisiin unionissa sijaitsevien yhteisöjen kanssa. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi määritettävä ja arvioitava keskusvastapuolen ulkoistamien palvelujen luonne sekä riski, jonka tällaiset järjestelyt saattavat aiheuttaa keskusvastapuolelle, jos ne keskeytetään tai niitä heikennetään millään tavalla. |
| --- | --- |

(7)

Keskusvastapuoli voidaan liittää monin tavoin muihin rahoitusinfrastruktuureihin, kuten muihin keskusvastapuoliin tai arvopaperikeskuksiin. Häiriö näissä yhteyksissä voi haitata keskusvastapuolen moitteetonta toimintaa. Näin ollen, kun otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 a kohdan e alakohdassa säädetty peruste, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi arvioitava, missä määrin keskusvastapuoli on yhteydessä muihin finanssimarkkinoiden infrastruktuureihin tai rahoituslaitoksiin tavalla, joka voisi vaikuttaa unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion rahoitusvakauteen. Tässä arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota näihin yhteyksiin ja keskinäisiin riippuvuussuhteisiin unionissa sijaitsevien yhteisöjen kanssa. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi määritettävä ja arvioitava keskusvastapuolen ulkoistamien palvelujen luonne sekä riski, jonka tällaiset järjestelyt saattavat aiheuttaa keskusvastapuolelle, jos ne keskeytetään tai niitä heikennetään millään tavalla.

| (8) | Jos unioniin sijoittautuneiden määritysosapuolten ja asiakkaiden vastuut keskusvastapuolta kohtaan ovat objektiivisten määrällisten indikaattoreiden avulla määritettyinä merkittävät, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi arvioitava kuhunkin perusteeseen liittyviä lisätekijöitä. Mitä useamman näistä indikaattoreista keskusvastapuoli täyttää, sitä todennäköisemmin arvopaperimarkkinaviranomainen katsoo, että kyseinen keskusvastapuoli on järjestelmän kannalta merkittävä unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion rahoitusvakaudelle. |
| --- | --- |

(8)

Jos unioniin sijoittautuneiden määritysosapuolten ja asiakkaiden vastuut keskusvastapuolta kohtaan ovat objektiivisten määrällisten indikaattoreiden avulla määritettyinä merkittävät, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi arvioitava kuhunkin perusteeseen liittyviä lisätekijöitä. Mitä useamman näistä indikaattoreista keskusvastapuoli täyttää, sitä todennäköisemmin arvopaperimarkkinaviranomainen katsoo, että kyseinen keskusvastapuoli on järjestelmän kannalta merkittävä unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion rahoitusvakaudelle.

| (9) | Tämän delegoidun asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti, jotta voidaan varmistaa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/2099 (2) otetaan käyttöön mahdollisimman nopeasti, |
| --- | --- |

(9)

Tämän delegoidun asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti, jotta voidaan varmistaa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/2099 (2) otetaan käyttöön mahdollisimman nopeasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Keskusvastapuolen liiketoiminnan luonne, koko ja monimuotoisuus

1.   Kun otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 a kohdan a alakohdassa säädetty peruste, arvopaperimarkkinaviranomaisen on arvioitava seuraavia tekijöitä:

| a) | maat, joissa keskusvastapuoli tarjoaa tai aikoo tarjota palveluja; |
| --- | --- |

a)

maat, joissa keskusvastapuoli tarjoaa tai aikoo tarjota palveluja;

| b) | missä määrin keskusvastapuoli tarjoaa määrityspalvelujen lisäksi muita palveluja; |
| --- | --- |

b)

missä määrin keskusvastapuoli tarjoaa määrityspalvelujen lisäksi muita palveluja;

| c) | niiden rahoitusvälineiden tyyppi, jotka keskusvastapuoli on määrittänyt tai jotka se aikoo määrittää; |
| --- | --- |

c)

niiden rahoitusvälineiden tyyppi, jotka keskusvastapuoli on määrittänyt tai jotka se aikoo määrittää;

| d) | sovelletaanko rahoitusvälineisiin, jotka keskusvastapuoli on määrittänyt tai jotka se aikoo määrittää, asetuksen (EU) N:o 648/2012 4 artiklan mukaista määritysvelvollisuutta; |
| --- | --- |

d)

sovelletaanko rahoitusvälineisiin, jotka keskusvastapuoli on määrittänyt tai jotka se aikoo määrittää, asetuksen (EU) N:o 648/2012 4 artiklan mukaista määritysvelvollisuutta;

| e) | keskusvastapuolen yhden vuoden aikana määrittämät keskiarvot seuraavilla tasoilla:






  i) | keskusvastapuolen taso; |
| --- | --- | --- |

e)

keskusvastapuolen yhden vuoden aikana määrittämät keskiarvot seuraavilla tasoilla:

i)

keskusvastapuolen taso;

| ii) | kunkin sellaisen määritysosapuolen taso, joka on unioniin sijoittautunut yhteisö tai sellaiseen konserniin kuuluva yhteisö, johon sovelletaan unionissa konsolidoitua valvontaa; |
| --- | --- |

ii)

kunkin sellaisen määritysosapuolen taso, joka on unioniin sijoittautunut yhteisö tai sellaiseen konserniin kuuluva yhteisö, johon sovelletaan unionissa konsolidoitua valvontaa;

| iii) | niiden määritysosapuolten taso, jotka ovat sijoittautuneet unionin ulkopuolelle tai jotka eivät kuulu unionissa konsolidoidun valvonnan piiriin kuuluvaan konserniin, kun ne määrittävät unioniin sijoittautuneiden asiakkaiden ja epäsuorien asiakkaiden puolesta, yhteenlaskettuna. |
| --- | --- |

iii)

niiden määritysosapuolten taso, jotka ovat sijoittautuneet unionin ulkopuolelle tai jotka eivät kuulu unionissa konsolidoidun valvonnan piiriin kuuluvaan konserniin, kun ne määrittävät unioniin sijoittautuneiden asiakkaiden ja epäsuorien asiakkaiden puolesta, yhteenlaskettuna.

| f) | onko keskusvastapuoli suorittanut riskiprofiiliaan koskevan arvioinnin kansainvälisesti sovittujen standardien tai muiden vaatimusten mukaisesti, arvioinnissa käytetyt menetelmät ja arvioinnin tulokset. |
| --- | --- |

f)

onko keskusvastapuoli suorittanut riskiprofiiliaan koskevan arvioinnin kansainvälisesti sovittujen standardien tai muiden vaatimusten mukaisesti, arvioinnissa käytetyt menetelmät ja arvioinnin tulokset.

2.   Sovellettaessa 1 kohdan e alakohtaa arvopaperimarkkinaviranomainen arvioi erikseen seuraavat arvot:

| a) | arvopaperitransaktioiden (mukaan lukien asetuksen (EU) 2015/2365  (3) mukaisten arvopapereilla toteutettavien rahoitustoimien) osalta avointen positioiden tai avointen sopimusten arvo; |
| --- | --- |

a)

arvopaperitransaktioiden (mukaan lukien asetuksen (EU) 2015/2365  (3) mukaisten arvopapereilla toteutettavien rahoitustoimien) osalta avointen positioiden tai avointen sopimusten arvo;

| b) | sellaisten johdannaistransaktioiden osalta, joilla käydään kauppaa direktiivissä 2014/65/EU  (4) tarkoitetuilla säännellyillä markkinoilla, avointen sopimusten tai liikevaihdon arvo; |
| --- | --- |

b)

sellaisten johdannaistransaktioiden osalta, joilla käydään kauppaa direktiivissä 2014/65/EU  (4) tarkoitetuilla säännellyillä markkinoilla, avointen sopimusten tai liikevaihdon arvo;

| c) | OTC-johdannaistransaktioiden osalta bruttomääräinen ja nettomääräinen avoinna oleva nimellismäärä. |
| --- | --- |

c)

OTC-johdannaistransaktioiden osalta bruttomääräinen ja nettomääräinen avoinna oleva nimellismäärä.

Arvot on arvioitava valuutta- ja omaisuuseräluokkakohtaisesti.

3.   Sovellettaessa jotakin 6 artiklassa tarkoitettua indikaattoria arvopaperimarkkinaviranomainen arvioi tämän artiklan 1 kohdassa lueteltujen tekijöiden lisäksi myös seuraavat tekijät:

| a) | keskusvastapuolen omistusrakenne; |
| --- | --- |

a)

keskusvastapuolen omistusrakenne;

| b) | jos keskusvastapuoli kuuluu samaan konserniin kuin jokin toinen finanssimarkkinoiden rakenne, kuten toinen keskusvastapuoli tai arvopaperikeskus, sen konsernin yritysrakenne, johon keskusvastapuoli kuuluu; |
| --- | --- |

b)

jos keskusvastapuoli kuuluu samaan konserniin kuin jokin toinen finanssimarkkinoiden rakenne, kuten toinen keskusvastapuoli tai arvopaperikeskus, sen konsernin yritysrakenne, johon keskusvastapuoli kuuluu;

| c) | tarjoaako keskusvastapuoli määrityspalveluja unioniin sijoittautuneille asiakkaille tai epäsuorille asiakkaille unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden määritysosapuolten kautta; |
| --- | --- |

c)

tarjoaako keskusvastapuoli määrityspalveluja unioniin sijoittautuneille asiakkaille tai epäsuorille asiakkaille unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden määritysosapuolten kautta;

| d) | palveltujen markkinoiden luonne, syvyys ja likviditeetti sekä riittäviä hintatietoja koskevien markkinaosallistujien saatavilla olevien tietojen määrä sekä kaikkia yleisesti hyväksyttyjä ja luotettavia hintatietolähteitä koskevien saatavilla olevien tietojen määrä; |
| --- | --- |

d)

palveltujen markkinoiden luonne, syvyys ja likviditeetti sekä riittäviä hintatietoja koskevien markkinaosallistujien saatavilla olevien tietojen määrä sekä kaikkia yleisesti hyväksyttyjä ja luotettavia hintatietolähteitä koskevien saatavilla olevien tietojen määrä;

| e) | julkaistaanko hintatarjoukset, kauppaa edeltävät osto- ja myyntitarjoukset sekä kaupankäynti-intressien syvyys; |
| --- | --- |

e)

julkaistaanko hintatarjoukset, kauppaa edeltävät osto- ja myyntitarjoukset sekä kaupankäynti-intressien syvyys;

| f) | julkaistaanko keskusvastapuolen palvelemilla markkinoilla ja niiden ulkopuolella toteutettujen liiketoimien kaupanteon jälkeinen hinta, määrä ja kellonaika. |
| --- | --- |

f)

julkaistaanko keskusvastapuolen palvelemilla markkinoilla ja niiden ulkopuolella toteutettujen liiketoimien kaupanteon jälkeinen hinta, määrä ja kellonaika.

2 artikla

Keskusvastapuolen kaatumisen tai toiminnan keskeyttämisen vaikutus

1.   Kun otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 a kohdan b alakohdassa säädetty peruste, arvopaperimarkkinaviranomaisen on arvioitava seuraavia tekijöitä:

| a) | keskusvastapuolen pääoma, mukaan lukien jakamaton voitto ja rahastot; |
| --- | --- |

a)

keskusvastapuolen pääoma, mukaan lukien jakamaton voitto ja rahastot;

| b) | keskusvastapuolen hyväksymien ja hallussaan pitämien vakuuksien tyyppi ja määrä, sovellettavat aliarvostukset, vastaava aliarvostusmenetelmä, valuutat, jonka määräisiä vakuudet ovat, ja missä määrin unioniin sijoittautuneet yhteisöt tai sellaiseen konserniin kuuluvat yhteisöt, johon sovelletaan unionissa konsolidoitua valvontaa, vakuuksia antavat; |
| --- | --- |

b)

keskusvastapuolen hyväksymien ja hallussaan pitämien vakuuksien tyyppi ja määrä, sovellettavat aliarvostukset, vastaava aliarvostusmenetelmä, valuutat, jonka määräisiä vakuudet ovat, ja missä määrin unioniin sijoittautuneet yhteisöt tai sellaiseen konserniin kuuluvat yhteisöt, johon sovelletaan unionissa konsolidoitua valvontaa, vakuuksia antavat;

| c) | niiden vakuuksien enimmäismäärä, jotka keskusvastapuoli kerää yhtenä päivänä arvopaperimarkkinaviranomaisen arviointia edeltävien 365 päivän aikana; |
| --- | --- |

c)

niiden vakuuksien enimmäismäärä, jotka keskusvastapuoli kerää yhtenä päivänä arvopaperimarkkinaviranomaisen arviointia edeltävien 365 päivän aikana;

| d) | niiden vakuuksien enimmäismäärä, jotka keskusvastapuoli kerää yhtenä päivänä arvopaperimarkkinaviranomaisen arviointia edeltävien 365 päivän aikana kultakin määritysosapuolelta, joka on unioniin sijoittautunut yhteisö tai sellaiseen konserniin kuuluva yhteisö, johon sovelletaan unionissa konsolidoitua valvontaa, kunkin omaisuuseräluokan tai kunkin erillisen maksukyvyttömyysrahaston osalta; |
| --- | --- |

d)

niiden vakuuksien enimmäismäärä, jotka keskusvastapuoli kerää yhtenä päivänä arvopaperimarkkinaviranomaisen arviointia edeltävien 365 päivän aikana kultakin määritysosapuolelta, joka on unioniin sijoittautunut yhteisö tai sellaiseen konserniin kuuluva yhteisö, johon sovelletaan unionissa konsolidoitua valvontaa, kunkin omaisuuseräluokan tai kunkin erillisen maksukyvyttömyysrahaston osalta;

| e) | tarvittaessa keskusvastapuolen kunkin maksukyvyttömyysrahaston osalta niiden maksukyvyttömyysrahastoon suoritettavien maksujen enimmäismäärät, joita keskusvastapuoli edellyttää ja joita se pitää hallussaan, yhtenä päivänä arvopaperimarkkinaviranomaisen arviointia edeltävien 365 päivän aikana; |
| --- | --- |

e)

tarvittaessa keskusvastapuolen kunkin maksukyvyttömyysrahaston osalta niiden maksukyvyttömyysrahastoon suoritettavien maksujen enimmäismäärät, joita keskusvastapuoli edellyttää ja joita se pitää hallussaan, yhtenä päivänä arvopaperimarkkinaviranomaisen arviointia edeltävien 365 päivän aikana;

| f) | tarvittaessa keskusvastapuolen kunkin maksukyvyttömyysrahaston osalta niiden maksukyvyttömyysrahastoon suoritettavien maksujen enimmäismäärät, joita keskusvastapuoli edellyttää ja joita se pitää hallussaan, yhtenä päivänä arvopaperimarkkinaviranomaisen arviointia edeltävien 365 päivän aikana kultakin määritysosapuolelta, joka on unioniin sijoittautunut yhteisö tai sellaiseen konserniin kuuluva yhteisö, johon sovelletaan unionissa konsolidoitua valvontaa; |
| --- | --- |

f)

tarvittaessa keskusvastapuolen kunkin maksukyvyttömyysrahaston osalta niiden maksukyvyttömyysrahastoon suoritettavien maksujen enimmäismäärät, joita keskusvastapuoli edellyttää ja joita se pitää hallussaan, yhtenä päivänä arvopaperimarkkinaviranomaisen arviointia edeltävien 365 päivän aikana kultakin määritysosapuolelta, joka on unioniin sijoittautunut yhteisö tai sellaiseen konserniin kuuluva yhteisö, johon sovelletaan unionissa konsolidoitua valvontaa;

| g) | suurin sellainen arvioitu maksuvelvoite yhtenä päivänä yhteensä ja kaikkien valuuttojen määräisenä, joka aiheutuisi yhden tai kahden suurimman määritysosapuolen (ja niiden tytäryritysten) maksukyvyttömyydestä äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa; |
| --- | --- |

g)

suurin sellainen arvioitu maksuvelvoite yhtenä päivänä yhteensä ja kaikkien valuuttojen määräisenä, joka aiheutuisi yhden tai kahden suurimman määritysosapuolen (ja niiden tytäryritysten) maksukyvyttömyydestä äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa;

| h) | keskusvastapuolen saamien likvidien rahoitusvarojen kokonaismäärä kunkin unionin valuutan osalta ja eriteltynä varojen tyypin mukaan, mukaan lukien käteistalletukset, sidotut tai sitomattomat varat; |
| --- | --- |

h)

keskusvastapuolen saamien likvidien rahoitusvarojen kokonaismäärä kunkin unionin valuutan osalta ja eriteltynä varojen tyypin mukaan, mukaan lukien käteistalletukset, sidotut tai sitomattomat varat;

| i) | unioniin sijoittautuneiden yhteisöjen tai unionissa konsolidoidun valvonnan piiriin kuuluvaan konserniin kuuluvien yhteisöjen keskusvastapuolelle sitomien likvidien rahoitusvarojen kokonaismäärä. |
| --- | --- |

i)

unioniin sijoittautuneiden yhteisöjen tai unionissa konsolidoidun valvonnan piiriin kuuluvaan konserniin kuuluvien yhteisöjen keskusvastapuolelle sitomien likvidien rahoitusvarojen kokonaismäärä.

2.   Sovellettaessa jotakin 6 artiklassa tarkoitettua indikaattoria arvopaperimarkkinaviranomainen arvioi tämän artiklan 1 kohdassa lueteltujen tekijöiden lisäksi myös seuraavat tekijät:

| a) | unioniin sijoittautuneiden tai unionissa konsolidoidun valvonnan piiriin kuuluvaan konserniin kuuluvien likviditeetintarjoajien tunnistetiedot; |
| --- | --- |

a)

unioniin sijoittautuneiden tai unionissa konsolidoidun valvonnan piiriin kuuluvaan konserniin kuuluvien likviditeetintarjoajien tunnistetiedot;

| b) | unionin saapuvien ja lähtevien valuuttamaksujen keskimääräinen ja suurin päivittäinen yhteisarvo; |
| --- | --- |

b)

unionin saapuvien ja lähtevien valuuttamaksujen keskimääräinen ja suurin päivittäinen yhteisarvo;

| c) | missä määrin keskuspankin rahaa käytetään selvitykseen ja maksamiseen tai käytetäänkö muita yhteisöjä selvitykseen tai maksamiseen; |
| --- | --- |

c)

missä määrin keskuspankin rahaa käytetään selvitykseen ja maksamiseen tai käytetäänkö muita yhteisöjä selvitykseen tai maksamiseen;

| d) | missä määrin keskusvastapuoli soveltaa selvitys-/maksuprosessissaan esimerkiksi hajautetun tilikirjan teknologiaa; |
| --- | --- |

d)

missä määrin keskusvastapuoli soveltaa selvitys-/maksuprosessissaan esimerkiksi hajautetun tilikirjan teknologiaa;

| e) | keskusvastapuolen palautumissuunnitelma; |
| --- | --- |

e)

keskusvastapuolen palautumissuunnitelma;

| f) | keskusvastapuoleen sovellettava kriisinratkaisujärjestelmä; |
| --- | --- |

f)

keskusvastapuoleen sovellettava kriisinratkaisujärjestelmä;

| g) | onko kyseistä keskusvastapuolta varten perustettu kriisinhallintaryhmä. |
| --- | --- |

g)

onko kyseistä keskusvastapuolta varten perustettu kriisinhallintaryhmä.

3 artikla

Keskusvastapuolen määritysosapuolirakenne

1.   Kun otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 a kohdan c alakohdassa säädetty peruste, arvopaperimarkkinaviranomaisen on arvioitava seuraavia tekijöitä:

| a) | määritysosapuolet ja, jos tiedot ovat saatavilla, käyttävätkö ne unioniin sijoittautuneet asiakkaat tai epäsuorat asiakkaat, jotka ovat osa unionissa konsolidoidun valvonnan piiriin kuuluvaa konsernia, keskusvastapuolen määrityspalveluja, sekä niiden asiakkaiden ja epäsuorien asiakkaiden tiedot, jotka näitä palveluja käyttävät; ja |
| --- | --- |

a)

määritysosapuolet ja, jos tiedot ovat saatavilla, käyttävätkö ne unioniin sijoittautuneet asiakkaat tai epäsuorat asiakkaat, jotka ovat osa unionissa konsolidoidun valvonnan piiriin kuuluvaa konsernia, keskusvastapuolen määrityspalveluja, sekä niiden asiakkaiden ja epäsuorien asiakkaiden tiedot, jotka näitä palveluja käyttävät; ja

| b) | tavat, joilla keskusvastapuolet antavat asiakkailleen mahdollisuuden päästä käyttämään palvelujaan (kuten asiakkaille tarjottavat erilaiset määritysosapuolen asemaa ja suoraa palvelujen käyttömahdollisuutta koskevat vaihtoehdot), pääsyn myöntämistä, epäämistä tai lopettamista koskevat ehdot. |
| --- | --- |

b)

tavat, joilla keskusvastapuolet antavat asiakkailleen mahdollisuuden päästä käyttämään palvelujaan (kuten asiakkaille tarjottavat erilaiset määritysosapuolen asemaa ja suoraa palvelujen käyttömahdollisuutta koskevat vaihtoehdot), pääsyn myöntämistä, epäämistä tai lopettamista koskevat ehdot.

2.   Sovellettaessa jotakin 6 artiklassa tarkoitettua indikaattoria arvopaperimarkkinaviranomaisen on arvioitava tämän artiklan 1 kohdassa lueteltujen tekijöiden lisäksi myös mahdollisia oikeudellisia vaatimuksia tai vakavaraisuusvaatimuksia, joita keskusvastapuoli asettaa määritysosapuolille määrityspalvelujensa käytön ehdoksi.

4 artikla

Muiden keskusvastapuolten tarjoamat vaihtoehtoiset määrityspalvelut

1.   Kun otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 a kohdan d alakohdassa säädetty peruste, arvopaperimarkkinaviranomaisen on arvioitava, voivatko unioniin sijoittautuneet määritysosapuolet ja asiakkaat käyttää joitakin tai kaikkia määrityspalveluja, joita keskusvastapuoli tarjoaa muiden keskusvastapuolten kautta, ja ovatko kyseiset keskusvastapuolet saaneet toimiluvan tai onko ne tunnustettu kyseisen asetuksen 14 ja 25 artiklan nojalla.

2.   Sovellettaessa jotakin 6 artiklassa tarkoitettua indikaattoria arvopaperimarkkinaviranomaisen on arvioitava tämän artiklan 1 kohdassa lueteltujen tekijöiden lisäksi myös, liittyvätkö keskusvastapuolen tarjoamat palvelut johdannaislajiin, johon sovelletaan asetuksen (EU) N:o 648/2012 4 artiklan mukaista määritysvelvollisuutta.

5 artikla

Keskusvastapuolen ja yleensä rahoitusjärjestelmän suhde, keskinäinen riippuvuus tai muu vuorovaikutus

1.   Kun otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 2 a kohdan e alakohdassa säädetty peruste, arvopaperimarkkinaviranomaisen on arvioitava keskusvastapuolen ulkoistamien tehtävien palvelujen tai toimintojen laajuutta.

2.   Sovellettaessa jotakin 6 artiklassa tarkoitettua indikaattoria arvopaperimarkkinaviranomainen arvioi tämän artiklan 1 kohdassa lueteltujen tekijöiden lisäksi myös seuraavat tekijät:

| a) | mahdolliset vaikutukset, joita ulkoistettujen tehtävien, palvelujen tai toimintojen tarjoajan kyvyttömyydellä noudattaa ulkoistamisjärjestelyjen mukaisia velvoitteitaan olisi unionille tai yhdelle tai useammalle sen jäsenvaltiolle; |
| --- | --- |

a)

mahdolliset vaikutukset, joita ulkoistettujen tehtävien, palvelujen tai toimintojen tarjoajan kyvyttömyydellä noudattaa ulkoistamisjärjestelyjen mukaisia velvoitteitaan olisi unionille tai yhdelle tai useammalle sen jäsenvaltiolle;

| b) | palveleeko keskusvastapuoli unioniin sijoittautuneita markkinapaikkoja; |
| --- | --- |

b)

palveleeko keskusvastapuoli unioniin sijoittautuneita markkinapaikkoja;

| c) | onko keskusvastapuolella yhteentoimivuusjärjestelyjä tai vakuuksien ristiinkäyttöä koskevia sopimuksia unioniin sijoittautuneiden keskusvastapuolten kanssa tai yhteyksiä unionissa sijaitseviin muihin finanssimarkkinoiden rakenteisiin, kuten arvopaperikeskuksiin tai maksujärjestelmiin, tai osallistuvatko ne niihin. |
| --- | --- |

c)

onko keskusvastapuolella yhteentoimivuusjärjestelyjä tai vakuuksien ristiinkäyttöä koskevia sopimuksia unioniin sijoittautuneiden keskusvastapuolten kanssa tai yhteyksiä unionissa sijaitseviin muihin finanssimarkkinoiden rakenteisiin, kuten arvopaperikeskuksiin tai maksujärjestelmiin, tai osallistuvatko ne niihin.

6 artikla

Unioniin sijoittautuneiden määritysosapuolten ja asiakkaiden keskusvastapuoleen liittyvien vähimmäisvastuiden indikaattorit

1.   Tämän asetuksen 1–5 artiklaa sovellettaessa indikaattorit ovat seuraavat:

| a) | arvopaperitransaktioita, mukaan lukien arvopapereilla toteutettavia rahoitustoimia, tai unionin valuuttojen määräisiä pörssilistattuja johdannaisia, jotka keskusvastapuoli on määrittänyt arviointia edeltävän vuoden aikana tai jotka se aikoo määrittää arviointia seuraavan vuoden aikana, koskevien avointen sopimusten enimmäismäärä on yli 1 000 miljardia euroa; |
| --- | --- |

a)

arvopaperitransaktioita, mukaan lukien arvopapereilla toteutettavia rahoitustoimia, tai unionin valuuttojen määräisiä pörssilistattuja johdannaisia, jotka keskusvastapuoli on määrittänyt arviointia edeltävän vuoden aikana tai jotka se aikoo määrittää arviointia seuraavan vuoden aikana, koskevien avointen sopimusten enimmäismäärä on yli 1 000 miljardia euroa;

| b) | unionin valuuttojen määräisten OTC-johdannaistransaktioiden, jotka keskusvastapuoli on määrittänyt arviointia edeltävän vuoden aikana tai jotka se aikoo määrittää arviointia seuraavan vuoden aikana, avoinna oleva nimellismäärä on yli 1 000 miljardia euroa; |
| --- | --- |

b)

unionin valuuttojen määräisten OTC-johdannaistransaktioiden, jotka keskusvastapuoli on määrittänyt arviointia edeltävän vuoden aikana tai jotka se aikoo määrittää arviointia seuraavan vuoden aikana, avoinna oleva nimellismäärä on yli 1 000 miljardia euroa;

| c) | keskusvastapuolen ylläpitämien sellaisten määritysosapuolten tilien, jotka ovat unioniin sijoittautuneita yhteisöjä tai osa unionissa konsolidoidun valvonnan piiriin kuuluvaa konsernia, keskimääräinen yhteenlaskettu vakuusvaatimus ja maksukyvyttömyysrahastoon suoritettavat maksut, jotka keskusvastapuoli laskee nettomääräisesti määritysosapuolen tilin tasolla, ovat arviointia edeltävien kahden vuoden aikana yli 25 miljardia euroa; |
| --- | --- |

c)

keskusvastapuolen ylläpitämien sellaisten määritysosapuolten tilien, jotka ovat unioniin sijoittautuneita yhteisöjä tai osa unionissa konsolidoidun valvonnan piiriin kuuluvaa konsernia, keskimääräinen yhteenlaskettu vakuusvaatimus ja maksukyvyttömyysrahastoon suoritettavat maksut, jotka keskusvastapuoli laskee nettomääräisesti määritysosapuolen tilin tasolla, ovat arviointia edeltävien kahden vuoden aikana yli 25 miljardia euroa;

| d) | unioniin sijoittautuneiden yhteisöjen tai unionissa konsolidoidun valvonnan piiriin kuuluvan konsernin osan arvioitu suurin maksuvelvoite, joka aiheutuisi vähintään kahden suurimman yksittäisen määritysosapuolen ja niiden tytäryritysten maksukyvyttömyydestä äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa, on yli 3 miljardia euroa. |
| --- | --- |

d)

unioniin sijoittautuneiden yhteisöjen tai unionissa konsolidoidun valvonnan piiriin kuuluvan konsernin osan arvioitu suurin maksuvelvoite, joka aiheutuisi vähintään kahden suurimman yksittäisen määritysosapuolen ja niiden tytäryritysten maksukyvyttömyydestä äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa, on yli 3 miljardia euroa.

Sovellettaessa d alakohtaa maksuvelvoitteeseen kootaan yhteen kaikissa unionin valuutoissa olevat sitoumukset tarvittaessa euroiksi muunnettuina.

2.   Arvopaperimarkkinaviranomainen voi määrittää 1–5 artiklassa säädettyjen perusteiden pohjalta, että kolmannen maan keskusvastapuoli on toisen tason keskusvastapuoli vain, jos vähintään yksi 1 kohdassa vahvistetuista indikaattoreista täyttyy.

7 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/2099, annettu 23 päivänä lokakuuta 2019, asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta keskusvastapuolten toimilupamenettelyjen ja niihin osallistuvien viranomaisten sekä kolmansien maiden keskusvastapuolten tunnustamista koskevien vaatimusten osalta (EUVL L 322, 12.12.2019, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/2365, annettu 25 päivänä marraskuuta 2015, arvopapereilla toteutettavien rahoitustoimien ja uudelleenkäytön raportoinnista ja läpinäkyvyydestä sekä asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 337, 23.12.2015, s. 1)

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349)

4

---

| 21.9.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 305/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 305/13

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2020/1304,

annettu 14 päivänä heinäkuuta 2020,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä niiden osatekijöiden osalta, jotka Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen on vähintään arvioitava arvioidessaan kolmansien maiden keskusvastapuolten vastaavaa yhdenmukaisuutta koskevia pyyntöjä, sekä arviointia koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen ja edellytysten osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4 päivänä heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (1) ja erityisesti sen 25 a artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 a artiklan mukaan kolmannen maan keskusvastapuoli, joka on järjestelmän kannalta merkittävä tai josta mahdollisesti tulee järjestelmän kannalta merkittävä unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion rahoitusvakaudelle (toisen tason keskusvastapuoli), voi pyytää Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaista arvioimaan, täyttääkö se, että kyseinen toisen tason keskusvastapuoli noudattaa sovellettavaa kolmannen maan kehystä, asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklassa ja IV ja V osastossa säädetyt vaatimukset (vastaava yhdenmukaisuus), ja tekemään asiasta päätöksen. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 a artiklan mukaan kolmannen maan keskusvastapuoli, joka on järjestelmän kannalta merkittävä tai josta mahdollisesti tulee järjestelmän kannalta merkittävä unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion rahoitusvakaudelle (toisen tason keskusvastapuoli), voi pyytää Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaista arvioimaan, täyttääkö se, että kyseinen toisen tason keskusvastapuoli noudattaa sovellettavaa kolmannen maan kehystä, asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklassa ja IV ja V osastossa säädetyt vaatimukset (vastaava yhdenmukaisuus), ja tekemään asiasta päätöksen.

| (2) | Vastaavalla yhdenmukaisuudella säilytetään unionin rahoitusvakaus ja varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset toisen tason keskusvastapuolten ja unionissa toimiluvan saaneiden keskusvastapuolten välillä samalla, kun vähennetään kyseisten toisen tason keskusvastapuolten hallinnollista ja sääntelyyn liittyvää rasitetta. Vastaavan yhdenmukaisuuden arvioinnissa olisi sen vuoksi tarkistettava, täyttääkö se, että toisen tason keskusvastapuoli noudattaa kolmannen maan kehystä, tosiasiallisesti kokonaan tai osittain asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklassa ja IV ja V osastossa säädetyt vaatimukset. Tässä asetuksessa olisi sen vuoksi ilmoitettava ne osatekijät, jotka arvopaperimarkkinaviranomaisen on arvioitava arvioidessaan toisen tason keskusvastapuolen vastaavaa yhdenmukaisuutta koskevaa pyyntöä. Arviointia tehdessään arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi otettava huomioon myös se, noudattaako kyseinen keskusvastapuoli delegoiduissa säädöksissä tai täytäntöönpanosäädöksissä vahvistettuja vaatimuksia, joissa näitä osatekijöitä täsmennetään, mukaan lukien vaatimuksia, jotka liittyvät vakuusvaatimuksiin, likviditeettiriskien valvontaan ja vakuuksille asetettaviin vaatimuksiin. |
| --- | --- |

(2)

Vastaavalla yhdenmukaisuudella säilytetään unionin rahoitusvakaus ja varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset toisen tason keskusvastapuolten ja unionissa toimiluvan saaneiden keskusvastapuolten välillä samalla, kun vähennetään kyseisten toisen tason keskusvastapuolten hallinnollista ja sääntelyyn liittyvää rasitetta. Vastaavan yhdenmukaisuuden arvioinnissa olisi sen vuoksi tarkistettava, täyttääkö se, että toisen tason keskusvastapuoli noudattaa kolmannen maan kehystä, tosiasiallisesti kokonaan tai osittain asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklassa ja IV ja V osastossa säädetyt vaatimukset. Tässä asetuksessa olisi sen vuoksi ilmoitettava ne osatekijät, jotka arvopaperimarkkinaviranomaisen on arvioitava arvioidessaan toisen tason keskusvastapuolen vastaavaa yhdenmukaisuutta koskevaa pyyntöä. Arviointia tehdessään arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi otettava huomioon myös se, noudattaako kyseinen keskusvastapuoli delegoiduissa säädöksissä tai täytäntöönpanosäädöksissä vahvistettuja vaatimuksia, joissa näitä osatekijöitä täsmennetään, mukaan lukien vaatimuksia, jotka liittyvät vakuusvaatimuksiin, likviditeettiriskien valvontaan ja vakuuksille asetettaviin vaatimuksiin.

| (3) | Arvioidessaan, täyttääkö sovellettavan kolmannen maan kehyksen noudattaminen asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklassa ja IV ja V osastossa säädetyt vaatimukset, arvopaperimarkkinaviranomainen voi ottaa huomioon myös maksujärjestelmä- ja markkinainfrastruktuurikomitean ja kansainvälisen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisön laatimat suositukset. |
| --- | --- |

(3)

Arvioidessaan, täyttääkö sovellettavan kolmannen maan kehyksen noudattaminen asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklassa ja IV ja V osastossa säädetyt vaatimukset, arvopaperimarkkinaviranomainen voi ottaa huomioon myös maksujärjestelmä- ja markkinainfrastruktuurikomitean ja kansainvälisen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisön laatimat suositukset.

| (4) | Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi suoritettava yksityiskohtainen arviointi sen määrittämiseksi, vahvistetaanko toisen tason keskusvastapuolelle asetuksen (EU) N:o 648/2012 IV osaston mukainen vastaava yhdenmukaisuus. Jos vastaavaa yhdenmukaisuutta ei vahvisteta IV osaston säännösten osalta, se voi vaikuttaa komission mainitun asetuksen 25 artiklan 6 kohdan mukaisesti tekemään vastaavuuden arviointiin. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi sen vuoksi ilmoitettava komissiolle, jos se ei aio vahvistaa vastaavaa yhdenmukaisuutta mainitun osaston osalta. |
| --- | --- |

(4)

Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi suoritettava yksityiskohtainen arviointi sen määrittämiseksi, vahvistetaanko toisen tason keskusvastapuolelle asetuksen (EU) N:o 648/2012 IV osaston mukainen vastaava yhdenmukaisuus. Jos vastaavaa yhdenmukaisuutta ei vahvisteta IV osaston säännösten osalta, se voi vaikuttaa komission mainitun asetuksen 25 artiklan 6 kohdan mukaisesti tekemään vastaavuuden arviointiin. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi sen vuoksi ilmoitettava komissiolle, jos se ei aio vahvistaa vastaavaa yhdenmukaisuutta mainitun osaston osalta.

| (5) | Jos toisen tason keskusvastapuoli on tehnyt yhteentoimivuusjärjestelyn asetuksen (EU) N:o 648/2012 14 artiklan nojalla toimiluvan saaneen keskusvastapuolen kanssa, kyseinen järjestely muodostaa suoran yhteyden ja siten suoran leviämiskanavan keskusvastapuoleen unionissa. Tällaisten järjestelyjen osalta arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi tehtävä yksityiskohtainen arviointi sen määrittämiseksi, vahvistetaanko kyseisen asetuksen V osaston osalta vastaava yhdenmukaisuus. Toisen tason keskusvastapuolen ja toisen kolmannen maan keskusvastapuolen välinen yhteentoimivuusjärjestely ei muodosta suoraa yhteyttä unionissa toimivaan keskusvastapuoleen, mutta se voi tietyissä olosuhteissa toimia epäsuorana leviämiskanavana. Tällaisten järjestelyjen osalta arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi suoritettava yksityiskohtainen arviointi ainoastaan, jos se on perusteltua unionin tai yhden tai useamman sen jäsenvaltion rahoitusvakauteen kohdistuvan vaikutuksen kannalta. |
| --- | --- |

(5)

Jos toisen tason keskusvastapuoli on tehnyt yhteentoimivuusjärjestelyn asetuksen (EU) N:o 648/2012 14 artiklan nojalla toimiluvan saaneen keskusvastapuolen kanssa, kyseinen järjestely muodostaa suoran yhteyden ja siten suoran leviämiskanavan keskusvastapuoleen unionissa. Tällaisten järjestelyjen osalta arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi tehtävä yksityiskohtainen arviointi sen määrittämiseksi, vahvistetaanko kyseisen asetuksen V osaston osalta vastaava yhdenmukaisuus. Toisen tason keskusvastapuolen ja toisen kolmannen maan keskusvastapuolen välinen yhteentoimivuusjärjestely ei muodosta suoraa yhteyttä unionissa toimivaan keskusvastapuoleen, mutta se voi tietyissä olosuhteissa toimia epäsuorana leviämiskanavana. Tällaisten järjestelyjen osalta arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi suoritettava yksityiskohtainen arviointi ainoastaan, jos se on perusteltua unionin tai yhden tai useamman sen jäsenvaltion rahoitusvakauteen kohdistuvan vaikutuksen kannalta.

| (6) | Koska yksi vastaavan yhdenmukaisuuden tavoitteista on vähentää toisen tason keskusvastapuolten hallinnollista ja sääntelyyn liittyvää rasitetta, vastaavaa yhdenmukaisuutta ei tulisi olla vahvistamatta ainoastaan siksi, että toisen tason keskusvastapuoli soveltaa sovellettavan kolmannen maan kehyksen mukaisesti vapautuksia, jotka vastaavat asetuksen (EU) N:o 648/2012 1 artiklan 4 ja 5 kohdassa säädettyjä vapautuksia. Vastaavan yhdenmukaisuuden arvioinnissa olisi myös otettava huomioon, missä määrin sen vahvistamatta jättäminen voi johtaa siihen, että toisen tason keskusvastapuolen on mahdotonta noudattaa samanaikaisesti sekä unionin että kolmannen maan vaatimuksia. |
| --- | --- |

(6)

Koska yksi vastaavan yhdenmukaisuuden tavoitteista on vähentää toisen tason keskusvastapuolten hallinnollista ja sääntelyyn liittyvää rasitetta, vastaavaa yhdenmukaisuutta ei tulisi olla vahvistamatta ainoastaan siksi, että toisen tason keskusvastapuoli soveltaa sovellettavan kolmannen maan kehyksen mukaisesti vapautuksia, jotka vastaavat asetuksen (EU) N:o 648/2012 1 artiklan 4 ja 5 kohdassa säädettyjä vapautuksia. Vastaavan yhdenmukaisuuden arvioinnissa olisi myös otettava huomioon, missä määrin sen vahvistamatta jättäminen voi johtaa siihen, että toisen tason keskusvastapuolen on mahdotonta noudattaa samanaikaisesti sekä unionin että kolmannen maan vaatimuksia.

| (7) | Arvopaperimarkkinaviranomaisen päätöksen siitä, vahvistetaanko vastaava yhdenmukaisuus, olisi perustuttava kyseisen päätöksen tekohetkellä tehtyyn arviointiin. Jotta arvopaperimarkkinaviranomainen voisi arvioida päätöksensä uudelleen aina merkityksellisten muutosten, mukaan lukien keskusvastapuolen sisäisten sääntöjen ja menettelyjen muutosten, yhteydessä, toisen tason keskusvastapuolen olisi ilmoitettava arvopaperimarkkinaviranomaiselle tällaisista muutoksista. |
| --- | --- |

(7)

Arvopaperimarkkinaviranomaisen päätöksen siitä, vahvistetaanko vastaava yhdenmukaisuus, olisi perustuttava kyseisen päätöksen tekohetkellä tehtyyn arviointiin. Jotta arvopaperimarkkinaviranomainen voisi arvioida päätöksensä uudelleen aina merkityksellisten muutosten, mukaan lukien keskusvastapuolen sisäisten sääntöjen ja menettelyjen muutosten, yhteydessä, toisen tason keskusvastapuolen olisi ilmoitettava arvopaperimarkkinaviranomaiselle tällaisista muutoksista.

| (8) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 2019/2099 (2), jolla lisättiin 25 a artikla asetukseen (EU) N:o 648/2012, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020. Mainitun artiklan toimivuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti, |
| --- | --- |

(8)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 2019/2099 (2), jolla lisättiin 25 a artikla asetukseen (EU) N:o 648/2012, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020. Mainitun artiklan toimivuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Menettely vastaavaa yhdenmukaisuutta koskevan pyynnön esittämiseksi

1.   Asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 a artiklan 1 kohdassa tarkoitettu perusteltu pyyntö on toimitettava joko määräajassa, jonka arvopaperimarkkinaviranomainen asettaa ilmoituksessa, jossa se ilmoittaa kolmannen maan keskusvastapuolelle, ettei sitä pidetä ensimmäisen tason keskusvastapuolena, tai milloin tahansa sen jälkeen, kun arvopaperimarkkinaviranomainen on tunnustanut kolmannen maan keskusvastapuolen toisen tason keskusvastapuoleksi 25 artiklan 2 b kohdan mukaisesti.

Toisen tason keskusvastapuolen on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselleen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tiedot.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa perustellussa pyynnössä on määritettävä

| a) | vaatimukset, joiden osalta toisen tason keskusvastapuoli pyytää vastaavaa yhdenmukaisuutta |
| --- | --- |

a)

vaatimukset, joiden osalta toisen tason keskusvastapuoli pyytää vastaavaa yhdenmukaisuutta

| b) | syyt, joiden perusteella toisen tason keskusvastapuolen sovellettavan kolmannen maan kehyksen noudattaminen vastaa asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklan ja IV ja V osaston vaatimusten noudattamista; |
| --- | --- |

b)

syyt, joiden perusteella toisen tason keskusvastapuolen sovellettavan kolmannen maan kehyksen noudattaminen vastaa asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklan ja IV ja V osaston vaatimusten noudattamista;

| c) | tapa, jolla toisen tason keskusvastapuoli täyttää mahdolliset asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen soveltamisedellytykset. |
| --- | --- |

c)

tapa, jolla toisen tason keskusvastapuoli täyttää mahdolliset asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen soveltamisedellytykset.

Sovellettaessa b alakohtaa toisen tason keskusvastapuolen on tarvittaessa toimitettava 5 artiklassa tarkoitettu näyttö.

3.   Toisen tason keskusvastapuolen on arvopaperimarkkinaviranomaisen pyynnöstä sisällytettävä 1 kohdassa tarkoitettuun perusteltuun pyyntöön

| a) | toimivaltaisen viranomaisen lausunto, jossa vahvistetaan, että toisen tason keskusvastapuoli on hyvämaineinen ja vakaassa asemassa; |
| --- | --- |

a)

toimivaltaisen viranomaisen lausunto, jossa vahvistetaan, että toisen tason keskusvastapuoli on hyvämaineinen ja vakaassa asemassa;

| b) | tarvittaessa asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklassa ja V osastossa säädettyjen vaatimusten osalta kolmannen maan sovellettavan kehyksen käännös jollekin rahoitusalalla yleisesti käytetylle kielelle. |
| --- | --- |

b)

tarvittaessa asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklassa ja V osastossa säädettyjen vaatimusten osalta kolmannen maan sovellettavan kehyksen käännös jollekin rahoitusalalla yleisesti käytetylle kielelle.

4.   Arvopaperimarkkinaviranomainen arvioi 30 arkipäivän kuluessa 1 kohdan mukaisesti toimitetun perustellun pyynnön vastaanottamisesta, sisältääkö perusteltu pyyntö kaikki tarvittavat tiedot. Arvopaperimarkkinaviranomainen asettaa määräajan, johon mennessä toisen tason keskusvastapuolen on toimitettava lisätietoja, jos pyyntö on puutteellinen.

5.   Arvopaperimarkkinaviranomainen päättää perustellussa pyynnössä esitettyjen vaatimusten vastaavasta yhdenmukaisuudesta 90 arkipäivän kuluessa tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti toimitetun täydellisen perustellun pyynnön vastaanottamisesta.

Arvopaperimarkkinaviranomainen voi lykätä kyseistä päätöstä, jos 4 kohdassa tarkoitettua perusteltua pyyntöä tai lisätietoja ei toimiteta ajoissa ja jos pyynnön arviointi voisi tämän seurauksena viivästyttää arvopaperimarkkinaviranomaisen päätöstä kolmannen maan keskusvastapuolen tunnustamisesta tai sen tunnustamisen uudelleentarkastelusta.

6.   Toisen tason keskusvastapuoli, jonka osalta arvopaperimarkkinaviranomainen ei ole hyväksynyt yhden tai useamman vaatimuksen vastaavaa yhdenmukaisuutta, ei voi esittää 1 kohdassa tarkoitettua uutta perusteltua pyyntöä näiden vaatimusten osalta, paitsi jos sovellettavaan kolmannen maan kehykseen tai tapaan, jolla kyseinen keskusvastapuoli noudattaa kyseistä kehystä, on tullut merkittävä muutos.

2 artikla

Vastaava yhdenmukaisuus asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklan osalta

1.   Arvopaperimarkkinaviranomaisen on vahvistettava vastaava yhdenmukaisuus asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklan 1 kohdan osalta, jos toisen tason keskusvastapuolen pysyvä ja käytettävissä oleva alkupääoma – jakamaton voitto ja rahastot mukaan luettuina – vastaa vähintään 7,5:tä miljoonaa euroa.

2.   Arvopaperimarkkinaviranomaisen on vahvistettava vastaava yhdenmukaisuus asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklan 2 kohdan osalta, jos toisen tason keskusvastapuolen pääoma, jakamaton voitto ja rahastot mukaan luettuina, on kaikkina aikoina vähintään yhtä suuri kuin seuraavien summa:

| a) | keskusvastapuolen pääomavaatimukset toiminnan lopettamiseksi tai järjestämiseksi uudelleen; |
| --- | --- |

a)

keskusvastapuolen pääomavaatimukset toiminnan lopettamiseksi tai järjestämiseksi uudelleen;

| b) | keskusvastapuolen toiminnallisia ja oikeudellisia riskejä koskevat pääomavaatimukset; |
| --- | --- |

b)

keskusvastapuolen toiminnallisia ja oikeudellisia riskejä koskevat pääomavaatimukset;

| c) | keskusvastapuolen pääomavaatimukset sellaisia luotto-, vastapuoli- ja markkinariskejä varten, joita asetuksen (EU) N:o 648/2012 41–44 artiklassa tarkoitetut erityiset rahoitusvarat tai keskusvastapuolen kotipaikan oikeusjärjestyksen edellyttämät vastaavat erityiset rahoitusvarat eivät jo kata; |
| --- | --- |

c)

keskusvastapuolen pääomavaatimukset sellaisia luotto-, vastapuoli- ja markkinariskejä varten, joita asetuksen (EU) N:o 648/2012 41–44 artiklassa tarkoitetut erityiset rahoitusvarat tai keskusvastapuolen kotipaikan oikeusjärjestyksen edellyttämät vastaavat erityiset rahoitusvarat eivät jo kata;

| d) | keskusvastapuolen pääomavaatimukset liiketoimintariskin osalta. |
| --- | --- |

d)

keskusvastapuolen pääomavaatimukset liiketoimintariskin osalta.

Sovellettaessa ensimmäistä alakohtaa arvopaperimarkkinaviranomainen laskee pääomavaatimukset sovellettavassa kolmannen maan kehyksessä vahvistettujen erityisten pääomavaatimusten mukaisesti tai, jos kyseisessä kehyksessä ei säädetä sellaisista pääomavaatimuksista, komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 152/2013 (3) 2–5 artiklassa vahvistettujen asiaankuuluvien vaatimusten mukaisesti.

3 artikla

Vastaava yhdenmukaisuus asetuksen (EU) N:o 648/2012 IV osaston osalta

1.   Arvopaperimarkkinaviranomaisen on vahvistettava vastaava yhdenmukaisuus asetuksen (EU) N:o 648/2012 IV osastossa vahvistettujen vaatimusten osalta, jos

| a) | toisen tason keskusvastapuoli täyttää mahdolliset mainitun asetuksen 25 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen edellytykset; |
| --- | --- |

a)

toisen tason keskusvastapuoli täyttää mahdolliset mainitun asetuksen 25 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen edellytykset;

| b) | toisen tason keskusvastapuoli täyttää kaikki tämän asetuksen liitteessä I vahvistetut asiaankuuluvat edellytykset. |
| --- | --- |

b)

toisen tason keskusvastapuoli täyttää kaikki tämän asetuksen liitteessä I vahvistetut asiaankuuluvat edellytykset.

2.   Ennen kuin arvopaperimarkkinaviranomainen tekee päätöksen olla vahvistamatta vastaavaa yhdenmukaisuutta, sen on

| a) | tarkistettava asiaankuuluvan keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen kanssa ymmärryksensä sovellettavasta kolmannen maan kehyksestä ja tavasta, jolla toisen tason keskusvastapuoli noudattaa sitä; |
| --- | --- |

a)

tarkistettava asiaankuuluvan keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen kanssa ymmärryksensä sovellettavasta kolmannen maan kehyksestä ja tavasta, jolla toisen tason keskusvastapuoli noudattaa sitä;

| b) | ilmoitettava asiasta komissiolle. |
| --- | --- |

b)

ilmoitettava asiasta komissiolle.

4 artikla

Vastaava yhdenmukaisuus asetuksen (EU) N:o 648/2012 V osaston osalta

1.   Jos toisen tason keskusvastapuoli on tehnyt yhteentoimivuusjärjestelyn asetuksen (EU) N:o 648/2012 14 artiklan nojalla toimiluvan saaneen keskusvastapuolen kanssa, arvopaperimarkkinaviranomaisen on vahvistettava vastaava yhdenmukaisuus asetuksen V osastossa säädettyjen vaatimusten osalta, jos toisen tason keskusvastapuoli täyttää kaikki tämän asetuksen liitteessä II vahvistetut asiaankuuluvat edellytykset.

2.   Jos toisen tason keskusvastapuoli on tehnyt yhteentoimivuusjärjestelyn kolmannen maan keskusvastapuolen kanssa, arvopaperimarkkinaviranomaisen on vahvistettava vastaava yhdenmukaisuus asetuksen (EU) N:o 648/2012 V osastossa säädettyjen vaatimusten osalta, jollei kyseisen järjestelyn vaikutus unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion rahoitusvakauteen oikeuta arvioimaan, olisiko vastaava yhdenmukaisuus vahvistettava 1 kohdan mukaisesti.

5 artikla

Poikkeukset ja yhteensopimattomat vaatimukset

1.   Arvopaperimarkkinaviranomainen ei saa kieltäytyä vahvistamasta vastaavaa yhdenmukaisuutta asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklassa ja IV ja V osastossa säädettyjä vaatimuksia vastaavalla tavalla pelkästään siitä syystä, että toisen tason keskusvastapuoli soveltaa sovellettavan kolmannen maan kehyksen mukaista poikkeusta, joka on verrattavissa mihin tahansa kyseisen asetuksen 1 artiklan 4 ja 5 kohdassa säädettyyn poikkeukseen. Toisen tason keskusvastapuolen on toimitettava näyttö siitä, että unionin ja kolmannen maan poikkeukset ovat keskenään vertailukelpoisia.

2.   Jos asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklassa tai IV tai V osastossa säädetyn erityisvaatimuksen noudattaminen merkitsee sovellettavan kolmannen maan kehyksen rikkomista, arvopaperimarkkinaviranomainen vahvistaa vastaavan yhdenmukaisuuden vain, jos toisen tason keskusvastapuoli esittää näytön siitä, että

| a) | tätä vaatimusta on mahdotonta noudattaa rikkomatta sovellettavan kolmannen maan kehyksen pakollista säännöstä; |
| --- | --- |

a)

tätä vaatimusta on mahdotonta noudattaa rikkomatta sovellettavan kolmannen maan kehyksen pakollista säännöstä;

| b) | sovellettavalla kolmannen maan kehyksellä saavutetaan tosiasiallisesti samat tavoitteet kuin asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklassa ja IV ja V osastossa asetetuilla tavoitteilla; |
| --- | --- |

b)

sovellettavalla kolmannen maan kehyksellä saavutetaan tosiasiallisesti samat tavoitteet kuin asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklassa ja IV ja V osastossa asetetuilla tavoitteilla;

| c) | se noudattaa sovellettavaa kolmannen maan kehystä. |
| --- | --- |

c)

se noudattaa sovellettavaa kolmannen maan kehystä.

6 artikla

Muutokset sovellettavaan kolmannen maan kehykseen

Toisen tason keskusvastapuolen, jolle on vahvistettu vastaava yhdenmukaisuus, on ilmoitettava arvopaperimarkkinaviranomaiselle kaikista sovellettavaan kolmannen maan kehykseen ja asianomaisen keskusvastapuolen sisäisiin sääntöihin ja menettelyihin tehtävistä muutoksista. Arvopaperimarkkinaviranomainen ilmoittaa asiasta komissiolle.

7 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2020.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/2099, annettu 23 päivänä lokakuuta 2019, asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta keskusvastapuolten toimilupamenettelyjen ja niihin osallistuvien viranomaisten sekä kolmansien maiden keskusvastapuolten tunnustamista koskevien vaatimusten osalta (EUVL L 322, 12.12.2019, s. 1).

2

(3)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 152/2013, annettu 19 päivänä joulukuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä keskusvastapuolten pääomavaatimuksia koskevien teknisten sääntelystandardien osalta (EUVL L 52, 23.2.2013, s. 37).

3

---

LIITE I

3 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUT SEIKAT

| Unionin oikeuden säännös | 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut seikat |
| --- | --- |
| 1 luku: Organisaatiovaatimukset |
| Yleiset säännökset

  Asetuksen (EU) N:o 648/2012 26 artiklan 1 kohta | Kolmannen maan keskusvastapuolella on






  a) | vahvat päätöksenteko-, ohjaus- ja valvontajärjestelyt, joihin sisältyvät selkeä organisaatiorakenne, jossa vastuualueet on määritelty yksityiskohtaisesti, avoimesti ja kattavasti; |

Unionin oikeuden säännös

3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut seikat

1 luku: Organisaatiovaatimukset

Yleiset säännökset

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 26 artiklan 1 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuolella on

a)

vahvat päätöksenteko-, ohjaus- ja valvontajärjestelyt, joihin sisältyvät selkeä organisaatiorakenne, jossa vastuualueet on määritelty yksityiskohtaisesti, avoimesti ja kattavasti;

| b) | tehokkaat menettelyt sellaisten riskien tunnistamista, hallitsemista, valvomista ja raportointia varten, joille se on tai saattaa olla alttiina; |
| --- | --- |

b)

tehokkaat menettelyt sellaisten riskien tunnistamista, hallitsemista, valvomista ja raportointia varten, joille se on tai saattaa olla alttiina;

| c) | riittävät sisäisen valvonnan menetelmät, mukaan luettuina luotettavat hallinto- ja laskentamenetelmät. |
| --- | --- |

c)

riittävät sisäisen valvonnan menetelmät, mukaan luettuina luotettavat hallinto- ja laskentamenetelmät.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 26 artiklan 2 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli on ottanut käyttöön toimintatavat ja menettelyt, jotka ovat riittävän tehokkaita sen varmistamiseksi, että kolmannen maan asiaankuuluvaa kehystä noudatetaan ja että myös keskusvastapuolen johto ja työntekijät noudattavat sitä.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 26 artiklan 3 ja 4 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli

| a) | pitää yllä ja käyttää organisaatiorakennetta, jolla varmistetaan sen palvelujen tarjoamisen ja toiminnan harjoittamisen jatkuvuus ja säännönmukaisuus; |
| --- | --- |

a)

pitää yllä ja käyttää organisaatiorakennetta, jolla varmistetaan sen palvelujen tarjoamisen ja toiminnan harjoittamisen jatkuvuus ja säännönmukaisuus;

| b) | käyttää tarkoituksenmukaisia ja oikeasuhteisia järjestelmiä, voimavaroja ja menettelyjä; |
| --- | --- |

b)

käyttää tarkoituksenmukaisia ja oikeasuhteisia järjestelmiä, voimavaroja ja menettelyjä;

| c) | pitää riskienhallintaan ja muuhun toimintaansa liittyvät raportointisuhteet selvästi erillään toisistaan. |
| --- | --- |

c)

pitää riskienhallintaan ja muuhun toimintaansa liittyvät raportointisuhteet selvästi erillään toisistaan.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 26 artiklan 5 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli toteuttaa ja ylläpitää palkka- ja palkkiopolitiikka, jolla edistetään järkevää ja tehokasta riskienhallintaa ja joka ei houkuttele riskienhallinnan tason alentamiseen.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 26 artiklan 6, 7 ja 8 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli

| a) | pitää yllä tietotekniikkajärjestelmiä, jotka ovat tarjottavien palvelujen ja harjoitettavan toiminnan monimutkaisuuden, moninaisuuden ja tyypin kannalta tarkoituksenmukaisia, jotta varmistetaan korkea turvallisuustaso sekä säilytettävien tietojen eheys ja luottamuksellisuus; |
| --- | --- |

a)

pitää yllä tietotekniikkajärjestelmiä, jotka ovat tarjottavien palvelujen ja harjoitettavan toiminnan monimutkaisuuden, moninaisuuden ja tyypin kannalta tarkoituksenmukaisia, jotta varmistetaan korkea turvallisuustaso sekä säilytettävien tietojen eheys ja luottamuksellisuus;

| b) | asettaa saataville päätöksenteko-, ohjaus- ja valvontajärjestelynsä ja kyseistä keskusvastapuolta koskevat säännöt sekä perusteet määritysosapuolen aseman saavuttamiselle; |
| --- | --- |

b)

asettaa saataville päätöksenteko-, ohjaus- ja valvontajärjestelynsä ja kyseistä keskusvastapuolta koskevat säännöt sekä perusteet määritysosapuolen aseman saavuttamiselle;

| c) | on usein järjestettävien riippumattomien tilintarkastusten kohteena. Näiden tilintarkastusten tulokset on ilmoitettava sen hallitukselle ja annettava toimivaltaisen viranomaisen saataville. |
| --- | --- |

c)

on usein järjestettävien riippumattomien tilintarkastusten kohteena. Näiden tilintarkastusten tulokset on ilmoitettava sen hallitukselle ja annettava toimivaltaisen viranomaisen saataville.

Ylin johto ja hallitus

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 27 artiklan 1 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuolen ylin johto on riittävän hyvämaineinen ja kokenut keskusvastapuolen järkevän ja vakaan hoidon varmistamiseksi.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 27 artiklan 2 ja 3 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuolella on hallitus, jossa on riittävästi riippumattomia jäseniä, joilla on selkeät tehtävät ja vastuualueet, ja jossa määritysosapuolet ja asiakkaat ovat asianmukaisesti edustettuina, sekä mekanismit, joilla puututaan keskusvastapuolen mahdollisiin eturistiriitoihin keskusvastapuolen järkevän ja vakaan hoidon varmistamiseksi.

Riskinarviointi-komitea

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 28 artikla

Kolmannen maan keskusvastapuoli

| a) | pitää yllä elintä, joka kyseisen keskusvastapuolen johdon suorasta vaikutuksesta riippumatta antaa hallitukselle neuvoja keskusvastapuolen riskienhallintaan vaikuttavasta kehityksestä ja varmistaa näin sen määritysosapuolten, hallituksen riippumattomien jäsenten ja sen asiakkaiden edustajien edustuksen; |
| --- | --- |

a)

pitää yllä elintä, joka kyseisen keskusvastapuolen johdon suorasta vaikutuksesta riippumatta antaa hallitukselle neuvoja keskusvastapuolen riskienhallintaan vaikuttavasta kehityksestä ja varmistaa näin sen määritysosapuolten, hallituksen riippumattomien jäsenten ja sen asiakkaiden edustajien edustuksen;

| b) | käyttää mekanismeja, joiden avulla se voi viipymättä ilmoittaa kolmannen maan asianomaiselle toimivaltaiselle viranomaiselle kaikista päätöksistä, joissa hallitus päättää olla noudattamatta kyseisen elimen neuvoja. |
| --- | --- |

b)

käyttää mekanismeja, joiden avulla se voi viipymättä ilmoittaa kolmannen maan asianomaiselle toimivaltaiselle viranomaiselle kaikista päätöksistä, joissa hallitus päättää olla noudattamatta kyseisen elimen neuvoja.

Tietojen säilyttäminen

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 29 artiklan 1 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli säilyttää kaikki tiedot suoritetuista palveluista ja harjoitetusta toiminnasta vähintään kymmenen vuoden ajan, jotta toimivaltainen viranomainen voi valvoa sitä, miten keskusvastapuoli noudattaa asianomaisen kolmannen maan kehystä.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 29 artiklan 2 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli säilyttää kaikki tiedot kaikista käsittelemistään sopimuksista vähintään kymmenen vuoden ajan kyseisten sopimusten päättymisestä. Tietojen perusteella on voitava todeta ainakin transaktion alkuperäiset ehdot ennen kyseisen keskusvastapuolen tekemää määritystä.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 29 artiklan 3 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli antaa pyynnöstä kolmannen maan asianomaisen viranomaisen saataville aineistot suoritetuista palveluista ja harjoitetusta toiminnasta ja tiedot kaikista käsittelemistään sopimuksista sekä määritettyjen sopimusten positioita koskevat tiedot riippumatta markkinapaikasta, jossa transaktiot on toteutettu.

Merkittäviä omistusosuuksia omistavat osakkeen-omistajat ja jäsenet

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 30 artiklan 1 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli ilmoittaa toimivaltaiselle viranomaiselleen sellaiset osakkeenomistajat tai jäsenet, joilla on merkittävä omistusosuus keskusvastapuolessa, sekä näiden merkittävien omistusosuuksien suuruudet.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 30 artiklan 2 ja 4 kohta

Osakkeenomistajat tai jäsenet, joilla on merkittävä omistusosuus kolmannen maan keskusvastapuolessa

| a) | ovat sopivia, ottaen huomioon tarve varmistaa kyseisen keskusvastapuolen järkevä ja vakaa hoito; |
| --- | --- |

a)

ovat sopivia, ottaen huomioon tarve varmistaa kyseisen keskusvastapuolen järkevä ja vakaa hoito;

| b) | eivät käytä vaikutusvaltaa, joka todennäköisesti haittaisi keskusvastapuolen järkevää ja vakaata hoitoa. |
| --- | --- |

b)

eivät käytä vaikutusvaltaa, joka todennäköisesti haittaisi keskusvastapuolen järkevää ja vakaata hoitoa.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 30 artiklan 3 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuolen ja muiden luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden väliset merkittävät sidonnaisuudet eivät estä kolmannen maan toimivaltaisen viranomaisen valvontatehtävien tehokasta hoitamista.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 30 artiklan 5 kohta

Kolmannen maan lait, asetukset tai hallinnolliset määräykset, joita sovelletaan yhteen tai useampaan luonnolliseen henkilöön tai oikeushenkilöön, johon keskusvastapuolella on merkittävä sidonnaisuus, taikka näiden lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten täytäntöönpanoon liittyvät vaikeudet eivät saa estää toimivaltaista viranomaista hoitamasta tehokkaasti valvontatehtäviään.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 31 artiklan 1 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli ilmoittaa toimivaltaiselle viranomaiselleen kaikista johdon vaihdoksista. Kolmannen maan kehyksellä varmistetaan asianmukaisten toimenpiteiden toteuttaminen, jos kolmannen maan keskusvastapuolen hallituksen jäsenen käytös todennäköisesti haittaa keskusvastapuolen järkevää ja vakaata hoitoa.

Eturistiriidat

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 33 artiklan 1 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli pitää yllä ja käyttää tehokkaita järjestelyjä havaitakseen, hallitakseen ja ratkaistakseen eturistiriitoja, joita on kyseisen keskusvastapuolen, mukaan luettuina sen johto, työntekijät tai muut henkilöt, joilla on suoraa tai välillistä määräysvaltaa tai merkittävä sidonnaisuus, ja sen määritysosapuolten tai niiden keskusvastapuolen tiedossa olevien asiakkaiden välillä.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 33 artiklan 2 kohta

Jos kolmannen maan keskusvastapuolen soveltamilla järjestelyillä, joilla eturistiriitoja pyritään hallitsemaan, ei pystytä riittävällä tavalla varmistamaan, että määritysosapuolen tai asiakkaan etuihin kohdistuvat riskit vältetään, kyseisen keskusvastapuolen on selkeästi ilmoitettava määritysosapuolelle ja, jos asiakkaat ovat kyseisen keskusvastapuolen tiedossa, kyseisille asiakkaille eturistiriitojen yleinen luonne tai lähteet ennen kuin se hyväksyy näiltä uusia transaktioita.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 33 artiklan 3 kohta

Jos kolmannen maan keskusvastapuoli on emoyritys tai tytäryritys, kyseisen keskusvastapuolen eturistiriitojen hallintaa koskevissa järjestelyissä otetaan huomioon myös kaikki sellaiset olosuhteet, joista keskusvastapuoli on tai sen pitäisi olla tietoinen ja jotka voivat johtaa eturistiriitoihin muiden sellaisten yritysten rakenteen ja liiketoiminnan vuoksi, joiden kanssa sillä on emoyritys- tai tytäryrityssuhde.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 33 artiklan 5 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli toteuttaa kaikki kohtuulliset toimet ehkäistäkseen järjestelmiinsä sisältyvien tietojen väärinkäytön sekä estää kyseisten tietojen käytön muuhun liiketoimintaan.

Toiminnan jatkuvuus

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 34 artiklan 1 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli ottaa käyttöön asianmukaiset liiketoiminnan jatkuvuutta koskevat toimintaperiaatteet ja palautumissuunnitelman, joiden tavoitteena on varmistaa keskusvastapuolen toimintojen säilyminen, toiminnan nopea palautuminen ja velvollisuuksien täyttäminen, sekä ylläpitää niitä. Näiden on mahdollistettava kaikkien transaktioiden elvyttäminen häiriön aikana, jotta keskusvastapuoli voi jatkaa luotettavasti toimintaansa ja saattaa toimituksen loppuun määräaikaan mennessä.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 34 artiklan 2 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli panee täytäntöön asianmukaisen menettelyn ja ylläpitää sitä varmistaakseen asiakkaiden ja määritysosapuolten omaisuuserien ja positioiden oikea-aikaisen ja asianmukaisen toimituksen tai siirtämisen, mikäli toimilupa peruutetaan.

Ulkoistaminen

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 35 artikla

Kun kolmannen maan keskusvastapuoli ulkoistaa operatiivisia toimintoja, palveluja tai toimia, se varmistaa kaiken aikaa, että

| a) | ulkoistaminen ei johda keskusvastapuolen vastuun siirtämiseen; |
| --- | --- |

a)

ulkoistaminen ei johda keskusvastapuolen vastuun siirtämiseen;

| b) | kyseisen keskusvastapuolen suhde määritysosapuoliinsa tai tapauskohtaisesti asiakkaisiinsa ja sen velvollisuudet niitä kohtaan eivät muutu; |
| --- | --- |

b)

kyseisen keskusvastapuolen suhde määritysosapuoliinsa tai tapauskohtaisesti asiakkaisiinsa ja sen velvollisuudet niitä kohtaan eivät muutu;

| c) | ulkoistaminen ei estä valvontatehtävien hoitamista; |
| --- | --- |

c)

ulkoistaminen ei estä valvontatehtävien hoitamista;

| d) | ulkoistaminen ei johda siihen, että keskusvastapuoli jää ilman järjestelmiä ja tarkastuksia, joita se tarvitsee itseensä kohdistuvien riskien hallitsemiseksi; |
| --- | --- |

d)

ulkoistaminen ei johda siihen, että keskusvastapuoli jää ilman järjestelmiä ja tarkastuksia, joita se tarvitsee itseensä kohdistuvien riskien hallitsemiseksi;

| e) | palveluntarjoaja panee täytäntöön toiminnan jatkuvuutta koskevat vaatimukset, jotka vastaavat niitä vaatimuksia, jotka keskusvastapuolen on täytettävä; |
| --- | --- |

e)

palveluntarjoaja panee täytäntöön toiminnan jatkuvuutta koskevat vaatimukset, jotka vastaavat niitä vaatimuksia, jotka keskusvastapuolen on täytettävä;

| f) | keskusvastapuolella säilyy asiantuntemus ja resurssit, joita tarvitaan tarjottavien palvelujen sekä palveluntarjoajan organisatoristen valmiuksien ja omien varojen riittävyyden arvioimisessa, ulkoistettujen toimintojen tehokkaassa valvonnassa ja ulkoistamiseen liittyvien riskien hallinnassa, ja se valvoo kyseisiä toimintoja ja hallitsee kyseisiä riskejä jatkuvasti; |
| --- | --- |

f)

keskusvastapuolella säilyy asiantuntemus ja resurssit, joita tarvitaan tarjottavien palvelujen sekä palveluntarjoajan organisatoristen valmiuksien ja omien varojen riittävyyden arvioimisessa, ulkoistettujen toimintojen tehokkaassa valvonnassa ja ulkoistamiseen liittyvien riskien hallinnassa, ja se valvoo kyseisiä toimintoja ja hallitsee kyseisiä riskejä jatkuvasti;

| g) | keskusvastapuolella on suora pääsy ulkoistettuja toimintoja koskeviin olennaisiin tietoihin; |
| --- | --- |

g)

keskusvastapuolella on suora pääsy ulkoistettuja toimintoja koskeviin olennaisiin tietoihin;

| h) | palveluntarjoaja suojaa keskusvastapuolta, sen määritysosapuolia ja asiakkaita koskevat luottamukselliset tiedot. |
| --- | --- |

h)

palveluntarjoaja suojaa keskusvastapuolta, sen määritysosapuolia ja asiakkaita koskevat luottamukselliset tiedot.

2 luku: Liiketoiminnan harjoittamista koskevat säännöt

Yleiset säännökset

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 36 artiklan 1 kohta

Tarjotessaan palveluja määritysosapuolilleen ja tarvittaessa niiden asiakkaille kolmannen maan keskusvastapuoli toimii tasapuolisesti ja ammattimaisesti tällaisten määritysosapuolten ja asiakkaiden etujen ja järkevän riskienhallinnan mukaisesti.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 36 artiklan 2 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuolella on helposti saatavilla olevat, avoimet ja oikeudenmukaiset säännöt valitusten nopeaa käsittelyä varten.

Osapuolivaati-mukset

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 37 artiklan 1 ja 2 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli vahvistaa määritysosapuolia varten osallistumisluokat ja syrjimättömät, avoimet ja objektiiviset osallistumisvaatimukset, joilla varmistetaan, että keskusvastapuoleen pääsy on oikeudenmukaista ja avointa ja että määritysosapuolilla on riittävästi rahoitusvaroja ja toimintakapasiteettia, jotta keskusvastapuoli voi hallita riskiä, jolle se altistuu. Kolmannen maan keskusvastapuoli seuraa jatkuvasti, että kyseiset vaatimukset täyttyvät.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 37 artiklan 3 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuolen määritysosapuolia koskevissa säännöissä sallitaan, että se kerää asiaa koskevia perustietoja, jotta asiakkaille suunnattujen palvelujen tarjoamiseen liittyvät asiaankuuluvat riskikeskittymät voidaan tunnistaa ja jotta niitä voidaan valvoa ja hallinnoida.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 37 artiklan 4 ja 5 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuolella on objektiiviset ja avoimet menettelyt sellaisten määritysosapuolten osallistumisen keskeyttämistä ja asianmukaista poistumista varten, jotka eivät enää täytä osallistumisvaatimuksia, ja se voi kieltää osallistumisvaatimukset täyttävien määritysosapuolten pääsyn ainoastaan silloin, kun kielto perustellaan asianmukaisesti ja kirjallisesti ja se perustuu kattavaan riskianalyysiin.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 37 artiklan 6 kohta

Määritysosapuolille asetetut erityiset lisävelvoitteet, kuten osallistuminen maksukyvyttömän määritysosapuolen position huutokauppoihin, ovat oikeassa suhteessa kyseisen määritysosapuolen aiheuttamaan riskiin, eikä niillä saa rajoittaa osallistumista koskemaan tiettyjä määritysosapuolten luokkia.

Avoimuus

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 38 artiklan 1 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli ilmoittaa kuhunkin tarjottavaan palveluun liittyvät hinnat ja maksut, mukaan luettuina alennukset ja hyvitykset sekä perusteet näiden vähennysten saamiseksi. Keskusvastapuoli antaa määritysosapuolilleen ja tapauskohtaisesti niiden asiakkaille mahdollisuuden päästä käyttämään tarjottuja erityispalveluja erikseen.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 38 artiklan 2 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli ilmoittaa määritysosapuolille ja asiakkaille, mitä riskejä sen tarjoamiin palveluihin liittyy.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 38 artiklan 3 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli julkistaa määritysosapuolilleen hintatiedot, joiden perusteella lasketaan sen määritysosapuoliin liittyvät vastuut päivän lopussa. Keskusvastapuoli julkistaa määrittämiensä transaktioiden määrät kunkin välinelajin osalta kokonaisuudessaan.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 38 artiklan 4 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli julkistaa viestintäprotokolliin liittyvät toiminnalliset ja tekniset vaatimukset, jotka kattavat sisällön ja viestimuodot, joita se käyttää viestintään kolmansien osapuolten kanssa, mukaan luettuna toiminnalliset ja tekniset vaatimukset, jotka liittyvät markkinapaikkojen keskusvastapuoleen pääsyyn.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 38 artiklan 6 ja 7 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli antaa määritysosapuolilleen tiedot käyttämistään alkuvakuusmalleista, selittää mallien toimintaa ja kuvaa kyseisten mallien keskeisiä oletuksia ja rajoituksia.

Erottelu ja siirrettävyys

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 39 artikla

Kolmannen maan keskusvastapuoli pitää erillisiä kirjausluetteloita ja tilejä kustakin määritysosapuolesta, erottaa määritysosapuolen omaisuuserät ja positiot määritysosapuolen asiakkaiden omaisuuseristä ja positioista ja tarjoaa riittävän suojan kunkin määritysosapuolen ja kunkin asiakkaan omaisuuserille ja positioille sekä mahdollisuuden positioiden ja omaisuuserien erotteluun ja siirrettävyysvaihtoehtoihin kunkin asiakkaan osalta, mukaan lukien yksilöllinen asiakaserottelu.

3 luku: Vakavaraisuusvaatimukset

Riskienhallinta

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 40 artikla

Kolmannen maan keskusvastapuoli ylläpitää asianmukaisia toimintatapoja ja mekanismeja, joilla hallitaan lähes reaaliaikaisesti päivänsisäisiä riskejä markkinaolosuhteiden ja positioiden äkillisten muutosten varalta.

Vakuus-vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 41 artiklan 1 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli määrää ja vaatii vakuuksia luottoriskejä rajoittaakseen ja kerää niitä määritysosapuoliltaan ja tarvittaessa sellaisilta keskusvastapuolilta, joiden kanssa se on tehnyt yhteentoimivuusjärjestelyt. Kyseinen keskusvastapuoli seuraa ja tarvittaessa korjaa vakuusvaatimustensa tasoa senhetkisen markkinatilanteen mukaan, ottaen huomioon tällaisista korjauksista aiheutuvat mahdolliset myötäsykliset vaikutukset. Näiden vakuuksien on oltava riittäviä

| a) | kattamaan mahdolliset riskit, joita voi esiintyvä kyseisten positioiden realisointiin saakka; |
| --- | --- |

a)

kattamaan mahdolliset riskit, joita voi esiintyvä kyseisten positioiden realisointiin saakka;

| b) | kattamaan asianmukaisella aikavälillä tappiot, joita aiheuttaa vähintään 99 prosenttia riskimuutoksista. |
| --- | --- |

b)

kattamaan asianmukaisella aikavälillä tappiot, joita aiheuttaa vähintään 99 prosenttia riskimuutoksista.

Näillä vakuuksilla varmistetaan, että keskusvastapuoli kattaa vastuunsa kaikkien määritysosapuoliensa osalta ja tarvittaessa sellaisten keskusvastapuolten osalta, joiden kanssa se on tehnyt yhteentoimivuusjärjestelyt, ainakin päiväkohtaisesti.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 41 artiklan 2 kohta

Vakuusvaatimuksia asettaessaan kolmannen maan keskusvastapuoli käyttää malleja ja parametreja, jotka kuvaavat määritettävien tuotteiden riskiominaisuuksia ja joissa otetaan huomioon vakuuksien keräämisen aikaväli, markkinoiden likviditeetti sekä muutosten mahdollisuus transaktion aikana.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 41 artiklan 3 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli vaatii ja kerää vakuudet päivän sisäisesti ainakin silloin, kun ylitetään ennalta määritellyt kynnysarvot.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 41 artiklan 4 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli laskee, vaatii ja kerää vakuudet, jotka riittävät kattamaan sellaisista positioista aiheutuvat riskit, jotka on rekisteröity kussakin tilissä erityisten rahoitusvälineiden tai rahoitusvälinesalkun osalta edellyttäen, että tässä käytetty menetelmä on järkevä ja vahva.

Maksukyvyttö-myysrahasto ja muut rahoitusvarat

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 42 artiklan 1 ja 4 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli

| a) | pitää yllä yhtä tai useampaa ennalta rahoitettua maksukyvyttömyysrahastoa kattaakseen tappiot, jotka ylittävät ne tappiot, jotka on katettava vakuusvaatimuksilla ja jotka johtuvat yhden tai useamman määritysosapuolen maksukyvyttömyydestä, mukaan luettuna maksukyvyttömyysmenettelyn aloittaminen niitä vastaan; |
| --- | --- |

a)

pitää yllä yhtä tai useampaa ennalta rahoitettua maksukyvyttömyysrahastoa kattaakseen tappiot, jotka ylittävät ne tappiot, jotka on katettava vakuusvaatimuksilla ja jotka johtuvat yhden tai useamman määritysosapuolen maksukyvyttömyydestä, mukaan luettuna maksukyvyttömyysmenettelyn aloittaminen niitä vastaan;

| b) | määrittää vähimmäisrahamäärän, jota pienempi maksukyvyttömyysrahasto ei missään tapauksessa saa olla. |
| --- | --- |

b)

määrittää vähimmäisrahamäärän, jota pienempi maksukyvyttömyysrahasto ei missään tapauksessa saa olla.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 42 artiklan 2 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli vahvistaa maksukyvyttömyysrahastoon suoritettavien maksujen vähimmäissuuruuden sekä yksittäisten määritysosapuolten maksujen laskentaperusteet. Maksut on suhteutettava kunkin määritysosapuolen vastuisiin.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 42 artiklan 3 kohta ja 43 artiklan 2 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli kehittää ennusteita, jotka pohjautuvat äärimmäisiin mutta mahdollisiin markkinaolosuhteisiin. Ennusteissa otetaan huomioon sellaiset ajanjaksot, jolloin volatiliteetti on ollut kaikkein suurinta niillä markkinoilla, joilla keskusvastapuoli tarjoaa palvelujaan, sekä useita mahdollisia tulevia ennusteita. Niissä otetaan huomioon rahoitusvarojen äkilliset myynnit ja markkinoiden likviditeetin nopea väheneminen. Kyseisen keskusvastapuolen on aina kyettävä kestämään vähintään niiden kahden määritysosapuolen maksukyvyttömyys, joihin liittyvät sen kannalta suurimmat vastuut äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 43 artiklan 1 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuolella on oltava käytettävissään riittävästi ennalta rahoitettuja rahoitusvaroja kattamaan mahdolliset tappiot, jotka ylittävät säädetyillä vakuuksilla katettavat tappiot. Ennalta rahoitettuihin rahoitusvaroihin sisältyy tähän tarkoitukseen varatut keskusvastapuolen varat, ne ovat vapaasti keskusvastapuolen käytettävissä eikä niitä käytetä vaaditun pääoman kattamiseen.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 43 artiklan 3 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli varmistaa, että määritysosapuolilla on rajallinen vastuu keskusvastapuolta kohtaan.

Likviditeetti-riskien valvonta

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 44 artiklan 1 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli:

| a) | pitää aina käytössään riittävän likviditeetin, joka kattaa päivittäin sen likviditeettitarpeet, ja ottaa huomioon vähintään niiden kahden määritysosapuolen maksukyvyttömyydestä aiheutuvan likviditeettiriskin, joihin liittyvät sen kannalta suurimmat vastuut, |
| --- | --- |

a)

pitää aina käytössään riittävän likviditeetin, joka kattaa päivittäin sen likviditeettitarpeet, ja ottaa huomioon vähintään niiden kahden määritysosapuolen maksukyvyttömyydestä aiheutuvan likviditeettiriskin, joihin liittyvät sen kannalta suurimmat vastuut,

| b) | hankkii tarvittavat luottolimiitit, tai sillä on oltava vastaavat järjestelyt kattaakseen likviditeettitarpeensa siinä tapauksessa, että sen käytettävissä olevat rahoitusvarat eivät ole heti saatavilla, |
| --- | --- |

b)

hankkii tarvittavat luottolimiitit, tai sillä on oltava vastaavat järjestelyt kattaakseen likviditeettitarpeensa siinä tapauksessa, että sen käytettävissä olevat rahoitusvarat eivät ole heti saatavilla,

| c) | varmistaa, että määritysosapuoli, sen emoyritys tai tytäryritys tarjoavat yhdessä enintään 25 prosenttia kyseisen keskusvastapuolen tarvitsemista luottolimiiteistä. |
| --- | --- |

c)

varmistaa, että määritysosapuoli, sen emoyritys tai tytäryritys tarjoavat yhdessä enintään 25 prosenttia kyseisen keskusvastapuolen tarvitsemista luottolimiiteistä.

Maksukyvyttö-myysjärjestely

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 45 artiklan 1 ja 2 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli käyttää maksukyvyttömän määritysosapuolen asettamat vakuudet ennen kuin tappioiden kattamiseen käytetään muita rahoitusvaroja ja sen jälkeen, jos maksukyvyttömän määritysosapuolen asettamat vakuudet eivät riitä kattamaan keskusvastapuolelle aiheutuneita tappioita, kyseisen määritysosapuolen maksukyvyttömyysrahastoon suorittamaa maksua näiden tappioiden kattamiseen.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 45 artiklan 3 ja 4 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli

| a) | ei saa käyttää sellaisten määritysosapuolten, jotka eivät ole maksukyvyttömiä, maksukyvyttömyysrahastoon suorittamia maksuja eikä muita maksukyvyttömyysjärjestelyyn kuuluvia rahoitusvaroja ennen kuin se on käyttänyt maksukyvyttömän määritysosapuolen maksut ja sen tähän tarkoitukseen varatut omat varat; |
| --- | --- |

a)

ei saa käyttää sellaisten määritysosapuolten, jotka eivät ole maksukyvyttömiä, maksukyvyttömyysrahastoon suorittamia maksuja eikä muita maksukyvyttömyysjärjestelyyn kuuluvia rahoitusvaroja ennen kuin se on käyttänyt maksukyvyttömän määritysosapuolen maksut ja sen tähän tarkoitukseen varatut omat varat;

| b) | ei saa käyttää sellaisten määritysosapuolten, jotka eivät ole maksukyvyttömiä, asettamia vakuuksia kattamaan toisen määritysosapuolen maksukyvyttömyydestä johtuvia tappioita. |
| --- | --- |

b)

ei saa käyttää sellaisten määritysosapuolten, jotka eivät ole maksukyvyttömiä, asettamia vakuuksia kattamaan toisen määritysosapuolen maksukyvyttömyydestä johtuvia tappioita.

Vakuuksille asetettavat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 46 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli hyväksyy erittäin likvidejä vakuuksia, joihin liittyy mahdollisimman vähäinen luotto- ja markkinariski, kattamaan määritysosapuoliinsa liittyvät alkuperäiset ja voimassa olevat vastuut, ja soveltaa omaisuuserien arvoihin asianmukaisia aliarvostuksia, joissa otetaan huomioon omaisuuserien arvon mahdollinen aleneminen niiden viimeisimmän arvonkorotuksen ja sen ajankohdan välillä, jolloin niiden realisointi kohtuullisen todennäköisesti tapahtuu ottaen huomioon markkinatoimijan maksukyvyttömyyden jälkeisen likviditeettiriskin sekä tiettyihin omaisuuseriin liittyvän keskittymäriskin, jotka voivat vaikuttaa riittävien vakuuksien ja asianmukaisten aliarvostusten määrittämiseen.

Sijoituspolitiikka

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 47 artiklan 1 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli sijoittaa rahoitusvaransa ainoastaan käteisvaroihin tai erittäin likvideihin rahoitusvälineisiin, joihin liittyy mahdollisimman vähäinen markkina- ja luottoriski. Keskusvastapuolen sijoitukset on voitava realisoida nopeasti siten, että kielteiset hintavaikutukset ovat mahdollisimman vähäisiä.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 47 artiklan 3 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli tallettaa vakuuksiksi tai maksukyvyttömyysrahastoon maksuiksi asetetut rahoitusvaransa mahdollisuuksien mukaan sellaisten arvopaperien selvitysjärjestelmien ylläpitäjien huostaan, jotka varmistavat täyden suojan kyseisille rahoitusvälineille. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää toimiluvan saaneiden rahoituslaitosten muita erittäin turvallisia järjestelyjä.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 47 artiklan 4 kohta

Kolmannen maan keskustavastapuolen käteistalletukset on tehtävä toimiluvan saaneiden rahoituslaitosten erittäin turvallisia järjestelyjä käyttäen tai vaihtoehtoisesti keskuspankkien pysyviä talletusjärjestelmiä tai keskuspankkien tarjoamia muita vastaavia välineitä käyttäen.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 47 artiklan 5 kohta

Kun kolmannen maan keskusvastapuoli tallettaa varoja kolmannelle osapuolelle, se varmistaa, että

| a) | määritysosapuolille kuuluvat varat voidaan tunnistaa erillisinä keskusvastapuolelle kuuluvista varoista ja kyseiselle kolmannelle osapuolelle kuuluvista varoista erinimisten tilien avulla kolmannen osapuolen tilinpidossa tai muilla vastaavilla toimenpiteillä, joilla saavutetaan samantasoinen suoja; |
| --- | --- |

a)

määritysosapuolille kuuluvat varat voidaan tunnistaa erillisinä keskusvastapuolelle kuuluvista varoista ja kyseiselle kolmannelle osapuolelle kuuluvista varoista erinimisten tilien avulla kolmannen osapuolen tilinpidossa tai muilla vastaavilla toimenpiteillä, joilla saavutetaan samantasoinen suoja;

| b) | rahoitusvälineet ovat tarvittaessa nopeasti keskusvastapuolen saatavilla. |
| --- | --- |

b)

rahoitusvälineet ovat tarvittaessa nopeasti keskusvastapuolen saatavilla.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 47 artiklan 6 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli ei sijoita pääomaansa tai vakuuksista, maksukyvyttömyysrahastoon suoritettavista maksuista, likviditeetistä tai muista rahoitusvaroista saatuja rahamääriä omiin arvopapereihinsa eikä emoyrityksensä tai tytäryrityksensä arvopapereihin.

Asetuksen (EU) N:o 648/201247 artiklan 7 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuolen on sijoituspäätöksiä tehdessään otettava huomioon yksittäisiin velallisiin liittyvien luottoriskien kokonaismäärä ja varmistettava, että sen mihin tahansa yksittäiseen velalliseen liittyvä kokonaisriski pysyy hyväksyttävien keskittymärajojen sisäpuolella.

Maksu-kyvyttömyyttä koskevat menettelyt

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 48 artiklan 1 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuolella on käytössään menettelyt, joita noudatetaan, kun määritysosapuoli ei noudata keskusvastapuolen osapuolivaatimuksia tai kun keskusvastapuoli tai kolmas osapuoli toteaa määritysosapuolen maksukyvyttömäksi.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 48 artiklan 2 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli toteuttaa viipymättä toimia rajoittaakseen maksukyvyttömyydestä johtuvat tappiot ja likviditeettipaineet, ja varmistaa, että määritysosapuolen positioiden sulkeminen ei häiritse sen toimintaa tai altista määritysosapuolia, jotka eivät ole maksukyvyttömiä, tappioille, joita ne eivät voi ennakoida tai hallita.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 48 artiklan 3 kohta

Kolmannen maan kehyksellä varmistetaan, että kolmannen maan keskusvastapuoli ilmoittaa asiasta viipymättä toimivaltaiselle viranomaiselleen ennen kuin maksukyvyttömyysmenettely todetaan tai käynnistetään.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 48 artiklan 4 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli varmentaa, että sen soveltamat maksukyvyttömyyttä koskevat menettelyt ovat täytäntöönpanokelpoisia.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 48 artiklan 5, 6 ja 7 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli

| a) | toimii kolmannessa maassa sovellettavien vakuuksien ja asiakkaan tilin positioiden suojaamista koskevien sääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

toimii kolmannessa maassa sovellettavien vakuuksien ja asiakkaan tilin positioiden suojaamista koskevien sääntöjen mukaisesti;

| b) | toteuttaa menettelyjä, joilla helpotetaan asiakkaiden positioiden ja vakuuksien siirtämistä kolmannessa maassa sovellettavien sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

toteuttaa menettelyjä, joilla helpotetaan asiakkaiden positioiden ja vakuuksien siirtämistä kolmannessa maassa sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

Mallien uudelleen-tarkastelu, stressitestaus ja toteumatestaus

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 49 artiklan 1 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli

| a) | tarkastelee säännöllisesti uudelleen malleja ja parametreja, jotka on otettu käyttöön sen vakuusvaatimusten, maksukyvyttömyysrahastoon suoritettavien maksujen, vakuuksille asetettavien vaatimusten ja muiden riskienhallintamekanismien laskemiseksi; |
| --- | --- |

a)

tarkastelee säännöllisesti uudelleen malleja ja parametreja, jotka on otettu käyttöön sen vakuusvaatimusten, maksukyvyttömyysrahastoon suoritettavien maksujen, vakuuksille asetettavien vaatimusten ja muiden riskienhallintamekanismien laskemiseksi;

| b) | testaa malleja tiukoilla ja usein toistettavilla stressitesteillä arvioidakseen niiden kestävyyttä äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa; |
| --- | --- |

b)

testaa malleja tiukoilla ja usein toistettavilla stressitesteillä arvioidakseen niiden kestävyyttä äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa;

| c) | tekee toteumatestejä arvioidakseen käytettyjen menetelmien luotettavuutta; |
| --- | --- |

c)

tekee toteumatestejä arvioidakseen käytettyjen menetelmien luotettavuutta;

| d) | hankkii itsenäisen validoinnin tai antaa toimivaltaisen viranomaisen validoida kyseiset mallit ja niihin tehtävät merkittävät muutokset. |
| --- | --- |

d)

hankkii itsenäisen validoinnin tai antaa toimivaltaisen viranomaisen validoida kyseiset mallit ja niihin tehtävät merkittävät muutokset.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 49 artiklan 2 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli testaa säännöllisesti maksukyvyttömyyttä koskevien menettelyjensä keskeisiä näkökohtia ja toteuttaa kaikki kohtuulliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaikki määritysosapuolet ymmärtävät kyseiset menettelyt ja että ne ovat tehneet asianmukaiset järjestelyt voidakseen reagoida maksukyvyttömyystapaukseen.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 49 artiklan 3 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli julkistaa keskeiset tiedot riskienhallintamallistaan sekä oletukset, jotka on tehty stressitestien suorittamiseksi malleille ja parametreille, jotka on otettu sen vakuusvaatimusten, maksukyvyttömyysrahastoon suoritettavien maksujen, vakuuksille asetettavien vaatimusten ja muiden riskienhallintamekanismien laskemiseksi.

Toimitus

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 50 artiklan 1 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli käyttää keskuspankkirahaa transaktioidensa toimitukseen, jos se on mahdollista ja jos keskuspankkirahaa on saatavilla. Jos keskuspankkirahaa ei käytetä, on toteutettava toimia, joilla käteistoimitusriskejä rajoitetaan voimakkaasti.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 50 artiklan 2 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli ilmoittaa selkeästi rahoitusvälineiden toimittamiseen liittyvät velvollisuutensa, mukaan lukien sen, onko se velvollinen toimittamaan tai vastaanottamaan rahoitusvälineen tai korvaako se osallistujille toimittamisen yhteydessä syntyneet tappiot.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 50 artiklan 3 kohta

Jos kolmannen maan keskusvastapuoli on velvollinen toimittamaan tai vastaanottamaan rahoitusvälineitä, kyseisen keskusvastapuolen on eliminoitava pääomariski noudattamalla toimittaminen maksua vastaan -periaatetta mahdollisimman pitkälle.

4 luku: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 575/2013
   (1)
  tarkoitetut laskelmat ja raportointi

Laskelmat ja raportointi

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 50 a – 50 d artikla

Kolmannen maan keskusvastapuoli soveltaa pääomavaatimusten laskentaa koskevia raportointivaatimuksia kirjanpito- ja pääomavaatimuksia koskeviin sääntöihin sovellettavan kolmannen maan kehyksen mukaisesti.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

---

LIITE II

4 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUT SEIKAT

| Unionin oikeuden säännös | 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut seikat |
| --- | --- |
| Yhteentoimivuus-järjestelyt

  Asetuksen (EU) N:o 648/2012 51 artiklan 2 kohta | Jos tehdään yhteentoimivuusjärjestely palvelujen tarjoamiseksi tietylle markkinapaikalle, kolmannen maan keskusvastapuolella on syrjimätön pääsy sekä tietoihin, joita se tarvitsee kyseiseltä markkinapaikalta saamiensa tehtävien suorittamiseen, että asianomaiseen selvitysjärjestelmään. |
| Asetuksen (EU) N:o 648/2012 51 artiklan 3 kohta | Kolmannen maan keskusvastapuoli epää yhteentoimivuusjärjestelyn tekemisen tai tietovirtaan tai selvitysjärjestelmään pääsyn tai rajoittaa niitä suoraan tai välillisesti ainoastaan kyseisestä sopimuksesta tai pääsystä johtuvan riskin hallitsemiseksi. |
| Riskienhallinta

  Asetuksen (EU) N:o 648/2012 52 artiklan 1 ja 2 kohta | Keskusvastapuolet, jotka ovat tehneet yhteentoimivuusjärjestelyn,






  a) | ottavat käyttöön asianmukaiset toimintatavat, menettelyt ja järjestelmät, joilla voidaan tehokkaasti tunnistaa, valvoa ja hallita kyseisestä yhteentoimivuusjärjestelystä aiheutuvia riskejä, jotta ne voivat täyttää velvollisuutensa oikea-aikaisesti; |

Unionin oikeuden säännös

4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut seikat

Yhteentoimivuus-järjestelyt

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 51 artiklan 2 kohta

Jos tehdään yhteentoimivuusjärjestely palvelujen tarjoamiseksi tietylle markkinapaikalle, kolmannen maan keskusvastapuolella on syrjimätön pääsy sekä tietoihin, joita se tarvitsee kyseiseltä markkinapaikalta saamiensa tehtävien suorittamiseen, että asianomaiseen selvitysjärjestelmään.

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 51 artiklan 3 kohta

Kolmannen maan keskusvastapuoli epää yhteentoimivuusjärjestelyn tekemisen tai tietovirtaan tai selvitysjärjestelmään pääsyn tai rajoittaa niitä suoraan tai välillisesti ainoastaan kyseisestä sopimuksesta tai pääsystä johtuvan riskin hallitsemiseksi.

Riskienhallinta

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 52 artiklan 1 ja 2 kohta

Keskusvastapuolet, jotka ovat tehneet yhteentoimivuusjärjestelyn,

a)

ottavat käyttöön asianmukaiset toimintatavat, menettelyt ja järjestelmät, joilla voidaan tehokkaasti tunnistaa, valvoa ja hallita kyseisestä yhteentoimivuusjärjestelystä aiheutuvia riskejä, jotta ne voivat täyttää velvollisuutensa oikea-aikaisesti;

| b) | sopivat kunkin keskusvastapuolen oikeuksista ja velvollisuuksista, myös niiden suhteeseen sovellettavasta laista; |
| --- | --- |

b)

sopivat kunkin keskusvastapuolen oikeuksista ja velvollisuuksista, myös niiden suhteeseen sovellettavasta laista;

| c) | tunnistavat luotto- ja likviditeettiriskit, valvovat niitä ja hallitsevat niitä tehokkaasti, jotta yhden keskusvastapuolen määritysosapuolen maksukyvyttömyys ei vaikuta yhteentoimivaan keskusvastapuoleen; |
| --- | --- |

c)

tunnistavat luotto- ja likviditeettiriskit, valvovat niitä ja hallitsevat niitä tehokkaasti, jotta yhden keskusvastapuolen määritysosapuolen maksukyvyttömyys ei vaikuta yhteentoimivaan keskusvastapuoleen;

| d) | tunnistavat yhteentoimivuusjärjestelystä mahdollisesti aiheutuvat keskinäiset sidossuhteet ja riippuvuudet, jotka voivat vaikuttaa määritysosapuolten keskittymiseen liittyviin luotto- ja likviditeettiriskeihin ja yhdistettyihin rahoitusvaroihin, sekä valvovat näitä sidossuhteita ja riippuvuuksia ja puuttuvat niihin; |
| --- | --- |

d)

tunnistavat yhteentoimivuusjärjestelystä mahdollisesti aiheutuvat keskinäiset sidossuhteet ja riippuvuudet, jotka voivat vaikuttaa määritysosapuolten keskittymiseen liittyviin luotto- ja likviditeettiriskeihin ja yhdistettyihin rahoitusvaroihin, sekä valvovat näitä sidossuhteita ja riippuvuuksia ja puuttuvat niihin;

| e) | jos riskienhallintamallit, joita yhteentoimivat keskusvastapuolet käyttävät kattamaan määritysosapuoliinsa liittyvät vastuunsa tai keskinäiset vastuunsa, ovat erilaiset, keskusvastapuolten on yksilöitävä kyseiset erot, arvioitava niistä mahdollisesti aiheutuvat riskit ja toteutettava toimenpiteitä, mukaan luettuna ylimääräisten rahoitusvarojen varmistaminen, joilla rajoitetaan niiden vaikutuksia yhteentoimivuusjärjestelyyn sekä niiden mahdollisia seurauksia leviämisriskien osalta ja varmistetaan, että kyseiset erot eivät vaikuta minkään keskusvastapuolen kykyyn hallita määritysosapuolen maksukyvyttömyyden seurauksia. |
| --- | --- |

e)

jos riskienhallintamallit, joita yhteentoimivat keskusvastapuolet käyttävät kattamaan määritysosapuoliinsa liittyvät vastuunsa tai keskinäiset vastuunsa, ovat erilaiset, keskusvastapuolten on yksilöitävä kyseiset erot, arvioitava niistä mahdollisesti aiheutuvat riskit ja toteutettava toimenpiteitä, mukaan luettuna ylimääräisten rahoitusvarojen varmistaminen, joilla rajoitetaan niiden vaikutuksia yhteentoimivuusjärjestelyyn sekä niiden mahdollisia seurauksia leviämisriskien osalta ja varmistetaan, että kyseiset erot eivät vaikuta minkään keskusvastapuolen kykyyn hallita määritysosapuolen maksukyvyttömyyden seurauksia.

Vakuuksien antaminen keskusvasta-puolten välillä

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 53 artikla

Kolmannen maan keskusvastapuoli erottaa selkeästi omaisuuserät ja positiot niiden keskusvastapuolten lukuun ylläpidetyissä tileissä, joiden kanssa se on tehnyt yhteentoimivuusjärjestelyn.

Kolmannen maan keskusvastapuoli tarjoaa tälle toiselle keskusvastapuolelle ainoastaan alkuvakuudet panttioikeuteen perustuvan rahoitusvakuusjärjestelmän kautta. Vakuuden saava keskusvastapuoli ei saa käyttää toisen keskusvastapuolen vakuuksia.

Rahoitusvälineinä saatu vakuus suojataan jommallakummalla seuraavista tavoista:

| i) | se talletetaan sellaisten arvopaperien selvitysjärjestelmien ylläpitäjien haltuun, jotka varmistavat täyden suojan kyseisille rahoitusvälineille; |
| --- | --- |

i)

se talletetaan sellaisten arvopaperien selvitysjärjestelmien ylläpitäjien haltuun, jotka varmistavat täyden suojan kyseisille rahoitusvälineille;

| ii) | käytetään toimiluvan saaneiden rahoituslaitosten muita erittäin turvallisia järjestelyjä. |
| --- | --- |

ii)

käytetään toimiluvan saaneiden rahoituslaitosten muita erittäin turvallisia järjestelyjä.

Omaisuuserät ovat vakuuden saavan keskusvastapuolen käytettävissä vain, jos se keskusvastapuoli, joka on antanut vakuuden yhteentoimivuusjärjestelyn puitteissa, on maksukyvytön.

Mikäli keskusvastapuoli, joka on saanut vakuuden yhteentoimivuusjärjestelyn puitteissa, on maksukyvytön, annettu vakuus palautetaan välittömästi vakuuden antaneelle keskusvastapuolelle.

---

PÄÄTÖKSET

| 21.9.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 305/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 305/27

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2020/1305,

annettu 18 päivänä syyskuuta 2020,

luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle ilmaista itsenäisesti suostumuksensa tulla tiettyjen sellaisten kansainvälisten sopimusten sitomaksi, joita on määrä soveltaa siirtymäkauden aikana unionin yhteisen kalastuspolitiikan alalla

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen tekemisestä 30 päivänä tammikuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2020/135 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen (2), jäljempänä ’erosopimus’, 129 artiklan 1 kohdassa määrätään, että Yhdistynyttä kuningaskuntaa sitovat siirtymäkauden ajan velvoitteet, jotka johtuvat sellaisista kansainvälisistä sopimuksista, jotka unioni on tehnyt tai jotka jäsenvaltiot ovat tehneet sen puolesta tai jotka unioni ja sen jäsenvaltiot ovat tehneet yhdessä. |
| --- | --- |

(1)

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen (2), jäljempänä ’erosopimus’, 129 artiklan 1 kohdassa määrätään, että Yhdistynyttä kuningaskuntaa sitovat siirtymäkauden ajan velvoitteet, jotka johtuvat sellaisista kansainvälisistä sopimuksista, jotka unioni on tehnyt tai jotka jäsenvaltiot ovat tehneet sen puolesta tai jotka unioni ja sen jäsenvaltiot ovat tehneet yhdessä.

| (2) | Erosopimuksen 129 artiklan 3 kohdassa määrätään, että vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan on siirtymäkauden aikana pidättäydyttävä toimista ja aloitteista, jotka voivat vahingoittaa unionin etuja, erityisesti sellaisten kansainvälisten järjestöjen, virastojen, konferenssien tai foorumien puitteissa, joissa Yhdistynyt kuningaskunta on osapuolena itsenäisesti. |
| --- | --- |

(2)

Erosopimuksen 129 artiklan 3 kohdassa määrätään, että vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan on siirtymäkauden aikana pidättäydyttävä toimista ja aloitteista, jotka voivat vahingoittaa unionin etuja, erityisesti sellaisten kansainvälisten järjestöjen, virastojen, konferenssien tai foorumien puitteissa, joissa Yhdistynyt kuningaskunta on osapuolena itsenäisesti.

| (3) | Erosopimuksen 129 artiklan 4 kohdan mukaan Yhdistynyt kuningaskunta voi siirtymäkauden aikana neuvotella, allekirjoittaa ja ratifioida kansainvälisiä sopimuksia, joihin se on liittynyt itsenäisesti unionin yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvilla aloilla, edellyttäen että nämä sopimukset eivät tule voimaan tai että niitä ei sovelleta siirtymäkauden aikana, paitsi jos unioni antaa siihen luvan. |
| --- | --- |

(3)

Erosopimuksen 129 artiklan 4 kohdan mukaan Yhdistynyt kuningaskunta voi siirtymäkauden aikana neuvotella, allekirjoittaa ja ratifioida kansainvälisiä sopimuksia, joihin se on liittynyt itsenäisesti unionin yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvilla aloilla, edellyttäen että nämä sopimukset eivät tule voimaan tai että niitä ei sovelleta siirtymäkauden aikana, paitsi jos unioni antaa siihen luvan.

| (4) | Päätöksessä (EU) 2020/135 vahvistetaan edellytykset ja menettely tällaisten lupien myöntämistä varten. |
| --- | --- |

(4)

Päätöksessä (EU) 2020/135 vahvistetaan edellytykset ja menettely tällaisten lupien myöntämistä varten.

| (5) | Päätöksen (EU) 2020/135 3 artiklan 1 kohdan nojalla neuvosto voi antaa Yhdistyneelle kuningaskunnalle luvan ilmaista itsenäisesti suostumuksensa tulla jonkin sellaisen kansainvälisen sopimuksen sitomaksi, jonka on määrä tulla voimaan tai jota on määrä soveltaa siirtymäkauden aikana jollakin unionin yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvalla alalla. |
| --- | --- |

(5)

Päätöksen (EU) 2020/135 3 artiklan 1 kohdan nojalla neuvosto voi antaa Yhdistyneelle kuningaskunnalle luvan ilmaista itsenäisesti suostumuksensa tulla jonkin sellaisen kansainvälisen sopimuksen sitomaksi, jonka on määrä tulla voimaan tai jota on määrä soveltaa siirtymäkauden aikana jollakin unionin yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvalla alalla.

| (6) | Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 3 päivänä huhtikuuta 2020 komissiolle aikomuksestaan ilmaista itsenäisesti suostumuksensa tulla viiden sellaisen kansainvälisen sopimuksen sitomaksi, joilla perustetaan viisi alueellista kalastuksenhoitojärjestöä ja joita on tarkoitus soveltaa siirtymäkauden aikana kalastusta koskevan unionin yksinomaisen ulkoisen toimivallan alalla. Nämä sopimukset ovat Koillis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskeva yleissopimus (3), jolla perustetaan Koillis-Atlantin kalastuskomissio (NEAFC); Luoteis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskeva yleissopimus (4), jolla perustetaan Luoteis-Atlantin kalastusjärjestö (NAFO); Atlantin tonnikalojen suojelusta tehty kansainvälinen yleissopimus (5), jolla perustetaan Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio (ICCAT); Intian valtameren tonnikalatoimikunnan (IOTC) perustamisesta tehty sopimus (6); sekä lohen suojelusta Pohjois-Atlantilla tehty yleissopimus (7), jolla perustetaan Pohjois-Atlantin lohensuojelujärjestö (NASCO). |
| --- | --- |

(6)

Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 3 päivänä huhtikuuta 2020 komissiolle aikomuksestaan ilmaista itsenäisesti suostumuksensa tulla viiden sellaisen kansainvälisen sopimuksen sitomaksi, joilla perustetaan viisi alueellista kalastuksenhoitojärjestöä ja joita on tarkoitus soveltaa siirtymäkauden aikana kalastusta koskevan unionin yksinomaisen ulkoisen toimivallan alalla. Nämä sopimukset ovat Koillis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskeva yleissopimus (3), jolla perustetaan Koillis-Atlantin kalastuskomissio (NEAFC); Luoteis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskeva yleissopimus (4), jolla perustetaan Luoteis-Atlantin kalastusjärjestö (NAFO); Atlantin tonnikalojen suojelusta tehty kansainvälinen yleissopimus (5), jolla perustetaan Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio (ICCAT); Intian valtameren tonnikalatoimikunnan (IOTC) perustamisesta tehty sopimus (6); sekä lohen suojelusta Pohjois-Atlantilla tehty yleissopimus (7), jolla perustetaan Pohjois-Atlantin lohensuojelujärjestö (NASCO).

| (7) | Kiinnostustaan liittyä kyseisiin sopimuksiin siirtymäkauden aikana Yhdistynyt kuningaskunta perustelee Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (8), jäljempänä ’YK:n merioikeusyleissopimus’, 63 ja 64 artiklalla ja hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanoa kokevan Yhdistyneiden Kansakuntien sopimuksen (9), jäljempänä ’YK:n kalakantasopimus’, 7 ja 8 artiklalla ja erityisesti unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan velvoitteilla tehdä yhteistyötä asianmukaisten alueellisten järjestöjen välityksellä yhteisten kalakantojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi. Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, ettei se eikä unioni voi panna näitä velvoitteita täysimittaisesti täytäntöön, ellei Yhdistynyt kuningaskunta pysty siirtymäkauden aikana tekemään itsenäisesti yhteistyötä unionin ja muiden asianomaisten valtioiden kanssa asioissa, jotka vaikuttavat Yhdistyneeseen kuningaskuntaan itsenäisenä rannikkovaltiona ja kalastusvaltiona siirtymäkauden päättymisen jälkeen. Yhdistynyt kuningaskunta haluaa sen vuoksi osallistua siirtymäkauden aikana käytäviin keskusteluihin kalastuksenhoitoa koskevista päätöksistä, jotka tulisivat voimaan siirtymäkauden päättymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(7)

Kiinnostustaan liittyä kyseisiin sopimuksiin siirtymäkauden aikana Yhdistynyt kuningaskunta perustelee Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (8), jäljempänä ’YK:n merioikeusyleissopimus’, 63 ja 64 artiklalla ja hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanoa kokevan Yhdistyneiden Kansakuntien sopimuksen (9), jäljempänä ’YK:n kalakantasopimus’, 7 ja 8 artiklalla ja erityisesti unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan velvoitteilla tehdä yhteistyötä asianmukaisten alueellisten järjestöjen välityksellä yhteisten kalakantojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi. Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, ettei se eikä unioni voi panna näitä velvoitteita täysimittaisesti täytäntöön, ellei Yhdistynyt kuningaskunta pysty siirtymäkauden aikana tekemään itsenäisesti yhteistyötä unionin ja muiden asianomaisten valtioiden kanssa asioissa, jotka vaikuttavat Yhdistyneeseen kuningaskuntaan itsenäisenä rannikkovaltiona ja kalastusvaltiona siirtymäkauden päättymisen jälkeen. Yhdistynyt kuningaskunta haluaa sen vuoksi osallistua siirtymäkauden aikana käytäviin keskusteluihin kalastuksenhoitoa koskevista päätöksistä, jotka tulisivat voimaan siirtymäkauden päättymisen jälkeen.

| (8) | Yhdistynyt kuningaskunta on 3 päivänä huhtikuuta 2020 päivätyllä kirjeellään osoittanut, että on olemassa erityinen etunäkökohta, jonka vuoksi kyseisiä kansainvälisiä sopimuksia olisi sovellettava jo siirtymäkauden aikana. Näin ollen päätöksen (EU) 2020/135 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetty edellytys täyttyy. |
| --- | --- |

(8)

Yhdistynyt kuningaskunta on 3 päivänä huhtikuuta 2020 päivätyllä kirjeellään osoittanut, että on olemassa erityinen etunäkökohta, jonka vuoksi kyseisiä kansainvälisiä sopimuksia olisi sovellettava jo siirtymäkauden aikana. Näin ollen päätöksen (EU) 2020/135 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetty edellytys täyttyy.

| (9) | Kyseiset viisi kansainvälistä sopimusta ovat sopusoinnussa Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa erosopimuksen 127 artiklan 1 kohdan mukaisesti sovellettavan unionin oikeuden ja erosopimuksen 129 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen velvoitteiden kanssa. Näin ollen päätöksen (EU) 2020/135 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(9)

Kyseiset viisi kansainvälistä sopimusta ovat sopusoinnussa Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa erosopimuksen 127 artiklan 1 kohdan mukaisesti sovellettavan unionin oikeuden ja erosopimuksen 129 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen velvoitteiden kanssa. Näin ollen päätöksen (EU) 2020/135 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

| (10) | Yhdistynyt kuningaskunta on myös vahvistanut, että sen liittyminen kyseisiin kansainvälisiin sopimuksiin, joilla alueellisia kalastuksenhoitojärjestöjä perustetaan, ei vahingoita unionin etuja. Yhdistynyt kuningaskunta aikoo osallistua ainoastaan kokouksiin, joissa käsiteltävät asiat tulevat voimaan siirtymäkauden päätyttyä. Yhdistyneen kuningaskunnan itsenäinen jäsenyys kyseisissä kalastuksenhoitojärjestöissä siirtymäkauden aikana ei varsinkaan vaaranna unionin ulkoiseen toimintaan liittyvien tavoitteiden saavuttamista yhteisen kalastuspolitiikan alalla eikä muullakaan tavoin vahingoita unionin etuja. Näin ollen päätöksen (EU) 2020/135 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(10)

Yhdistynyt kuningaskunta on myös vahvistanut, että sen liittyminen kyseisiin kansainvälisiin sopimuksiin, joilla alueellisia kalastuksenhoitojärjestöjä perustetaan, ei vahingoita unionin etuja. Yhdistynyt kuningaskunta aikoo osallistua ainoastaan kokouksiin, joissa käsiteltävät asiat tulevat voimaan siirtymäkauden päätyttyä. Yhdistyneen kuningaskunnan itsenäinen jäsenyys kyseisissä kalastuksenhoitojärjestöissä siirtymäkauden aikana ei varsinkaan vaaranna unionin ulkoiseen toimintaan liittyvien tavoitteiden saavuttamista yhteisen kalastuspolitiikan alalla eikä muullakaan tavoin vahingoita unionin etuja. Näin ollen päätöksen (EU) 2020/135 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät.

| (11) | Päätöksen (EU) 2020/135 3 artiklan 2 kohdan nojalla tällainen lupa voi olla ehdollinen. Lupa olisi myönnettävä edellyttäen, että Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu ainoastaan kokouksiin, joissa käsitellään siirtymäkauden päättymisestä alkaen sovellettavia tai voimaan tulevia asioita. |
| --- | --- |

(11)

Päätöksen (EU) 2020/135 3 artiklan 2 kohdan nojalla tällainen lupa voi olla ehdollinen. Lupa olisi myönnettävä edellyttäen, että Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu ainoastaan kokouksiin, joissa käsitellään siirtymäkauden päättymisestä alkaen sovellettavia tai voimaan tulevia asioita.

| (12) | Yhdistynyttä kuningaskuntaa sitovat YK:n merioikeusyleissopimuksesta ja YK:n kalakantasopimuksesta johtuvat velvoitteet, minkä vuoksi sen on hoidettava ja säilytettävä meren elollisia luonnonvaroja kestävällä tavalla. Nämä tavoitteet ovat sopusoinnussa kestävyyden varmistamista ja sellaisen vastuullisen kalastuksen jatkumista koskevan unionin tavoitteen kanssa, jolla varmistetaan meren elollisten luonnonvarojen pitkän aikavälin säilyttäminen ja kestävä hyödyntäminen. |
| --- | --- |

(12)

Yhdistynyttä kuningaskuntaa sitovat YK:n merioikeusyleissopimuksesta ja YK:n kalakantasopimuksesta johtuvat velvoitteet, minkä vuoksi sen on hoidettava ja säilytettävä meren elollisia luonnonvaroja kestävällä tavalla. Nämä tavoitteet ovat sopusoinnussa kestävyyden varmistamista ja sellaisen vastuullisen kalastuksen jatkumista koskevan unionin tavoitteen kanssa, jolla varmistetaan meren elollisten luonnonvarojen pitkän aikavälin säilyttäminen ja kestävä hyödyntäminen.

| (13) | Näin ollen Yhdistynyt kuningaskunta voi erosopimuksen 129 artiklan 4 kohdan mukaisesti allekirjoittaa ja ratifioida siirtymäkauden aikana itsenäisesti kyseiset viisi kansainvälistä sopimusta, jotka ovat niiden viiden alueellisen kalastuksenhoitojärjestön perustana, joihin se hakee liittymistä. Tämä antaisi Yhdistyneelle kuningaskunnalle vaivattomamman mahdollisuuden panna täysimittaisesti täytäntöön YK:n merioikeusyleissopimuksesta ja erityisesti sen 63 ja 64 artiklasta johtuvat velvoitteet, kun siirtymäkausi päättyy ja unionin oikeutta lakataan soveltamasta siihen. |
| --- | --- |

(13)

Näin ollen Yhdistynyt kuningaskunta voi erosopimuksen 129 artiklan 4 kohdan mukaisesti allekirjoittaa ja ratifioida siirtymäkauden aikana itsenäisesti kyseiset viisi kansainvälistä sopimusta, jotka ovat niiden viiden alueellisen kalastuksenhoitojärjestön perustana, joihin se hakee liittymistä. Tämä antaisi Yhdistyneelle kuningaskunnalle vaivattomamman mahdollisuuden panna täysimittaisesti täytäntöön YK:n merioikeusyleissopimuksesta ja erityisesti sen 63 ja 64 artiklasta johtuvat velvoitteet, kun siirtymäkausi päättyy ja unionin oikeutta lakataan soveltamasta siihen.

| (14) | Yhdistyneelle kuningaskunnalle olisi näin ollen annettava lupa ilmaista itsenäisesti suostumuksensa tulla kyseisten kansainvälisten sopimusten sitomaksi, joita on määrä soveltaa siirtymäkauden aikana. |
| --- | --- |

(14)

Yhdistyneelle kuningaskunnalle olisi näin ollen annettava lupa ilmaista itsenäisesti suostumuksensa tulla kyseisten kansainvälisten sopimusten sitomaksi, joita on määrä soveltaa siirtymäkauden aikana.

| (15) | Jotta varmistetaan unionin yhteisen kalastuspolitiikan moitteeton toiminta siirtymäkauden aikana, Yhdistynyt kuningaskunta ei saisi osallistua asioihin, joita sovelletaan tai jotka tulevat voimaan siirtymäkauden aikana. Jotta ei myöskään vaikutettaisi parhaillaan käytäviä kalastusneuvotteluita unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisenä tulevan kumppanuussopimuksen yhteydessä, erityisesti niiden kalastusmahdollisuuksien osalta, joiden osalta unionin kiintiöön sisältyy nykyään Yhdistyneen kuningaskunnan osuus, Yhdistyneen kuningaskunnan olisi aloitettava neuvottelut unionin kanssa ennen tällaisesta kiintiöstä käytäviä keskusteluja, |
| --- | --- |

(15)

Jotta varmistetaan unionin yhteisen kalastuspolitiikan moitteeton toiminta siirtymäkauden aikana, Yhdistynyt kuningaskunta ei saisi osallistua asioihin, joita sovelletaan tai jotka tulevat voimaan siirtymäkauden aikana. Jotta ei myöskään vaikutettaisi parhaillaan käytäviä kalastusneuvotteluita unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisenä tulevan kumppanuussopimuksen yhteydessä, erityisesti niiden kalastusmahdollisuuksien osalta, joiden osalta unionin kiintiöön sisältyy nykyään Yhdistyneen kuningaskunnan osuus, Yhdistyneen kuningaskunnan olisi aloitettava neuvottelut unionin kanssa ennen tällaisesta kiintiöstä käytäviä keskusteluja,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Annetaan Yhdistyneelle kuningaskunnalle lupa ilmaista itsenäisesti suostumuksensa tulla seuraavien kansainvälisten sopimusten sitomaksi, joita on määrä soveltaa siirtymäkauden aikana:

| a) | Koillis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskeva yleissopimus, jolla perustetaan Koillis-Atlantin kalastuskomissio (NEAFC); |
| --- | --- |

a)

Koillis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskeva yleissopimus, jolla perustetaan Koillis-Atlantin kalastuskomissio (NEAFC);

| b) | Luoteis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskeva yleissopimus, jolla perustetaan Luoteis-Atlantin kalastusjärjestö (NAFO); |
| --- | --- |

b)

Luoteis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskeva yleissopimus, jolla perustetaan Luoteis-Atlantin kalastusjärjestö (NAFO);

| c) | Atlantin tonnikalojen suojelusta tehty kansainvälinen yleissopimus, jolla perustetaan Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio (ICCAT); |
| --- | --- |

c)

Atlantin tonnikalojen suojelusta tehty kansainvälinen yleissopimus, jolla perustetaan Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio (ICCAT);

| d) | Intian valtameren tonnikalatoimikunnan (IOTC) perustamisesta tehty sopimus; |
| --- | --- |

d)

Intian valtameren tonnikalatoimikunnan (IOTC) perustamisesta tehty sopimus;

| e) | lohen suojelusta Pohjois-Atlantilla tehty yleissopimus, jolla perustetaan Pohjois-Atlantin lohensuojelujärjestö (NASCO). |
| --- | --- |

e)

lohen suojelusta Pohjois-Atlantilla tehty yleissopimus, jolla perustetaan Pohjois-Atlantin lohensuojelujärjestö (NASCO).

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu lupa koskee ainoastaan osallistumista asioihin, joita sovelletaan tai jotka tulevat voimaan siirtymäkauden päättymisen jälkeen.

3.   Kun kyseessä on unionin kanssa jaettu kalastuskiintiö, 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu lupa edellyttää, että Yhdistynyt kuningaskunta neuvottelee etukäteen komission kanssa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 18 päivänä syyskuuta 2020.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. ROTH

---

(1)  
  EUVL L 29, 31.1.2020, s. 1.

1

(2)  
  EUVL l 29, 31.1.2020, s. 7.

2

(3)  Neuvoston päätös 81/608/ETY, tehty 13 päivänä heinäkuuta 1981, Koillis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskevan yleissopimuksen tekemisestä (EYVL L 227, 12.8.1981, s. 21).

3

(4)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 3179/78, annettu 28 päivänä joulukuuta 1978, Euroopan talousyhteisön tekemästä Luoteis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskevasta yleissopimuksesta (EYVL L 378, 30.12.1978, s. 1).

4

(5)  Neuvoston päätös 86/238/ETY, tehty 9 päivänä kesäkuuta 1986, yhteisön liittymisestä kansainväliseen yleissopimukseen Atlantin tonnikalojen suojelusta, sellaisena kuin se on muutettuna yleissopimuksen sopimuspuolina olevien valtioiden täysivaltaisten edustajien konferenssin päätösasiakirjaan liitetyllä, Pariisissa 10 päivänä heinäkuuta 1984 allekirjoitetulla pöytäkirjalla (EYVL L 162, 18.6.1986, s. 33).

5

(6)  Neuvoston päätös 95/399/EY, tehty 18 päivänä syyskuuta 1995, yhteisön liittymisestä Intian valtameren tonnikalatoimikunnan perustamista koskevaan sopimukseen (EYVL L 236, 5.10.1995, s. 24).

6

(7)  Neuvoston päätös 82/886/ETY, tehty 13 päivänä joulukuuta 1982, yleissopimuksen tekemisestä lohen suojelusta Pohjois-Atlantilla (NASCO) (EYVL L 378, 31.12.1982, s. 24).

7

(8)  
  EYVL L 179, 23.6.1998, s. 3.

8

(9)  
  EYVL L 189, 3.7.1998, s. 16.

9

---

| 21.9.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 305/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 305/30

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS (EU) 2020/1306,

annettu 16 päivänä syyskuuta 2020,

tiettyjen keskuspankkiin liittyvien vastuiden jättämisestä väliaikaisesti vastuiden kokonaismäärän ulkopuolelle covid-19-pandemian vuoksi (EKP/2020/44)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille 15 päivänä lokakuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan,

ottaa huomioon luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (2) ja erityisesti sen 500 b artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Basel III -säännöstöllä otettiin käyttöön yksinkertainen, läpinäkyvä ja ei-riskiperusteinen vähimmäisomavaraisuusaste, joka on vakuuttava toimenpide riskiperusteisten pääomavaatimusten täydentäjänä. Baselin pankkivalvontakomitean joulukuussa 2017 julkaisemassa vähimmäisomavaraisuusastetta koskevassa standardissa (jäljempänä Baselin pankkivalvontakomitean omavaraisuusastetta koskeva standardi) todetaan, että lainkäyttöalueen toimivaltainen viranomainen voi rahapolitiikan täytäntöönpanon helpottamiseksi harkintansa mukaan päättää, että keskuspankkivarannot jätetään väliaikaisesti vähimmäisomavaraisuusasteen laskennassa vastuumäärän ulkopuolelle, kun makrotalouden olosuhteet ovat poikkeukselliset. |
| --- | --- |

(1)

Basel III -säännöstöllä otettiin käyttöön yksinkertainen, läpinäkyvä ja ei-riskiperusteinen vähimmäisomavaraisuusaste, joka on vakuuttava toimenpide riskiperusteisten pääomavaatimusten täydentäjänä. Baselin pankkivalvontakomitean joulukuussa 2017 julkaisemassa vähimmäisomavaraisuusastetta koskevassa standardissa (jäljempänä Baselin pankkivalvontakomitean omavaraisuusastetta koskeva standardi) todetaan, että lainkäyttöalueen toimivaltainen viranomainen voi rahapolitiikan täytäntöönpanon helpottamiseksi harkintansa mukaan päättää, että keskuspankkivarannot jätetään väliaikaisesti vähimmäisomavaraisuusasteen laskennassa vastuumäärän ulkopuolelle, kun makrotalouden olosuhteet ovat poikkeukselliset.

| (2) | Baselin pankkivalvontakomitean omavaraisuusastetta koskeva standardi saatettiin ensin osaksi unionin lainsäädäntöä asetuksella (EU) N:o 575/2013. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 430 artiklassa edellytetään, että laitokset toimittavat toimivaltaisille viranomaisille tietyt tiedot vähimmäisomavaraisuusasteestaan ja sen osatekijöistä, ja toisaalta kyseisen asetuksen 451 artiklassa edellytetään, että laitokset julkistavat tietyt tiedot vähimmäisomavaraisuusasteestaan ja ylivelkaantumisriskin hallinnasta. |
| --- | --- |

(2)

Baselin pankkivalvontakomitean omavaraisuusastetta koskeva standardi saatettiin ensin osaksi unionin lainsäädäntöä asetuksella (EU) N:o 575/2013. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 430 artiklassa edellytetään, että laitokset toimittavat toimivaltaisille viranomaisille tietyt tiedot vähimmäisomavaraisuusasteestaan ja sen osatekijöistä, ja toisaalta kyseisen asetuksen 451 artiklassa edellytetään, että laitokset julkistavat tietyt tiedot vähimmäisomavaraisuusasteestaan ja ylivelkaantumisriskin hallinnasta.

| (3) | Asetusta (EU) N:o 575/2013 muutettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/876 (3) muun muassa sen vuoksi, että otettaisiin huomioon Baselin pankkivalvontakomitean omavaraisuusastetta koskevaan standardiin tehdyt tarkistukset, joilla pyrittiin varmistamaan kansainvälisesti tarkasteltuna yhtäläiset kilpailumahdollisuudet laitoksille, jotka ovat sijoittautuneet unioniin mutta toimivat unionin ulkopuolella, ja se, että vähimmäisomavaraisuusaste täydentää jatkossakin tehokkaasti riskiperusteisia omien varojen vaatimuksia. Asetuksella (EU) 2019/876 otettiin käyttöön vähimmäisomavaraisuusvaatimus, joka täydentää vähimmäisomavaraisuusasteen ilmoittamista ja julkistamista koskevaa järjestelmää. Kyseisessä asetuksessa otettiin myös käyttöön mahdollisuus jättää tietyt keskuspankkivastuut laitoksen vastuiden kokonaismäärän laskennan ulkopuolelle poikkeuksellisissa olosuhteissa ja rahapolitiikan toteuttamisen helpottamiseksi. Nämä vähimmäisomavaraisuusastetta koskevat muutokset, mukaan luettuna harkintavalta jättää tietyt keskuspankkivastuut vastuiden kokonaismäärän ulkopuolelle, tulevat sovellettaviksi 28 päivänä kesäkuuta 2021. |
| --- | --- |

(3)

Asetusta (EU) N:o 575/2013 muutettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/876 (3) muun muassa sen vuoksi, että otettaisiin huomioon Baselin pankkivalvontakomitean omavaraisuusastetta koskevaan standardiin tehdyt tarkistukset, joilla pyrittiin varmistamaan kansainvälisesti tarkasteltuna yhtäläiset kilpailumahdollisuudet laitoksille, jotka ovat sijoittautuneet unioniin mutta toimivat unionin ulkopuolella, ja se, että vähimmäisomavaraisuusaste täydentää jatkossakin tehokkaasti riskiperusteisia omien varojen vaatimuksia. Asetuksella (EU) 2019/876 otettiin käyttöön vähimmäisomavaraisuusvaatimus, joka täydentää vähimmäisomavaraisuusasteen ilmoittamista ja julkistamista koskevaa järjestelmää. Kyseisessä asetuksessa otettiin myös käyttöön mahdollisuus jättää tietyt keskuspankkivastuut laitoksen vastuiden kokonaismäärän laskennan ulkopuolelle poikkeuksellisissa olosuhteissa ja rahapolitiikan toteuttamisen helpottamiseksi. Nämä vähimmäisomavaraisuusastetta koskevat muutokset, mukaan luettuna harkintavalta jättää tietyt keskuspankkivastuut vastuiden kokonaismäärän ulkopuolelle, tulevat sovellettaviksi 28 päivänä kesäkuuta 2021.

| (4) | Asetusta on tämän jälkeen edelleen muutettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/873 (4) muun muassa sen vuoksi, että tiettyjen keskuspankkivastuiden jättäminen laitoksen vastuiden kokonaismäärän ulkopuolelle olisi mahdollista ajalla ennen 28 päivää kesäkuuta 2021, eli ennen kuin asetuksessa (EU) 2019/876 säädetyt vähimmäisomavaraisuusastetta koskevat muutokset tulevat sovellettaviksi. Erityisesti asetuksen (EU) N:o 575/2013 500 b artiklassa sallitaan se, että laitos jättää vastuiden kokonaismäärän ulkopuolelle tietyt laitoksen keskuspankkiin liittyvät vastuut, jos laitoksen toimivaltainen viranomainen on asiaankuuluvaa keskuspankkia kuultuaan määrittänyt ja julkisesti ilmoittanut, että on olemassa poikkeuksellisia olosuhteita, joissa ulkopuolelle jättäminen on perusteltua rahapolitiikan toteuttamisen helpottamiseksi. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 500 b artiklaa on sovellettu 27 päivästä kesäkuuta 2020. |
| --- | --- |

(4)

Asetusta on tämän jälkeen edelleen muutettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/873 (4) muun muassa sen vuoksi, että tiettyjen keskuspankkivastuiden jättäminen laitoksen vastuiden kokonaismäärän ulkopuolelle olisi mahdollista ajalla ennen 28 päivää kesäkuuta 2021, eli ennen kuin asetuksessa (EU) 2019/876 säädetyt vähimmäisomavaraisuusastetta koskevat muutokset tulevat sovellettaviksi. Erityisesti asetuksen (EU) N:o 575/2013 500 b artiklassa sallitaan se, että laitos jättää vastuiden kokonaismäärän ulkopuolelle tietyt laitoksen keskuspankkiin liittyvät vastuut, jos laitoksen toimivaltainen viranomainen on asiaankuuluvaa keskuspankkia kuultuaan määrittänyt ja julkisesti ilmoittanut, että on olemassa poikkeuksellisia olosuhteita, joissa ulkopuolelle jättäminen on perusteltua rahapolitiikan toteuttamisen helpottamiseksi. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 500 b artiklaa on sovellettu 27 päivästä kesäkuuta 2020.

| (5) | Vaikka rahoitusmarkkinoiden olosuhteet ovat vuoden 2020 huhtikuun jälkeen vakiintuneet, euroalueen rahoitusolot ovat kireämmät kuin vuoden alussa, mikä johtuu korkeammista joukkolainojen tuotoista ja matalammista osakkeiden hinnoista. Koronaviruspandemian (covid-19) aiheuttama tilanne samoin kuin siitä seurannut ja edelleen jatkuva tarve vahvasti kasvua tukevalle rahapolitiikan mitoitukselle, sekä euroalueen talouksien ja pankkiperusteisen rahapolitiikan välittymismekanismien hauraus ja haavoittuvuus, ovat kaikki perusteena Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston näkemykselle, jonka mukaan on olemassa poikkeuksellisia olosuhteita, joissa tiettyjen keskuspankkiin liittyvien vastuiden jättäminen laitosten vastuiden kokonaismäärän laskennan ulkopuolelle on perusteltua rahapolitiikan toteuttamisen helpottamiseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 500 b artiklassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(5)

Vaikka rahoitusmarkkinoiden olosuhteet ovat vuoden 2020 huhtikuun jälkeen vakiintuneet, euroalueen rahoitusolot ovat kireämmät kuin vuoden alussa, mikä johtuu korkeammista joukkolainojen tuotoista ja matalammista osakkeiden hinnoista. Koronaviruspandemian (covid-19) aiheuttama tilanne samoin kuin siitä seurannut ja edelleen jatkuva tarve vahvasti kasvua tukevalle rahapolitiikan mitoitukselle, sekä euroalueen talouksien ja pankkiperusteisen rahapolitiikan välittymismekanismien hauraus ja haavoittuvuus, ovat kaikki perusteena Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston näkemykselle, jonka mukaan on olemassa poikkeuksellisia olosuhteita, joissa tiettyjen keskuspankkiin liittyvien vastuiden jättäminen laitosten vastuiden kokonaismäärän laskennan ulkopuolelle on perusteltua rahapolitiikan toteuttamisen helpottamiseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 500 b artiklassa tarkoitetulla tavalla.

| (6) | Laskennan ulkopuolelle jätettäviin vastuisiin voivat kuulua keskuspankin sijaintivaltion laillisena valuuttana käytettävät kolikot ja setelit sekä omaisuuserät, jotka ovat saatavia keskuspankilta – keskuspankissa pidettävät varannot mukaan luettuina – siltä osin kuin nämä vastuut ovat merkityksellisiä rahapolitiikan välittymisen ja siten rahapolitiikan toteuttamisen kannalta. Tällaiset vastuut kattavat talletusmahdollisuuden piiriin kuuluvat talletukset ja varantotilien saldot eurojärjestelmässä, mukaan luettuina varat, joita pidetään vähimmäisvarantovelvoitteen täyttämiseksi. Vastuita, jotka edustavat saamisia keskuspankilta ja jotka eivät liity rahapolitiikan toteuttamiseen, ei tulisi jättää vastuiden kokonaismäärän laskennan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(6)

Laskennan ulkopuolelle jätettäviin vastuisiin voivat kuulua keskuspankin sijaintivaltion laillisena valuuttana käytettävät kolikot ja setelit sekä omaisuuserät, jotka ovat saatavia keskuspankilta – keskuspankissa pidettävät varannot mukaan luettuina – siltä osin kuin nämä vastuut ovat merkityksellisiä rahapolitiikan välittymisen ja siten rahapolitiikan toteuttamisen kannalta. Tällaiset vastuut kattavat talletusmahdollisuuden piiriin kuuluvat talletukset ja varantotilien saldot eurojärjestelmässä, mukaan luettuina varat, joita pidetään vähimmäisvarantovelvoitteen täyttämiseksi. Vastuita, jotka edustavat saamisia keskuspankilta ja jotka eivät liity rahapolitiikan toteuttamiseen, ei tulisi jättää vastuiden kokonaismäärän laskennan ulkopuolelle.

| (7) | On odotettavissa, että tiettyjen keskuspankkiin liittyvien vastuiden jättäminen vastuiden kokonaismäärän laskennan ulkopuolelle asetuksen (EU) N:o 575/2013 500 b artiklan nojalla 27 päivään kesäkuuta 2021 saakka auttaisi luottolaitoksia täyttämään reaalitalouden rahoittamiseen liittyvän tehtävänsä, ilman että vakavaraisuuden sääntelykehyksen keskeiset osatekijät vaarantuvat. Laskennan ulkopuolelle jättäminen saattaa vähentää mahdollisia esteitä sellaisten omia varoja ja hyväksyttäviä vastuita koskevien uusien vaatimusten käyttöönoton yhteydessä, jotka toteutettiin unionissa asetuksen (EU) N:o 575/2013 muuttamiseksi annetulla asetuksella (EU) 2019/876 kokonaistappionkattamiskykyä koskevan standardin huomioon ottamiseksi ja joita on sovellettu 28 päivästä kesäkuuta 2019. Vaikka vähimmäisomavaraisuusastetta sovelletaan vasta 28 päivästä kesäkuuta 2021, tiettyjen keskuspankkiin liittyvien vastuiden jättämisestä kokonaisvastuiden määrän laskennan ulkopuolelle kyseiseen päivään saakka voisi lisäksi olla etua rahoitustietojen selkeän ilmoittamisen näkökulmasta. Laitoksilla olisi erityisesti mahdollisuus julkistaa tiedot vähimmäisomavaraisuusasteestaan ilman ulkopuolelle jätettyjen vastuiden vaikutusta sekä sen kanssa. Nämä tiedot voivat olla hyödyllisiä rahoitusmarkkinaosapuolille laitosten mahdollisten vähimmäisomavaraisuusasteiden arvioimiseksi tulevaisuudessa, kun vähimmäisomavaraisuusaste tulee sovellettavaksi 28 päivästä kesäkuuta 2021. |
| --- | --- |

(7)

On odotettavissa, että tiettyjen keskuspankkiin liittyvien vastuiden jättäminen vastuiden kokonaismäärän laskennan ulkopuolelle asetuksen (EU) N:o 575/2013 500 b artiklan nojalla 27 päivään kesäkuuta 2021 saakka auttaisi luottolaitoksia täyttämään reaalitalouden rahoittamiseen liittyvän tehtävänsä, ilman että vakavaraisuuden sääntelykehyksen keskeiset osatekijät vaarantuvat. Laskennan ulkopuolelle jättäminen saattaa vähentää mahdollisia esteitä sellaisten omia varoja ja hyväksyttäviä vastuita koskevien uusien vaatimusten käyttöönoton yhteydessä, jotka toteutettiin unionissa asetuksen (EU) N:o 575/2013 muuttamiseksi annetulla asetuksella (EU) 2019/876 kokonaistappionkattamiskykyä koskevan standardin huomioon ottamiseksi ja joita on sovellettu 28 päivästä kesäkuuta 2019. Vaikka vähimmäisomavaraisuusastetta sovelletaan vasta 28 päivästä kesäkuuta 2021, tiettyjen keskuspankkiin liittyvien vastuiden jättämisestä kokonaisvastuiden määrän laskennan ulkopuolelle kyseiseen päivään saakka voisi lisäksi olla etua rahoitustietojen selkeän ilmoittamisen näkökulmasta. Laitoksilla olisi erityisesti mahdollisuus julkistaa tiedot vähimmäisomavaraisuusasteestaan ilman ulkopuolelle jätettyjen vastuiden vaikutusta sekä sen kanssa. Nämä tiedot voivat olla hyödyllisiä rahoitusmarkkinaosapuolille laitosten mahdollisten vähimmäisomavaraisuusasteiden arvioimiseksi tulevaisuudessa, kun vähimmäisomavaraisuusaste tulee sovellettavaksi 28 päivästä kesäkuuta 2021.

| (8) | EKP:tä on kuultu sen rahapoliittisen tehtävän johdosta asetuksen (EU) N:o 575/2013 500 b artiklan 2 kohdan mukaisesti niiden poikkeuksellisten olosuhteiden määrittämisestä, joissa kyseisen asetuksen 500 b artiklan 1 kohdan mukainen ulkopuolelle jättäminen on perusteltua, (5) |
| --- | --- |

(8)

EKP:tä on kuultu sen rahapoliittisen tehtävän johdosta asetuksen (EU) N:o 575/2013 500 b artiklan 2 kohdan mukaisesti niiden poikkeuksellisten olosuhteiden määrittämisestä, joissa kyseisen asetuksen 500 b artiklan 1 kohdan mukainen ulkopuolelle jättäminen on perusteltua, (5)

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä sovelletaan asetuksessa (EU) N:o 575/2013 vahvistettuja määritelmiä sekä lisäksi seuraavia määritelmiä:

| (1) | ’eurojärjestelmällä’ tarkoitetaan eurojärjestelmää sellaisena kuin se on määritelty Euroopan keskuspankin suuntaviivoissa (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) (6); |
| --- | --- |

(1)

’eurojärjestelmällä’ tarkoitetaan eurojärjestelmää sellaisena kuin se on määritelty Euroopan keskuspankin suuntaviivoissa (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) (6);

6

| (2) | ’talletusmahdollisuudella’ tarkoitetaan suuntaviivoissa (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) määriteltyä talletusmahdollisuutta; |
| --- | --- |

(2)

’talletusmahdollisuudella’ tarkoitetaan suuntaviivoissa (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) määriteltyä talletusmahdollisuutta;

| (3) | ’varantotilillä’ tarkoitetaan Euroopan keskuspankin asetuksessa (EU) N:o 1745/2003 (EKP/2003/9) (7) määriteltyä varantotiliä, |
| --- | --- |

(3)

’varantotilillä’ tarkoitetaan Euroopan keskuspankin asetuksessa (EU) N:o 1745/2003 (EKP/2003/9) (7) määriteltyä varantotiliä,

7

| (4) | ’vähimmäisvarantovelvoitteilla’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1745/2003 (EKP/2003/9) mukaisesti laskettuja vähimmäisvarantovelvoitteita; |
| --- | --- |

(4)

’vähimmäisvarantovelvoitteilla’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1745/2003 (EKP/2003/9) mukaisesti laskettuja vähimmäisvarantovelvoitteita;

| (5) | ’merkittävällä valvottavalla yhteisöllä jossakin euroalueeseen kuuluvassa jäsenvaltiossa’ tarkoitetaan Euroopan keskuspankin asetuksessa (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) (8) määriteltyä merkittävää valvottavaa yhteisöä jossakin euroalueeseen kuuluvassa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(5)

’merkittävällä valvottavalla yhteisöllä jossakin euroalueeseen kuuluvassa jäsenvaltiossa’ tarkoitetaan Euroopan keskuspankin asetuksessa (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) (8) määriteltyä merkittävää valvottavaa yhteisöä jossakin euroalueeseen kuuluvassa jäsenvaltiossa.

8

2 artikla

Poikkeuksellisten olosuhteiden olemassaolon määrittäminen

1.   EKP on määrittänyt asetuksen (EU) N:o 575/2013 500 b artiklan 2 kohdan soveltamista varten, että on olemassa poikkeuksellisia olosuhteita, joissa kyseisen asetuksen 500 b artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa mainitut keskuspankkiin liittyvät vastuut voidaan jättää vastuiden kokonaismäärän ulkopuolelle rahapolitiikan toteuttamisen helpottamiseksi, sanotun rajoittamatta 2 ja 3 kohdan soveltamista.

2.   Mitä tulee asetuksen (EU) N:o 575/2013 500 b artiklan 1 kohdan b alakohdassa mainittuihin vastuisiin, edellä 1 kohdan mukaista määritystä sovelletaan sellaisiin eurojärjestelmän keskuspankkeihin liittyviin vastuisiin, jotka liittyvät talletusmahdollisuuden piiriin kuuluviin talletuksiin tai varantotileillä oleviin saldoihin, mukaan luettuina varat, joita pidetään vähimmäisvarantovelvoitteiden täyttämiseksi.

3.   Määritystä sovelletaan suhteessa jokaiseen laitokseen, joka on merkittävä valvottava yhteisö jossakin euroalueeseen kuuluvassa jäsenvaltiossa.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan viidentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tehty Frankfurt am Mainissa, 16 päivänä syyskuuta 2020.

EKP:n puheenjohtaja

Christine LAGARDE

---

(1)  
  EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63.

1

(2)  
  EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1.

2

(3)  Asetuksen (EU) N:o 575/2013 muuttamisesta vähimmäisomavaraisuusasteen, pysyvän varainhankinnan vaatimuksen, omien varojen ja hyväksyttävien velkojen vaatimusten, vastapuoliriskin, markkinariskin keskusvastapuoliin liittyvien vastuiden, yhteistä sijoitustoimintaa harjoittaviin yrityksiin liittyvien vastuiden, suurten asiakasriskien ja raportointi- ja julkistamisvaatimusten osalta sekä asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta 20 päivänä toukokuuta 2019 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/876 (EUVL L 150, 7.6.2019, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/873, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2020, asetusten (EU) N:o 575/2013 ja (EU) 2019/876 muuttamisesta tiettyjen covid-19-pandemian vuoksi tehtävien mukautusten osalta (EUVL L 204, 26.6.2020, s. 4).

4

(5)  https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2020/html/ecb.pr200917~f3f03398d2.en.html

5

(6)  Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2015/510, annettu 19 päivänä joulukuuta 2014, eurojärjestelmän rahapolitiikan kehyksen täytäntöönpanosta (EKP/2014/60) (EUVL L 91, 2.4.2015, s. 3).

6

(7)  Euroopan keskuspankin asetus (EY) N:o 1745/2003, annettu 12 päivänä syyskuuta 2003, vähimmäisvarantojen soveltamisesta (EKP/2003/9) (EUVL L 250, 2.10.2003, s. 10).

7

(8)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 468/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, kehyksen perustamisesta YVM:n puitteissa tehtävälle yhteistyölle EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä sekä kansallisten nimettyjen viranomaisten kanssa (YVM-kehysasetus) (EKP/2014/17) (EUVL L 141, 14.5.2014, s. 1).

8

---

SUOSITUKSET

| 21.9.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 305/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 305/33

---

KOMISSION SUOSITUS (EU) 2020/1307,

annettu 18 päivänä syyskuuta 2020,

unionin yhteisestä välineistöstä erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönoton kustannusten vähentämiseksi ja 5G-radiotaajuuksien oikea-aikaisen ja investointeihin kannustavan saatavuuden varmistamiseksi, jotta voidaan verkkoyhteyksiä edistämällä tukea talouden elpymistä covid-19-kriisistä unionissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Covid-19-kriisi on osoittanut, että verkkoyhteydet ovat olennaisen tärkeitä unionin kansalaisille ja yrityksille. Sähköisillä viestintäverkoilla, erityisesti erittäin suuren kapasiteetin verkoilla, on ollut ratkaiseva merkitys kriisiin vastaamisessa, sillä ne ovat mahdollistaneet etätyöskentelyn ja -koulunkäynnin, terveydenhuollon sekä henkilökohtaisen viestinnän ja viihteen. Laajalle levinneet gigabittiyhteydet tukevat suurta kaistanleveyttä vaativaa käyttöä terveydenhuollossa, koulutuksessa, liikenteessä, logistiikassa ja tiedonvälityksessä, joilla voi olla keskeinen rooli Euroopan talouden elpymisessä. Yleisesti ottaen kiinteät ja langattomat yhteydet edistävät merkittävästi kohtuuhintaisten ja saavutettavien palvelujen tarjoamista ja digitaalisen kuilun kaventamista. Ne tarjoavat tärkeän keinon jakaa tietoa, auttavat viranomaisia hillitsemään viruksen leviämistä ja antavat terveydenhuollon organisaatioille mahdollisuuden vaihtaa tietoja ja tarjota etäpalveluja. |
| --- | --- |

(1)

Covid-19-kriisi on osoittanut, että verkkoyhteydet ovat olennaisen tärkeitä unionin kansalaisille ja yrityksille. Sähköisillä viestintäverkoilla, erityisesti erittäin suuren kapasiteetin verkoilla, on ollut ratkaiseva merkitys kriisiin vastaamisessa, sillä ne ovat mahdollistaneet etätyöskentelyn ja -koulunkäynnin, terveydenhuollon sekä henkilökohtaisen viestinnän ja viihteen. Laajalle levinneet gigabittiyhteydet tukevat suurta kaistanleveyttä vaativaa käyttöä terveydenhuollossa, koulutuksessa, liikenteessä, logistiikassa ja tiedonvälityksessä, joilla voi olla keskeinen rooli Euroopan talouden elpymisessä. Yleisesti ottaen kiinteät ja langattomat yhteydet edistävät merkittävästi kohtuuhintaisten ja saavutettavien palvelujen tarjoamista ja digitaalisen kuilun kaventamista. Ne tarjoavat tärkeän keinon jakaa tietoa, auttavat viranomaisia hillitsemään viruksen leviämistä ja antavat terveydenhuollon organisaatioille mahdollisuuden vaihtaa tietoja ja tarjota etäpalveluja.

| (2) | Pandemia on muuttanut tulevien vuosien talousnäkymiä. Investointeja ja uudistuksia tarvitaan enemmän kuin koskaan, jotta voidaan varmistaa taloudellinen lähentyminen sekä talouden tasapainoinen, tulevaisuuteen suuntautuva ja kestävä elpyminen. Investoiminen unionin yhteisiin painopisteisiin, erityisesti vihreään talouteen, digitaalialaan ja sosiaalipolitiikkaan, parantaa unionin selviytymiskykyä ja auttaa luomaan työpaikkoja ja kestävää kasvua sekä nykyaikaistamaan jäsenvaltioiden talouksia. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi hyödynnettävä ehdotetun elpymis- ja palautumistukivälineen potentiaali mahdollisimman täysimääräisesti, varmistettava julkisten varojen tehokas käyttö ja luotava edellytykset, jotka soveltuvat parhaiten yksityisille investoinneille. Tätä varten tässä suosituksessa annetaan ohjeita jäsenvaltioille, jotka ovat laatimassa elpymis- palautumissuunnitelmia koskevia ehdotuksiaan. Siinä esitetään, miten jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön yksinkertaisia ja realistisia toimenpiteitä radiotaajuuksien osoittamiseksi viidennen sukupolven (5G) verkoille investointiin kannustavilla edellytyksillä ja miten ne voivat helpottaa erittäin suuren kapasiteetin kiinteiden ja langattomien verkkojen käyttöönottoa esimerkiksi poistamalla tarpeettomia hallinnollisia esteitä ja yksinkertaistamalla lupamenettelyjä. |
| --- | --- |

(2)

Pandemia on muuttanut tulevien vuosien talousnäkymiä. Investointeja ja uudistuksia tarvitaan enemmän kuin koskaan, jotta voidaan varmistaa taloudellinen lähentyminen sekä talouden tasapainoinen, tulevaisuuteen suuntautuva ja kestävä elpyminen. Investoiminen unionin yhteisiin painopisteisiin, erityisesti vihreään talouteen, digitaalialaan ja sosiaalipolitiikkaan, parantaa unionin selviytymiskykyä ja auttaa luomaan työpaikkoja ja kestävää kasvua sekä nykyaikaistamaan jäsenvaltioiden talouksia. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi hyödynnettävä ehdotetun elpymis- ja palautumistukivälineen potentiaali mahdollisimman täysimääräisesti, varmistettava julkisten varojen tehokas käyttö ja luotava edellytykset, jotka soveltuvat parhaiten yksityisille investoinneille. Tätä varten tässä suosituksessa annetaan ohjeita jäsenvaltioille, jotka ovat laatimassa elpymis- palautumissuunnitelmia koskevia ehdotuksiaan. Siinä esitetään, miten jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön yksinkertaisia ja realistisia toimenpiteitä radiotaajuuksien osoittamiseksi viidennen sukupolven (5G) verkoille investointiin kannustavilla edellytyksillä ja miten ne voivat helpottaa erittäin suuren kapasiteetin kiinteiden ja langattomien verkkojen käyttöönottoa esimerkiksi poistamalla tarpeettomia hallinnollisia esteitä ja yksinkertaistamalla lupamenettelyjä.

| (3) | Nykyisessä sosioekonomisessa tilanteessa on tarpeen kehittää parhaisiin käytäntöihin perustuva unionin yhteinen toimintamalli ja välineistö. Tavoitteena on luoda kannustimia erittäin suuren kapasiteetin verkkojen, myös valokuituverkkojen ja seuraavan sukupolven langattomien verkkojen, nopeaan käyttöönottoon. Tällainen lähestymistapa tukisi kehittyviä ja tulevaisuuden digitaalisia prosesseja ja sovelluksia sekä osaltaan edistäisi suoraan kasvua ja työllisyyttä osana unionin talouden elpymistä. |
| --- | --- |

(3)

Nykyisessä sosioekonomisessa tilanteessa on tarpeen kehittää parhaisiin käytäntöihin perustuva unionin yhteinen toimintamalli ja välineistö. Tavoitteena on luoda kannustimia erittäin suuren kapasiteetin verkkojen, myös valokuituverkkojen ja seuraavan sukupolven langattomien verkkojen, nopeaan käyttöönottoon. Tällainen lähestymistapa tukisi kehittyviä ja tulevaisuuden digitaalisia prosesseja ja sovelluksia sekä osaltaan edistäisi suoraan kasvua ja työllisyyttä osana unionin talouden elpymistä.

| (4) | Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamisesta 9 päivänä kesäkuuta 2020 annetuissa neuvoston päätelmissä (1) korostetaan covid-19-pandemian osoittaneen, että tarvitaan nopeita ja ajasta ja paikasta riippumattomia yhteyksiä. Se edellyttää, että jäsenvaltiot kehittävät tiiviissä yhteistyössä komission kanssa parhaita käytäntöjä, joilla vähennetään verkon käyttöönoton kustannuksia ja helpotetaan erittäin suuren kapasiteetin infrastruktuurien, kuten kuitu- ja 5G-verkkojen, käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamisesta 9 päivänä kesäkuuta 2020 annetuissa neuvoston päätelmissä (1) korostetaan covid-19-pandemian osoittaneen, että tarvitaan nopeita ja ajasta ja paikasta riippumattomia yhteyksiä. Se edellyttää, että jäsenvaltiot kehittävät tiiviissä yhteistyössä komission kanssa parhaita käytäntöjä, joilla vähennetään verkon käyttöönoton kustannuksia ja helpotetaan erittäin suuren kapasiteetin infrastruktuurien, kuten kuitu- ja 5G-verkkojen, käyttöönottoa.

| (5) | 5G-matkaviestintäverkot tarjoavat mobiilikäyttäjille erittäin suuren kapasiteetin yhteydet. Nämä verkot ovat keskeisessä asemassa luotaessa perustaa digitaaliselle ja vihreälle muutokselle esimerkiksi liikenteen, energian, valmistusteollisuuden, terveydenhuollon, maatalouden ja tiedonvälityksen aloilla. Monien 5G-sovellusten toiminta edellyttää palvelun jatkuvuutta laajoilla maantieteellisillä alueilla, myös yli kansallisten rajojen. Sen vuoksi on tärkeää, että jäsenvaltiot toteuttavat asianmukaisia toimia edistääkseen käyttöönottoa koko alueellaan – maaseutu ja syrjäiset alueet mukaan luettuina – ja tekevät keskenään yhteistyötä 5G:n käyttöönottamiseksi rajatylittävillä alueilla. |
| --- | --- |

(5)

5G-matkaviestintäverkot tarjoavat mobiilikäyttäjille erittäin suuren kapasiteetin yhteydet. Nämä verkot ovat keskeisessä asemassa luotaessa perustaa digitaaliselle ja vihreälle muutokselle esimerkiksi liikenteen, energian, valmistusteollisuuden, terveydenhuollon, maatalouden ja tiedonvälityksen aloilla. Monien 5G-sovellusten toiminta edellyttää palvelun jatkuvuutta laajoilla maantieteellisillä alueilla, myös yli kansallisten rajojen. Sen vuoksi on tärkeää, että jäsenvaltiot toteuttavat asianmukaisia toimia edistääkseen käyttöönottoa koko alueellaan – maaseutu ja syrjäiset alueet mukaan luettuina – ja tekevät keskenään yhteistyötä 5G:n käyttöönottamiseksi rajatylittävillä alueilla.

| (6) | Komission tiedonannossa ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” (2) ilmoitettiin Euroopan 5G- ja 6G-toimintasuunnitelman päivittämisestä tulevaisuudessa. Tähän suositukseen sisältyvillä taajuuksiin liittyvillä toimilla voidaan tukea komission tähän päivittämiseen liittyvää valmistelutyötä. Päivitetyssä toimintasuunnitelmassa on tarkoitus tarkastella saavutettua edistystä, käsitellä verkon käyttöönoton nykyisiä puutteita sekä asettaa uusi tavoitetaso tulevalle 5G-käyttöönotolle EU:ssa sen varmistamiseksi, että 5G-yhteyksien koko potentiaalia hyödynnetään talouden digitalisaatiota koskevien EU:n pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Komission tiedonannossa ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” (2) ilmoitettiin Euroopan 5G- ja 6G-toimintasuunnitelman päivittämisestä tulevaisuudessa. Tähän suositukseen sisältyvillä taajuuksiin liittyvillä toimilla voidaan tukea komission tähän päivittämiseen liittyvää valmistelutyötä. Päivitetyssä toimintasuunnitelmassa on tarkoitus tarkastella saavutettua edistystä, käsitellä verkon käyttöönoton nykyisiä puutteita sekä asettaa uusi tavoitetaso tulevalle 5G-käyttöönotolle EU:ssa sen varmistamiseksi, että 5G-yhteyksien koko potentiaalia hyödynnetään talouden digitalisaatiota koskevien EU:n pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (7) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/61/EU (3), (laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskeva direktiivi) tavoitteena on helpottaa nopeiden sähköisten viestintäverkkojen käyttöönottoa ja tarjota siihen kannustimia. Komissio määritteli laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevan direktiivin täytäntöönpanoa koskevassa kertomuksessaan (4) useita direktiivin tehokkuuteen liittyviä ongelmia, muun muassa sen, että jäsenvaltiot eivät käytä kaikkia mahdollisia valinnaisia toimenpiteitä täysimittaisesti. Sen vuoksi tässä suosituksessa olisi ehdotettava toimenpiteitä, joilla kannustetaan kestävien erittäin suuren kapasiteetin sähköisten viestintäverkkojen, myös 5G-verkkojen, ripeään käyttöönottoon. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/61/EU (3), (laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskeva direktiivi) tavoitteena on helpottaa nopeiden sähköisten viestintäverkkojen käyttöönottoa ja tarjota siihen kannustimia. Komissio määritteli laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevan direktiivin täytäntöönpanoa koskevassa kertomuksessaan (4) useita direktiivin tehokkuuteen liittyviä ongelmia, muun muassa sen, että jäsenvaltiot eivät käytä kaikkia mahdollisia valinnaisia toimenpiteitä täysimittaisesti. Sen vuoksi tässä suosituksessa olisi ehdotettava toimenpiteitä, joilla kannustetaan kestävien erittäin suuren kapasiteetin sähköisten viestintäverkkojen, myös 5G-verkkojen, ripeään käyttöönottoon.

| (8) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2018/1972 (5), joka jäsenvaltioiden on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöään viimeistään 21 päivänä joulukuuta 2020 ja jota niiden on sovellettava kyseisestä päivästä alkaen, edistetään verkkoyhteyksiä ja erittäin suuren kapasiteetin verkkojen saatavuutta ja yleistymistä kaikkien unionin kansalaisten ja yritysten keskuudessa. Tämän suosituksen tarkoituksena on osaltaan edistää tämän tavoitteen saavuttamista, ja siinä keskitytään näin ollen erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönottoon. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2018/1972 (5), joka jäsenvaltioiden on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöään viimeistään 21 päivänä joulukuuta 2020 ja jota niiden on sovellettava kyseisestä päivästä alkaen, edistetään verkkoyhteyksiä ja erittäin suuren kapasiteetin verkkojen saatavuutta ja yleistymistä kaikkien unionin kansalaisten ja yritysten keskuudessa. Tämän suosituksen tarkoituksena on osaltaan edistää tämän tavoitteen saavuttamista, ja siinä keskitytään näin ollen erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönottoon.

| (9) | Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä keskenään ja komission kanssa kehittääkseen kiireellisesti välineistön, joka sisältää parhaita käytäntöjä laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevan direktiivin soveltamiseksi. Tämän välineistön olisi pohjauduttava kyseisen direktiivin vähimmäisvaatimuksiin ja sillä olisi voitava parantaa seuraavia: i) lupamenettelyjen yksinkertaistaminen osana laajempaa työtä julkishallinnon tehokkuuden ja avoimuuden parantamiseksi ja liiketoiminnan helpottamiseksi; ii) avoimuuden lisääminen ja keskitetyn tietopisteen aseman vahvistaminen; iii) olemassa olevan julkisen sektorin elinten hallinnoiman fyysisen infrastruktuurin käyttöoikeuden laajentaminen ja iv) riitojenratkaisumekanismin tehostaminen. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi yksilöitävä toimenpiteitä, jotka auttaisivat vähentämään sähköisten viestintäverkkojen ympäristövaikutuksia ja varmistamaan niiden kestävyyden. |
| --- | --- |

(9)

Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä keskenään ja komission kanssa kehittääkseen kiireellisesti välineistön, joka sisältää parhaita käytäntöjä laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevan direktiivin soveltamiseksi. Tämän välineistön olisi pohjauduttava kyseisen direktiivin vähimmäisvaatimuksiin ja sillä olisi voitava parantaa seuraavia: i) lupamenettelyjen yksinkertaistaminen osana laajempaa työtä julkishallinnon tehokkuuden ja avoimuuden parantamiseksi ja liiketoiminnan helpottamiseksi; ii) avoimuuden lisääminen ja keskitetyn tietopisteen aseman vahvistaminen; iii) olemassa olevan julkisen sektorin elinten hallinnoiman fyysisen infrastruktuurin käyttöoikeuden laajentaminen ja iv) riitojenratkaisumekanismin tehostaminen. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi yksilöitävä toimenpiteitä, jotka auttaisivat vähentämään sähköisten viestintäverkkojen ympäristövaikutuksia ja varmistamaan niiden kestävyyden.

| (10) | Laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevan direktiivin 7 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset tekevät nopeiden sähköisten viestintäverkkojen elementtien käyttöönoton edellyttämien rakennusteknisten töiden kaikkia lupia koskevat päätökset neljän kuukauden kuluessa. Tätä määräaikaa voidaan poikkeuksellisesti pidentää asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa tai jos se on tarpeen menettelyn asianmukaisuuden turvaamiseksi kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen muiden määräaikojen tai velvoitteiden noudattamiseksi. Jotta toimintatavat unionissa eivät olisi epäyhdenmukaisia, jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi pyrittävä helpottamaan kaikkien tarvittavien lupien myöntämiselle tai epäämiselle asetetun neljän kuukauden määräajan noudattamista sekä määritettävä yhdessä parhaat käytänteet, joilla entisestään virtaviivaistetaan lupamenettelyjä. Tällaisia voivat olla esimerkiksi hyväksyntä ilman eri toimenpiteitä sekä lupamenettelyjen yksinkertaistaminen. |
| --- | --- |

(10)

Laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevan direktiivin 7 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset tekevät nopeiden sähköisten viestintäverkkojen elementtien käyttöönoton edellyttämien rakennusteknisten töiden kaikkia lupia koskevat päätökset neljän kuukauden kuluessa. Tätä määräaikaa voidaan poikkeuksellisesti pidentää asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa tai jos se on tarpeen menettelyn asianmukaisuuden turvaamiseksi kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen muiden määräaikojen tai velvoitteiden noudattamiseksi. Jotta toimintatavat unionissa eivät olisi epäyhdenmukaisia, jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi pyrittävä helpottamaan kaikkien tarvittavien lupien myöntämiselle tai epäämiselle asetetun neljän kuukauden määräajan noudattamista sekä määritettävä yhdessä parhaat käytänteet, joilla entisestään virtaviivaistetaan lupamenettelyjä. Tällaisia voivat olla esimerkiksi hyväksyntä ilman eri toimenpiteitä sekä lupamenettelyjen yksinkertaistaminen.

| (11) | Jotkin jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön tietynlaisten verkkojen käyttöönottoa varten yksinkertaistettuja lupamenettelyjä, joilla voidaan vähentää merkittävästi sekä operaattoreiden että kansallisten hallintoelinten hallinnollisia rasitteita. Jäsenvaltioiden olisi harkittava yksinkertaistettujen lupamenettelyjen tai muidenkin kuin eurooppalaisen sähköisen viestinnän säännöstön 57 artiklan mukaisten lupavapautusten käyttöä sekä sen määrittelyä, minkä tyyppiselle verkon käyttöönotolle niistä voisi olla hyötyä (esimerkiksi kun on kyse tilapäisestä käyttöönotosta, joka on tarpeen sähköisten viestintäpalvelujen jatkuvuuden turvaamiseksi, tai olemassa olevien verkkojen yksinkertaisten päivitysten tapauksessa, mukaan lukien nykyisten mobiilitukiasemien päivitys 5G:hen). |
| --- | --- |

(11)

Jotkin jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön tietynlaisten verkkojen käyttöönottoa varten yksinkertaistettuja lupamenettelyjä, joilla voidaan vähentää merkittävästi sekä operaattoreiden että kansallisten hallintoelinten hallinnollisia rasitteita. Jäsenvaltioiden olisi harkittava yksinkertaistettujen lupamenettelyjen tai muidenkin kuin eurooppalaisen sähköisen viestinnän säännöstön 57 artiklan mukaisten lupavapautusten käyttöä sekä sen määrittelyä, minkä tyyppiselle verkon käyttöönotolle niistä voisi olla hyötyä (esimerkiksi kun on kyse tilapäisestä käyttöönotosta, joka on tarpeen sähköisten viestintäpalvelujen jatkuvuuden turvaamiseksi, tai olemassa olevien verkkojen yksinkertaisten päivitysten tapauksessa, mukaan lukien nykyisten mobiilitukiasemien päivitys 5G:hen).

| (12) | Hallinnollisten rasitteiden vähentämiseksi ja lupamenettelyjen yksinkertaistamiseksi olisi helpotettava sähköisten menettelyjen käyttöä ja vahvistettava keskitetyn tietopisteen asemaa. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi pohdittava, miten keskitetystä tietopisteestä voisi tulla todellinen keskitetty asiointipiste sähköisten lupahakemusten jättämiseksi kaikilla hallinnon tasoilla. |
| --- | --- |

(12)

Hallinnollisten rasitteiden vähentämiseksi ja lupamenettelyjen yksinkertaistamiseksi olisi helpotettava sähköisten menettelyjen käyttöä ja vahvistettava keskitetyn tietopisteen asemaa. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi pohdittava, miten keskitetystä tietopisteestä voisi tulla todellinen keskitetty asiointipiste sähköisten lupahakemusten jättämiseksi kaikilla hallinnon tasoilla.

| (13) | Jatkossa yhtenäistetty lähestymistapa lupien myöntämiseen keskitetyn tietopisteen vastuulla toisi merkittävää lisäarvoa. Tämä voitaisiin toteuttaa täysin koordinoidulla menettelyllä tapauksissa, joissa menettelyyn osallistuu useampi kuin yksi toimivaltainen viranomainen. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi harkittava mahdollisuutta antaa keskitetylle tietopisteelle aktiivinen rooli eri toimivaltaisten viranomaisten lupamenettelyjen koordinoinnissa ja seurannassa sekä asianmukaisen tietojenvaihdon varmistamisessa. |
| --- | --- |

(13)

Jatkossa yhtenäistetty lähestymistapa lupien myöntämiseen keskitetyn tietopisteen vastuulla toisi merkittävää lisäarvoa. Tämä voitaisiin toteuttaa täysin koordinoidulla menettelyllä tapauksissa, joissa menettelyyn osallistuu useampi kuin yksi toimivaltainen viranomainen. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi harkittava mahdollisuutta antaa keskitetylle tietopisteelle aktiivinen rooli eri toimivaltaisten viranomaisten lupamenettelyjen koordinoinnissa ja seurannassa sekä asianmukaisen tietojenvaihdon varmistamisessa.

| (14) | Ei-toivottujen viivästysten välttämiseksi lupamenettelyt sekä menettelyt, jotka koskevat eurooppalaisen sähköisen viestinnän säännöstön 43 artiklan mukaisia asennusoikeuksia, myös liikenneväylien (esimerkiksi tiet ja rautatiet) varrella, olisi toteutettava rinnakkain. Jäsenvaltioiden olisi harkittava mahdollisuutta myöntää asennusoikeuksia mahdollisimman nopeasti ja joka tapauksessa lupien myöntämiselle asetetun 4 kuukauden määräajan kuluessa, jolloin tämä menettely olisi linjassa laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevan direktiivin 7 artiklan 3 kohdan säännösten kanssa. |
| --- | --- |

(14)

Ei-toivottujen viivästysten välttämiseksi lupamenettelyt sekä menettelyt, jotka koskevat eurooppalaisen sähköisen viestinnän säännöstön 43 artiklan mukaisia asennusoikeuksia, myös liikenneväylien (esimerkiksi tiet ja rautatiet) varrella, olisi toteutettava rinnakkain. Jäsenvaltioiden olisi harkittava mahdollisuutta myöntää asennusoikeuksia mahdollisimman nopeasti ja joka tapauksessa lupien myöntämiselle asetetun 4 kuukauden määräajan kuluessa, jolloin tämä menettely olisi linjassa laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevan direktiivin 7 artiklan 3 kohdan säännösten kanssa.

| (15) | Sähköisten viestintäverkkojen käyttöönottoa koskevien lupien kasvava määrä ja niiden pääasiassa paikallinen luonne huomioon ottaen rakennusteknisten töiden lupamaksut voivat vaihdella huomattavasti jäsenvaltioiden välillä ja niiden sisällä. Ne voivat myös muodostaa merkittävän osan käyttöönoton kustannuksista erityisesti maaseudulla ja syrjäisimmillä alueilla, joilla käyttöönoton kustannukset käyttäjää kohden ovat korkeimmat. Sen vuoksi olisi erittäin hyödyllistä, jos jäsenvaltiot vaihtaisivat tietoja ja sopisivat keinoista, joilla lupien myöntämisestä aiheutuvat kustannukset voitaisiin pitää tasolla, joka ei heikentäisi investointihalukkuutta, ottaen huomioon, että monesti lupia tarvitaan useampia. |
| --- | --- |

(15)

Sähköisten viestintäverkkojen käyttöönottoa koskevien lupien kasvava määrä ja niiden pääasiassa paikallinen luonne huomioon ottaen rakennusteknisten töiden lupamaksut voivat vaihdella huomattavasti jäsenvaltioiden välillä ja niiden sisällä. Ne voivat myös muodostaa merkittävän osan käyttöönoton kustannuksista erityisesti maaseudulla ja syrjäisimmillä alueilla, joilla käyttöönoton kustannukset käyttäjää kohden ovat korkeimmat. Sen vuoksi olisi erittäin hyödyllistä, jos jäsenvaltiot vaihtaisivat tietoja ja sopisivat keinoista, joilla lupien myöntämisestä aiheutuvat kustannukset voitaisiin pitää tasolla, joka ei heikentäisi investointihalukkuutta, ottaen huomioon, että monesti lupia tarvitaan useampia.

| (16) | Kattavan, tarkan ja ajantasaisen tiedon saatavuus on ennakkoedellytys sille, että voidaan varmistaa olemassa olevan fyysisen infrastruktuurin tehokas käyttö ja rakennusteknisten töiden asianmukainen koordinointi. Keskitetyn tietopisteen rooli on tässä suhteessa ratkaisevan tärkeä. Olemassa olevaan infrastruktuuriin ja suunniteltuihin rakennusteknisiin töihin liittyvän avoimuuden parantaminen on keskeinen ensi vaiheen toimi, jotta voidaan mahdollistaa pääsy olemassa olevaan infrastruktuuriin ja tehostaa rakennusteknisten töiden koordinointia, mikä puolestaan tuottaa lisähyötyä ympäristölle ja yksilöille. Jäsenvaltioita olisi sen vuoksi kannustettava harkitsemaan mahdollisuutta syöttää keskitettyyn tietopisteeseen kaikki tietyltä alueelta eri lähteistä saatavilla olevat tiedot fyysisestä infrastruktuurista sekä avustamaan georeferoidun tiedon tarjoamisessa. |
| --- | --- |

(16)

Kattavan, tarkan ja ajantasaisen tiedon saatavuus on ennakkoedellytys sille, että voidaan varmistaa olemassa olevan fyysisen infrastruktuurin tehokas käyttö ja rakennusteknisten töiden asianmukainen koordinointi. Keskitetyn tietopisteen rooli on tässä suhteessa ratkaisevan tärkeä. Olemassa olevaan infrastruktuuriin ja suunniteltuihin rakennusteknisiin töihin liittyvän avoimuuden parantaminen on keskeinen ensi vaiheen toimi, jotta voidaan mahdollistaa pääsy olemassa olevaan infrastruktuuriin ja tehostaa rakennusteknisten töiden koordinointia, mikä puolestaan tuottaa lisähyötyä ympäristölle ja yksilöille. Jäsenvaltioita olisi sen vuoksi kannustettava harkitsemaan mahdollisuutta syöttää keskitettyyn tietopisteeseen kaikki tietyltä alueelta eri lähteistä saatavilla olevat tiedot fyysisestä infrastruktuurista sekä avustamaan georeferoidun tiedon tarjoamisessa.

| (17) | Jäsenvaltioita olisi kannustettava tutkimaan keinoja parantaa olemassa olevaan fyysiseen infrastruktuuriin liittyvää avoimuutta lisäämällä keskitetyn tietopisteen kautta saatavilla olevien tietojen määrää ja parantamalla niiden laatua. Tällä tarkoitetaan myös tietoja, joita operaattorit antavat pyynnöstä toisilleen laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevan direktiivin 4 artiklan 2 ja 4 kohdan mukaisesti, tai jotka koskevat julkisen sektorin elinten hallinnassa olevaa fyysistä infrastruktuuria. |
| --- | --- |

(17)

Jäsenvaltioita olisi kannustettava tutkimaan keinoja parantaa olemassa olevaan fyysiseen infrastruktuuriin liittyvää avoimuutta lisäämällä keskitetyn tietopisteen kautta saatavilla olevien tietojen määrää ja parantamalla niiden laatua. Tällä tarkoitetaan myös tietoja, joita operaattorit antavat pyynnöstä toisilleen laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevan direktiivin 4 artiklan 2 ja 4 kohdan mukaisesti, tai jotka koskevat julkisen sektorin elinten hallinnassa olevaa fyysistä infrastruktuuria.

| (18) | Olemassa olevan fyysisen infrastruktuurin käyttöoikeutta koskevien, laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämisestä annetun direktiivin vaatimusten lisäksi erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönottoa voidaan helpottaa edelleen antamalla operaattoreille mahdollisuus käyttää julkisen sektorin elinten hallinnassa olevaa asiaankuuluvaa fyysistä infrastruktuuria samoin edellytyksin kuin kyseisen direktiivin 3 artiklassa säädetään. Tällaiseen fyysiseen infrastruktuuriin kuuluvat rakennukset, erityisesti katot, ja katukalusteet, kuten valaisinpylväät, katukyltit, liikennevalot, mainostaulut, linja-auto- ja raitiovaunupysäkit ja metroasemat. |
| --- | --- |

(18)

Olemassa olevan fyysisen infrastruktuurin käyttöoikeutta koskevien, laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämisestä annetun direktiivin vaatimusten lisäksi erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönottoa voidaan helpottaa edelleen antamalla operaattoreille mahdollisuus käyttää julkisen sektorin elinten hallinnassa olevaa asiaankuuluvaa fyysistä infrastruktuuria samoin edellytyksin kuin kyseisen direktiivin 3 artiklassa säädetään. Tällaiseen fyysiseen infrastruktuuriin kuuluvat rakennukset, erityisesti katot, ja katukalusteet, kuten valaisinpylväät, katukyltit, liikennevalot, mainostaulut, linja-auto- ja raitiovaunupysäkit ja metroasemat.

| (19) | Laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevassa direktiivissä säädetään riitojenratkaisumenettelyistä, joihin turvaudutaan, jos infrastruktuurien käyttöoikeuksiin liittyvät neuvottelut epäonnistuvat. Jäsenvaltioiden olisi tehostettava pyrkimyksiään määrittää yhdessä parhaat käytännöt tehokkaita ja vaikuttavia riitojenratkaisumekanismeja ja riidanratkaisuelinten moitteetonta toimintaa varten kaikkialla unionissa. Avoimuuden vuoksi näihin käytäntöihin olisi sisällyttävä riidanratkaisuelinten päätösten julkaiseminen hyvissä ajoin. |
| --- | --- |

(19)

Laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevassa direktiivissä säädetään riitojenratkaisumenettelyistä, joihin turvaudutaan, jos infrastruktuurien käyttöoikeuksiin liittyvät neuvottelut epäonnistuvat. Jäsenvaltioiden olisi tehostettava pyrkimyksiään määrittää yhdessä parhaat käytännöt tehokkaita ja vaikuttavia riitojenratkaisumekanismeja ja riidanratkaisuelinten moitteetonta toimintaa varten kaikkialla unionissa. Avoimuuden vuoksi näihin käytäntöihin olisi sisällyttävä riidanratkaisuelinten päätösten julkaiseminen hyvissä ajoin.

| (20) | Sähköisen viestinnän alan ympäristöjalanjälki kasvaa, ja on olennaisen tärkeää tarkastella kaikkia mahdollisia keinoja tämän suuntauksen torjumiseksi. Kannustimet sellaisten verkkojen käyttöönottoon, joiden hiilijalanjälki on pienempi, voivat edistää alan kestävyyttä sekä ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista. Jäsenvaltioita kehotetaan yksilöimään ja edistämään tällaisia kannustimia tiiviissä yhteistyössä komission kanssa. Niihin voisi kuulua nopeutettuja lupamenettelyjä tai alennettuja lupa- ja käyttöoikeusmaksuja tietyt ympäristökriteerit täyttäville verkoille. |
| --- | --- |

(20)

Sähköisen viestinnän alan ympäristöjalanjälki kasvaa, ja on olennaisen tärkeää tarkastella kaikkia mahdollisia keinoja tämän suuntauksen torjumiseksi. Kannustimet sellaisten verkkojen käyttöönottoon, joiden hiilijalanjälki on pienempi, voivat edistää alan kestävyyttä sekä ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista. Jäsenvaltioita kehotetaan yksilöimään ja edistämään tällaisia kannustimia tiiviissä yhteistyössä komission kanssa. Niihin voisi kuulua nopeutettuja lupamenettelyjä tai alennettuja lupa- ja käyttöoikeusmaksuja tietyt ympäristökriteerit täyttäville verkoille.

| (21) | Jotta taajuuksien käyttöä ja langattomien viestintäverkkojen asentamista koskevia lupamenettelyjä ei viivytettäisi kohtuuttomasti, jäsenvaltioiden olisi vaihdettava parhaita käytäntöjä siitä, miten ympäristöarvioinnin tulokset otetaan huomioon silloin, kun sitä vaaditaan, ja erityisesti silloin, kun viranomaiset valmistelevat puitteita tulevien hankkeiden lupa- tai hyväksymispäätöksille, noudattaen kaikilta osin unionin lainsäädäntöä, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2001/42/EY (6) (strategista ympäristöarviointia koskeva direktiivi), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2011/92/EU (7) (ympäristövaikutusten arviointia koskeva direktiivi) ja neuvoston direktiiviä 92/43/ETY (8) (luontodirektiivi). Ympäristöarviointi olisi tehtävä siinä vaiheessa, kun ympäristövaikutukset voidaan määrittää ja arvioida. |
| --- | --- |

(21)

Jotta taajuuksien käyttöä ja langattomien viestintäverkkojen asentamista koskevia lupamenettelyjä ei viivytettäisi kohtuuttomasti, jäsenvaltioiden olisi vaihdettava parhaita käytäntöjä siitä, miten ympäristöarvioinnin tulokset otetaan huomioon silloin, kun sitä vaaditaan, ja erityisesti silloin, kun viranomaiset valmistelevat puitteita tulevien hankkeiden lupa- tai hyväksymispäätöksille, noudattaen kaikilta osin unionin lainsäädäntöä, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2001/42/EY (6) (strategista ympäristöarviointia koskeva direktiivi), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2011/92/EU (7) (ympäristövaikutusten arviointia koskeva direktiivi) ja neuvoston direktiiviä 92/43/ETY (8) (luontodirektiivi). Ympäristöarviointi olisi tehtävä siinä vaiheessa, kun ympäristövaikutukset voidaan määrittää ja arvioida.

| (22) | Eurooppalaisessa sähköisen viestinnän säännöstössä asetetaan yhteinen määräaika, jonka mukaan jäsenvaltioiden on vuoden 2020 loppuun mennessä sallittava 3,4–3,8 GHz:n taajuusalueen käyttö sekä vähintään 1 GHz:n käyttö pioneeritaajuuskaistalla 24,25 –27,5 GHz 5G:ssä. Lisäksi Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä (EU) 2017/899 (9) asetetaan jäsenvaltioille yhteinen määräaika, jonka mukaan niiden on 30 päivään kesäkuuta 2020 mennessä sallittava 700 MHz:n pioneeritaajuusalueen käyttö 5G:ssä. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että taajuuksien hallinnoinnilla edistetään korkealaatuisia yhteyksiä yrityksille ja yhteiskunnalle, kun asiaan liittyy rajatylittäviä ulottuvuuksia, sekä teollisuuden digitalisointia, mikä hyödyttää taloutta ja koko yhteiskuntaa, myös saavutettavuuden, yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja osallisuuden kannalta. Tämän tavoitteen saavuttamista voitaisiin helpottaa oikea-aikaisella näkemysten ja parhaiden käytäntöjen vaihdolla ennen eurooppalaisella sähköisen viestinnän säännöstön mukaisesti perustettua vertaisarviointiprosessia ja sen yhteydessä. |
| --- | --- |

(22)

Eurooppalaisessa sähköisen viestinnän säännöstössä asetetaan yhteinen määräaika, jonka mukaan jäsenvaltioiden on vuoden 2020 loppuun mennessä sallittava 3,4–3,8 GHz:n taajuusalueen käyttö sekä vähintään 1 GHz:n käyttö pioneeritaajuuskaistalla 24,25 –27,5 GHz 5G:ssä. Lisäksi Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä (EU) 2017/899 (9) asetetaan jäsenvaltioille yhteinen määräaika, jonka mukaan niiden on 30 päivään kesäkuuta 2020 mennessä sallittava 700 MHz:n pioneeritaajuusalueen käyttö 5G:ssä. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että taajuuksien hallinnoinnilla edistetään korkealaatuisia yhteyksiä yrityksille ja yhteiskunnalle, kun asiaan liittyy rajatylittäviä ulottuvuuksia, sekä teollisuuden digitalisointia, mikä hyödyttää taloutta ja koko yhteiskuntaa, myös saavutettavuuden, yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja osallisuuden kannalta. Tämän tavoitteen saavuttamista voitaisiin helpottaa oikea-aikaisella näkemysten ja parhaiden käytäntöjen vaihdolla ennen eurooppalaisella sähköisen viestinnän säännöstön mukaisesti perustettua vertaisarviointiprosessia ja sen yhteydessä.

| (23) | Jotta voidaan varmistaa 5G-verkkojen oikea-aikainen käyttöönotto ja innovatiivisten palvelujen käyttöönotto vuodesta 2020 alkaen 5G-toimintasuunnitelman (10) mukaisesti ja ottaen huomioon 5G-verkkojen kyberturvallisuutta koskevan komission suosituksen (11) mukainen välineistö, jäsenvaltioiden olisi vältettävä tai minimoitava covid-19-kriisistä johtuvat viivästykset 5G-pioneeritaajuusalueiden käytön sallimisessa. |
| --- | --- |

(23)

Jotta voidaan varmistaa 5G-verkkojen oikea-aikainen käyttöönotto ja innovatiivisten palvelujen käyttöönotto vuodesta 2020 alkaen 5G-toimintasuunnitelman (10) mukaisesti ja ottaen huomioon 5G-verkkojen kyberturvallisuutta koskevan komission suosituksen (11) mukainen välineistö, jäsenvaltioiden olisi vältettävä tai minimoitava covid-19-kriisistä johtuvat viivästykset 5G-pioneeritaajuusalueiden käytön sallimisessa.

| (24) | Koska turvallinen ja häiriönsietokykyinen 5G-infrastruktuuri on tärkeä elpymisen ja talouskasvun kannalta, taajuusvaltuutusmenettelyillä olisi tarvittaessa tuettava infrastruktuuri-investointeja keventämällä radiotaajuuksien käyttäjien, erityisesti operaattoreiden, taloudellisia rasitteita valtiontukisääntöjä noudattaen. Tämä on entistäkin tärkeämpää covid-19-kriisin olosuhteissa. Tätä varten jäsenvaltioita olisi kannustettava määrittelemään taajuuksien valtuutussäännöt, joiden tavoitteena on soveltaa investointeja edistävää taajuuksien hinnoittelumenetelmää. Tällaiset käytännöt voivat tarvittaessa sisältää kannustimia korkealaatuisen langattoman kattavuuden tarjoamiseksi, jotta voidaan varmistaa laajalti saatavilla olevat palvelut, myös yli valtioiden rajojen. |
| --- | --- |

(24)

Koska turvallinen ja häiriönsietokykyinen 5G-infrastruktuuri on tärkeä elpymisen ja talouskasvun kannalta, taajuusvaltuutusmenettelyillä olisi tarvittaessa tuettava infrastruktuuri-investointeja keventämällä radiotaajuuksien käyttäjien, erityisesti operaattoreiden, taloudellisia rasitteita valtiontukisääntöjä noudattaen. Tämä on entistäkin tärkeämpää covid-19-kriisin olosuhteissa. Tätä varten jäsenvaltioita olisi kannustettava määrittelemään taajuuksien valtuutussäännöt, joiden tavoitteena on soveltaa investointeja edistävää taajuuksien hinnoittelumenetelmää. Tällaiset käytännöt voivat tarvittaessa sisältää kannustimia korkealaatuisen langattoman kattavuuden tarjoamiseksi, jotta voidaan varmistaa laajalti saatavilla olevat palvelut, myös yli valtioiden rajojen.

| (25) | Jotta voidaan välttää taajuuksien niukka saatavuus ja siitä seuraava hintojen nousu taajuushuutokaupoissa, parhaisiin käytäntöihin voidaan sisällyttää toimenpiteitä, joilla huolehditaan siitä, että 5G-pioneeritaajuusalueiden taajuuksia ei varata yleisen turvallisuuden ja puolustuksen tarpeisiin, siinä määrin kuin se on mahdollista, tai toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että EU:n laajuudelta yhdenmukaistettuja sähköisten viestintäpalvelujen radiotaajuuksia varataan yksityisille radiotaajuuksien käyttäjille – sekä taajuuksien määrän että tietyn taajuusalueen valinnan osalta – vain asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa. |
| --- | --- |

(25)

Jotta voidaan välttää taajuuksien niukka saatavuus ja siitä seuraava hintojen nousu taajuushuutokaupoissa, parhaisiin käytäntöihin voidaan sisällyttää toimenpiteitä, joilla huolehditaan siitä, että 5G-pioneeritaajuusalueiden taajuuksia ei varata yleisen turvallisuuden ja puolustuksen tarpeisiin, siinä määrin kuin se on mahdollista, tai toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että EU:n laajuudelta yhdenmukaistettuja sähköisten viestintäpalvelujen radiotaajuuksia varataan yksityisille radiotaajuuksien käyttäjille – sekä taajuuksien määrän että tietyn taajuusalueen valinnan osalta – vain asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.

| (26) | 5G-verkot edellyttävät aikaisempiin teknologiasukupolviin verrattuna huomattavasti tiheämpien solukkoverkkojen rakentamista korkeammilla taajuusalueilla. Passiivisen ja aktiivisen infrastruktuurin yhteiskäyttö ja langattoman infrastruktuurin yhteinen käyttöönotto voivat alentaa tällaisen käyttöönoton kustannuksia (lisäkustannukset mukaan luettuina) – erityisesti käytettäessä 3,4–3,8 GHz:n ja 24,25–27,5 GHz:n taajuusalueita – ja siten nopeuttaa käyttöönottoa, tukea verkon kattavuuden lisäämistä ja mahdollistaa radiotaajuuksien tehokkaamman ja vaikuttavamman käytön kuluttajien hyödyksi. Toimivaltaisten viranomaisten olisi sen vuoksi suhtauduttava siihen myönteisesti erityisesti aloilla, joilla taloudellinen tuotto on vähäinen. |
| --- | --- |

(26)

5G-verkot edellyttävät aikaisempiin teknologiasukupolviin verrattuna huomattavasti tiheämpien solukkoverkkojen rakentamista korkeammilla taajuusalueilla. Passiivisen ja aktiivisen infrastruktuurin yhteiskäyttö ja langattoman infrastruktuurin yhteinen käyttöönotto voivat alentaa tällaisen käyttöönoton kustannuksia (lisäkustannukset mukaan luettuina) – erityisesti käytettäessä 3,4–3,8 GHz:n ja 24,25–27,5 GHz:n taajuusalueita – ja siten nopeuttaa käyttöönottoa, tukea verkon kattavuuden lisäämistä ja mahdollistaa radiotaajuuksien tehokkaamman ja vaikuttavamman käytön kuluttajien hyödyksi. Toimivaltaisten viranomaisten olisi sen vuoksi suhtauduttava siihen myönteisesti erityisesti aloilla, joilla taloudellinen tuotto on vähäinen.

| (27) | Tiheiden langattomien 5G-verkkojen käyttöönotto hyötyisi myös joustavista valtuutusjärjestelmistä, jotka kannustaisivat investoimaan langattomiin verkkoihin ja varmistaisivat taajuuksien tehokkaan käytön. Yli 24 GHz:n suurtaajuusalueet (”mmW-taajuusalueet”), kuten 24,25–27,5 GHz:n taajuusalue, tarjoavat suuren määrän radiotaajuuksia, joiden etenemisominaisuudet ovat maantieteellisesti rajalliset. Vaikka jäsenvaltioiden olisi yleensä käytettävä kilpailuun perustuvia valintamenettelyjä, kuten huutokauppoja, myöntääkseen käyttöoikeuksia taajuusalueilla, jotka kärsivät niukkuudesta, tällaiset menettelyt voivat tietyissä tapauksissa rajoittaa mahdollisuuksia investoida tiheisiin langattomiin 5G-verkkoihin sekä haitata taajuuksien käytön joustavuutta ja tehokkuutta. Parhaana käytäntönä voisi harkita yhdenmukaistettujen mmW-taajuuskaistojen yksittäistä valtuutusta, jossa käytetään avointa, puolueetonta, oikeasuhteista ja syrjimätöntä nopeutettua hallinnollista menettelyä, joka perustuu läpinäkyviin kriteereihin ja menettelyihin. |
| --- | --- |

(27)

Tiheiden langattomien 5G-verkkojen käyttöönotto hyötyisi myös joustavista valtuutusjärjestelmistä, jotka kannustaisivat investoimaan langattomiin verkkoihin ja varmistaisivat taajuuksien tehokkaan käytön. Yli 24 GHz:n suurtaajuusalueet (”mmW-taajuusalueet”), kuten 24,25–27,5 GHz:n taajuusalue, tarjoavat suuren määrän radiotaajuuksia, joiden etenemisominaisuudet ovat maantieteellisesti rajalliset. Vaikka jäsenvaltioiden olisi yleensä käytettävä kilpailuun perustuvia valintamenettelyjä, kuten huutokauppoja, myöntääkseen käyttöoikeuksia taajuusalueilla, jotka kärsivät niukkuudesta, tällaiset menettelyt voivat tietyissä tapauksissa rajoittaa mahdollisuuksia investoida tiheisiin langattomiin 5G-verkkoihin sekä haitata taajuuksien käytön joustavuutta ja tehokkuutta. Parhaana käytäntönä voisi harkita yhdenmukaistettujen mmW-taajuuskaistojen yksittäistä valtuutusta, jossa käytetään avointa, puolueetonta, oikeasuhteista ja syrjimätöntä nopeutettua hallinnollista menettelyä, joka perustuu läpinäkyviin kriteereihin ja menettelyihin.

| (28) | Jotta voidaan välttää se, että myönnettäessä radiotaajuuksien käyttöoikeuksia rajatylittävien langattomien palvelujen tarjoamiseksi päädytään toisistaan poikkeaviin ratkaisuihin, jäsenvaltioiden olisi koordinoitava radiotaajuuksien osoittamista paremmin, jotta voidaan edistää langattomia yhteyksiä, jotka tukevat unionin teollista muutosta ja digitaalista suvereniteettia 5G-infrastruktuurin joustavien monipalveluvalmiuksien pohjalta. Koordinoitu taajuuksien osoittaminen on erityisen tärkeää, jotta voidaan täyttää yhteysvaatimukset uusissa käyttötarkoituksissa, jotka edistävät toimintojen digitalisointia teollisuustuotannossa sekä liikenteessä ja liikkuvuudessa maanteillä ja rautateillä. Nämä edellytykset liittyvät erityisesti palvelun laatuun, joka ilmaistaan kapasiteettina, välityskykynä, viiveenä, luotettavuutena sekä verkon varmuutena ja häiriönsietokykykynä. |
| --- | --- |

(28)

Jotta voidaan välttää se, että myönnettäessä radiotaajuuksien käyttöoikeuksia rajatylittävien langattomien palvelujen tarjoamiseksi päädytään toisistaan poikkeaviin ratkaisuihin, jäsenvaltioiden olisi koordinoitava radiotaajuuksien osoittamista paremmin, jotta voidaan edistää langattomia yhteyksiä, jotka tukevat unionin teollista muutosta ja digitaalista suvereniteettia 5G-infrastruktuurin joustavien monipalveluvalmiuksien pohjalta. Koordinoitu taajuuksien osoittaminen on erityisen tärkeää, jotta voidaan täyttää yhteysvaatimukset uusissa käyttötarkoituksissa, jotka edistävät toimintojen digitalisointia teollisuustuotannossa sekä liikenteessä ja liikkuvuudessa maanteillä ja rautateillä. Nämä edellytykset liittyvät erityisesti palvelun laatuun, joka ilmaistaan kapasiteettina, välityskykynä, viiveenä, luotettavuutena sekä verkon varmuutena ja häiriönsietokykykynä.

| (29) | Tätä varten jäsenvaltioiden olisi, tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän tuella, edistettävä parhaiden käytäntöjen kehittämistä ja sovittava tällaisista käytännöistä merkittäville innovatiivisille esimerkkikohteille teollisuudenaloilla, joihin liittyy rajat ylittävä ulottuvuus, kuten maantie- tai rautatieliikenteessä (mukaan lukien vuorovaikutteisen, verkkoyhteyksillä varustetun ja automatisoidun liikkuvuuden rajatylittävät käytävät) ja älykkäissä tehtaissa. Tällaisissa käytännöissä olisi hyödynnettävä tuloksia, joita on saatu EU:n rahoittamista pilotti- ja kokeiluhankkeista vertikaalisilla aloilla, 5G-teknologiaan perustuvat valtionrajat ylittävät väylät mukaan lukien. Niissä olisi määriteltävä asiaankuuluvat yhteiset taajuusalueet, valtuutusjärjestelmät ja ehdot, joilla operaattorit voivat tarjota erityisiä (alakohtaisia) langattomia palveluja. Yhteisiä valtuutusjärjestelmiä voitaisiin soveltaa operaattoreiden ja teollisuuden sidosryhmien yksittäisiin valtuutuksiin, mukaan lukien taajuuksien yhteiskäyttö. Yhteiset valtuutusehdot voisivat koskea käyttöönottoa, palvelun laatua, taajuuksien yhteiskäyttöä, langattomien järjestelmien rinnakkaiseloa, taajuuksien hamstrausta, kyberturvallisuutta ja matkaviestinoperaattoreiden ja teollisuuden sidosryhmien välisiä neuvoteltuja sopimuksia sekä toimenpiteitä, joilla suojellaan lentoliikenteen kannalta olennaista viestintää. Tältä osin radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän olisi avustettava komissiota sen määrittämisessä, onko tarpeen antaa Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssille (CEPT) toimeksianto taajuuksien käyttöä koskevien yhdenmukaisten teknisten ehtojen kehittämiseksi. |
| --- | --- |

(29)

Tätä varten jäsenvaltioiden olisi, tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän tuella, edistettävä parhaiden käytäntöjen kehittämistä ja sovittava tällaisista käytännöistä merkittäville innovatiivisille esimerkkikohteille teollisuudenaloilla, joihin liittyy rajat ylittävä ulottuvuus, kuten maantie- tai rautatieliikenteessä (mukaan lukien vuorovaikutteisen, verkkoyhteyksillä varustetun ja automatisoidun liikkuvuuden rajatylittävät käytävät) ja älykkäissä tehtaissa. Tällaisissa käytännöissä olisi hyödynnettävä tuloksia, joita on saatu EU:n rahoittamista pilotti- ja kokeiluhankkeista vertikaalisilla aloilla, 5G-teknologiaan perustuvat valtionrajat ylittävät väylät mukaan lukien. Niissä olisi määriteltävä asiaankuuluvat yhteiset taajuusalueet, valtuutusjärjestelmät ja ehdot, joilla operaattorit voivat tarjota erityisiä (alakohtaisia) langattomia palveluja. Yhteisiä valtuutusjärjestelmiä voitaisiin soveltaa operaattoreiden ja teollisuuden sidosryhmien yksittäisiin valtuutuksiin, mukaan lukien taajuuksien yhteiskäyttö. Yhteiset valtuutusehdot voisivat koskea käyttöönottoa, palvelun laatua, taajuuksien yhteiskäyttöä, langattomien järjestelmien rinnakkaiseloa, taajuuksien hamstrausta, kyberturvallisuutta ja matkaviestinoperaattoreiden ja teollisuuden sidosryhmien välisiä neuvoteltuja sopimuksia sekä toimenpiteitä, joilla suojellaan lentoliikenteen kannalta olennaista viestintää. Tältä osin radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän olisi avustettava komissiota sen määrittämisessä, onko tarpeen antaa Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssille (CEPT) toimeksianto taajuuksien käyttöä koskevien yhdenmukaisten teknisten ehtojen kehittämiseksi.

| (30) | Jäsenvaltioiden olisi koordinoitava taajuuksien valtuutusprosessia ja erityisesti hyödynnettävä yhteistä valtuutusprosessia eurooppalaisen sähköisen viestinnän säännöstön 37 artiklan mukaisesti, kun ne panevat täytäntöön jäsenvaltioiden yhteistyössä komission kanssa kehittämiä parhaita käytäntöjä. Tällaiseen prosessiin voi sisältyä yhteisen erityisen taajuusalueen osoittaminen yhteisillä valtuutusehdoilla. |
| --- | --- |

(30)

Jäsenvaltioiden olisi koordinoitava taajuuksien valtuutusprosessia ja erityisesti hyödynnettävä yhteistä valtuutusprosessia eurooppalaisen sähköisen viestinnän säännöstön 37 artiklan mukaisesti, kun ne panevat täytäntöön jäsenvaltioiden yhteistyössä komission kanssa kehittämiä parhaita käytäntöjä. Tällaiseen prosessiin voi sisältyä yhteisen erityisen taajuusalueen osoittaminen yhteisillä valtuutusehdoilla.

| (31) | Välineistön täytäntöönpano hyötyisi selkeästä prosessista, riittävästä seurannasta sekä avoimuuden ja vuoropuhelun lisäämisestä kansallisella ja unionin tasolla. |
| --- | --- |

(31)

Välineistön täytäntöönpano hyötyisi selkeästä prosessista, riittävästä seurannasta sekä avoimuuden ja vuoropuhelun lisäämisestä kansallisella ja unionin tasolla.

| (32) | Jäsenvaltioiden olisi työskenneltävä yhdessä ja tiiviissä yhteistyössä komission kanssa välineistön kehittämiseksi. Tarvittaessa työhön olisi otettava läheisesti mukaan radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevä ryhmä, Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin ja kansalliset sääntelyviranomaiset, laajakaistaa käsittelevien virastojen verkosto, riitojenratkaisuelimet ja keskitetyn tietopisteen tehtävistä vastaavat toimivaltaiset viranomaiset. |
| --- | --- |

(32)

Jäsenvaltioiden olisi työskenneltävä yhdessä ja tiiviissä yhteistyössä komission kanssa välineistön kehittämiseksi. Tarvittaessa työhön olisi otettava läheisesti mukaan radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevä ryhmä, Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin ja kansalliset sääntelyviranomaiset, laajakaistaa käsittelevien virastojen verkosto, riitojenratkaisuelimet ja keskitetyn tietopisteen tehtävistä vastaavat toimivaltaiset viranomaiset.

| (33) | Tämä suositus ei rajoita kilpailulainsäädännön ja valtiontukisääntöjen soveltamista, |
| --- | --- |

(33)

Tämä suositus ei rajoita kilpailulainsäädännön ja valtiontukisääntöjen soveltamista,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

1.   TARKOITUS JA MÄÄRITELMÄT

| 1. | Tässä suosituksessa annetaan ohjeita parhaiden käytäntöjen, joista käytetään nimitystä ”välineistö”, kehittämiseksi, jotta voidaan verkkoyhteyksiä kehittämällä tukea talouden elpymistä covid-19-kriisistä, keskittymällä kolmeen osa-alueeseen, joiden tavoitteena on erityisesti:






  (a) | vähentää sähköisten viestintäverkkojen ja erityisesti erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönoton kustannuksia ja nopeuttaa niiden käyttöönottoa yksinkertaistamalla rakennusteknisten töiden lupamenettelyjä, lisäämällä avoimuutta ja vahvistamalla laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevalla direktiivillä perustettujen keskitettyjen tietopisteiden valmiuksia, laajentamalla julkisen sektorin elinten hallinnassa olevan nykyisen fyysisen infrastruktuurin käyttöoikeuksia ja määrittelemällä toimenpiteitä, jotka auttaisivat vähentämään sähköisten viestintäverkkojen ympäristövaikutuksia; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

vähentää sähköisten viestintäverkkojen ja erityisesti erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönoton kustannuksia ja nopeuttaa niiden käyttöönottoa yksinkertaistamalla rakennusteknisten töiden lupamenettelyjä, lisäämällä avoimuutta ja vahvistamalla laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevalla direktiivillä perustettujen keskitettyjen tietopisteiden valmiuksia, laajentamalla julkisen sektorin elinten hallinnassa olevan nykyisen fyysisen infrastruktuurin käyttöoikeuksia ja määrittelemällä toimenpiteitä, jotka auttaisivat vähentämään sähköisten viestintäverkkojen ympäristövaikutuksia;

| (b) | tarjota tarvittaessa oikea-aikainen ja investointeihin kannustava pääsy 5G-radiotaajuuksiin kannustamalla investoimaan taajuuksien käyttöön sekä huolehtia oikea-aikaisista taajuuksien myöntämismenettelyistä 5G-pioneeritaajuuskaistoja varten; |
| --- | --- |

(b)

tarjota tarvittaessa oikea-aikainen ja investointeihin kannustava pääsy 5G-radiotaajuuksiin kannustamalla investoimaan taajuuksien käyttöön sekä huolehtia oikea-aikaisista taajuuksien myöntämismenettelyistä 5G-pioneeritaajuuskaistoja varten;

| (c) | ottaa käyttöön vahvempi taajuuksien jakamista koskeva koordinointiprosessi, joka helpottaa myös innovatiivisten 5G-palvelujen tarjoamista yli rajojen. |
| --- | --- |

(c)

ottaa käyttöön vahvempi taajuuksien jakamista koskeva koordinointiprosessi, joka helpottaa myös innovatiivisten 5G-palvelujen tarjoamista yli rajojen.

| 2. | Tässä suosituksessa sovelletaan laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevassa direktiivissä ja eurooppalaisessa sähköisen viestinnän säännöstössä vahvistettuja määritelmiä. |
| --- | --- |

2.

2.   PROSESSI VÄLINEISTÖN KEHITTÄMISEKSI

| 3. | Jäsenvaltioiden olisi työskenneltävä yhdessä ja tiiviissä yhteistyössä komission kanssa kehittääkseen välineistön tämän suosituksen 3, 4 ja 5 jaksossa tarkoitetuilla aloilla. Tarvittaessa tähän työhön olisi otettava mukaan seuraavat:






  a) | Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin ja kansalliset sääntelyviranomaiset sekä laajakaistaa käsittelevien virastojen verkosto ja keskitetyn tietopisteen tehtävistä vastaavat toimivaltaiset viranomaiset 3 jaksossa mainittujen alojen osalta; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin ja kansalliset sääntelyviranomaiset sekä laajakaistaa käsittelevien virastojen verkosto ja keskitetyn tietopisteen tehtävistä vastaavat toimivaltaiset viranomaiset 3 jaksossa mainittujen alojen osalta;

| b) | radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevä ryhmä ja toimivaltaiset kansalliset sääntelyviranomaiset 4 ja 5 jaksossa määritellyillä aloilla. |
| --- | --- |

b)

radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevä ryhmä ja toimivaltaiset kansalliset sääntelyviranomaiset 4 ja 5 jaksossa määritellyillä aloilla.

| 4. | Jäsenvaltioiden olisi 20 päivään joulukuuta 2020 mennessä yksilöitävä ja jaettava keskenään ja komission kanssa parhaat käytännöt 3 ja 4 jakson mukaisesti. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jäsenvaltioiden olisi tiiviissä yhteistyössä komission kanssa sovittava välineistöstä 30 päivään maaliskuuta 2021 mennessä. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jäsenvaltioiden olisi pantava välineistö täytäntöön kiireellisesti ja tiiviissä yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden, komission ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Avoimuuden turvaamiseksi ja hyvien käytäntöjen vaihdon helpottamiseksi jäsenvaltioiden välillä välineistö ja kaikki asiaan liittyen ilmoitetut tiedot olisi julkaistava Europa-verkkosivustolla ja keskitettyjen tiedotuspisteiden kautta. |
| --- | --- |

7.

3.   UNIONIN TASON KOORDINOINNIN TEHOSTAMINEN ERITTÄIN SUUREN KAPASITEETIN VERKKOJEN KÄYTTÖÖNOTON KUSTANNUSTEN VÄHENTÄMISEKSI JA KÄYTTÖÖNOTON NOPEUTTAMISEKSI

Lupamenettelyjen yksinkertaistaminen

| 8. | Jäsenvaltioiden olisi kehitettävä parhaita käytäntöjä ja sovittava niistä, jotta olisi mahdollista yksinkertaistaa entisestään lupamenettelyjä muiltakin osin kuin laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevan direktiivin 1 artiklassa määritellyllä soveltamisalalla sekä helpottaa laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevan direktiivin 7 artiklan 3 kohdassa säädettyjen määräajan ja muiden edellytysten noudattamista. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti tutkittava, miten voitaisiin






  a) | helpottaa lupien myöntämiselle tai epäämiselle asetetun 4 kuukauden enimmäismääräajan noudattamista. Oikeusvarmuuden lisäämiseksi ja hallinnollisten rasitteiden vähentämiseksi jäsenvaltioiden olisi harkittava hakemuksen hyväksymistä ilman eri toimenpiteitä, jos asiasta ei ole tehty päätöstä neljän kuukauden kuluessa; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

helpottaa lupien myöntämiselle tai epäämiselle asetetun 4 kuukauden enimmäismääräajan noudattamista. Oikeusvarmuuden lisäämiseksi ja hallinnollisten rasitteiden vähentämiseksi jäsenvaltioiden olisi harkittava hakemuksen hyväksymistä ilman eri toimenpiteitä, jos asiasta ei ole tehty päätöstä neljän kuukauden kuluessa;

| b) | yksinkertaistaa ja virtaviivaistaa lupamenettelyjä, mukaan lukien tarvittaessa nopeutettujen lupamenettelyjen ja/tai lupapoikkeusten käyttöönotto, ja määritellä, minkä tyyppiselle verkon käyttöönotolle niistä voisi olla hyötyä; |
| --- | --- |

b)

yksinkertaistaa ja virtaviivaistaa lupamenettelyjä, mukaan lukien tarvittaessa nopeutettujen lupamenettelyjen ja/tai lupapoikkeusten käyttöönotto, ja määritellä, minkä tyyppiselle verkon käyttöönotolle niistä voisi olla hyötyä;

| c) | antaa operaattoreille oikeus jättää sähköisesti keskitetyn tietopisteen kautta hakemuksia kaikista erittäin suuren kapasiteetin verkkojen elementtien käyttöönottoa varten tarvittavien rakennusteknisten töiden edellyttämistä luvista; |
| --- | --- |

c)

antaa operaattoreille oikeus jättää sähköisesti keskitetyn tietopisteen kautta hakemuksia kaikista erittäin suuren kapasiteetin verkkojen elementtien käyttöönottoa varten tarvittavien rakennusteknisten töiden edellyttämistä luvista;

| d) | tehdä keskitetystä tietopisteestä ainoa asiointipiste tällaisia rakennusteknisiä töitä koskevien hakemusten jättämiseksi. Tätä varten voitaisiin vaatia, että keskitetyllä tietopisteellä on aktiivinen rooli lupamenettelyjen koordinoinnissa ja seurannassa kaikilla hallinnon tasoilla. Sitä voitaisiin myös vaatia helpottamaan näiden menettelyjen edistymistä koskevaa tiedonvaihtoa hakijoiden ja toimivaltaisten viranomaisten välillä, mukaan lukien toimivaltaisen viranomaisen tai toimivaltaisten viranomaisten tekemän päätöksen ilmoittaminen hakijalle. |
| --- | --- |

d)

tehdä keskitetystä tietopisteestä ainoa asiointipiste tällaisia rakennusteknisiä töitä koskevien hakemusten jättämiseksi. Tätä varten voitaisiin vaatia, että keskitetyllä tietopisteellä on aktiivinen rooli lupamenettelyjen koordinoinnissa ja seurannassa kaikilla hallinnon tasoilla. Sitä voitaisiin myös vaatia helpottamaan näiden menettelyjen edistymistä koskevaa tiedonvaihtoa hakijoiden ja toimivaltaisten viranomaisten välillä, mukaan lukien toimivaltaisen viranomaisen tai toimivaltaisten viranomaisten tekemän päätöksen ilmoittaminen hakijalle.

| 9. | Jäsenvaltioiden olisi myös harkittava parhaita käytäntöjä, joilla voitaisiin helpottaa eurooppalaisen sähköisen viestinnän säännöstön 43 artiklassa säädettyä asennusoikeuksien myöntämistä, jos näitä oikeuksia tarvitaan erittäin suuren kapasiteetin verkkojen elementtien käyttöönottoon. Tällaisilla parhailla käytännöillä olisi varmistettava, että jos tällaisten verkon elementtien käyttöönotto edellyttää sekä rakennusteknisten töiden lupia että asennusoikeuksia, toimivaltaiset viranomaiset myöntävät tai epäävät tarvittavat luvat samanaikaisesti enintään 4 kuukauden kuluessa hakemuksen jättämisestä. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Jäsenvaltioiden olisi vaihdettava parhaita käytäntöjä ja sovittava niistä, jotta voidaan varmistaa, että erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönottoa varten tarvittavien rakennusteknisten töiden lupien myöntämisestä perittävät maksut ovat objektiivisesti perusteltuja, läpinäkyviä, syrjimättömiä ja aiottuun tarkoitukseen nähden oikeasuhteisia ja että ne kattavat ainoastaan tällaisten lupien myöntämisestä aiheutuvat hallinnolliset kustannukset. |
| --- | --- |

10.

Avoimuuden parantaminen keskitetyn tietopisteen avulla

| 11. | Jäsenvaltioiden olisi kehitettävä asianmukaisia parhaita käytäntöjä, joilla parannetaan fyysiseen infrastruktuuriin liittyvää läpinäkyvyyttä, jotta operaattorit voivat helpommin saada kaikki asiaan liittyvät tiedot tietyllä alueella saatavilla olevasta infrastruktuurista. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi harkittava keskitetyn tietopisteen aseman vahvistamista ja sen toimintojen laajentamista siten, että ne kattaisivat esimerkiksi georeferoidut tiedot (kartat ja digitaaliset mallit) ja eri lähteistä peräisin olevien tietojen yhdistämisen (erityisesti kansallisten eri tason toimivaltaisten viranomaisten, julkisen sektorin elinten ja verkon ylläpitäjien toimittamat tiedot). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Jäsenvaltioita kannustetaan kehittämään parhaita käytäntöjä sen varmistamiseksi, että direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut julkisen sektorin elinten hallussa olevat tiedot annetaan saataville keskitetyn tietopisteen kautta sähköisessä muodossa. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi harkittava mahdollisuutta antaa keskitetyn tietopisteen kautta saataville fyysisen infrastruktuurin osalta muitakin kuin direktiivissä määriteltyjä vähimmäistietoja, kuten infrastruktuurin georeferoitu sijainti, sen digitaalinen malli, sen tyyppi ja nykyinen käyttö tai sen kokonaiskapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Keskitetyn tietopisteen kautta saatavilla olevien tietojen määrän ja lajien parantamiseksi edelleen jäsenvaltioiden olisi harkittava sitä, että verkon ylläpitäjät velvoitettaisiin antamaan keskitetyn tietopisteen kautta ja sähköisessä muodossa saataville tiedot olemassa olevasta fyysisestä infrastruktuuristaan, jonka ne ovat antaneet erityisestä pyynnöstä muiden ylläpitäjien saataville. |
| --- | --- |

13.

Olemassa olevan fyysisen infrastruktuurin käyttöoikeuden laajentaminen

| 14. | Operaattoreiden käytettävissä olevien, erittäin suuren kapasiteetin verkkojen elementtien käyttöönottoon tarvittavien laitteiden tai järjestelmien määrän ja tyyppien lisäämiseksi jäsenvaltioiden olisi kehitettävä parhaita käytäntöjä, joiden avulla operaattorit voivat saada käyttöoikeuden julkisten elinten valvomaan fyysiseen infrastruktuuriin (rakennukset ja katukalusteet mukaan luettuina), johon voidaan liittää erittäin suuren kapasiteetin verkkoelementtejä, samoin edellytyksin kuin laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevan direktiivin 3 artiklassa. |
| --- | --- |

14.

Riitojenratkaisumekanismi

| 15. | Jäsenvaltioiden olisi kehitettävä parhaita käytäntöjä parantaakseen riitojenratkaisumekanismin tehokkuutta ja tuloksellisuutta fyysisen infrastruktuurin käyttöoikeuksiin liittyvissä riidoissa ja riitojenratkaisuelinten toiminnassa, jotta asiaan liittyvät kysymykset voidaan ratkaista mahdollisimman nopeasti ja jotta osapuolille voidaan antaa ohjeita asianmukaisista ehdoista ja maksuista, myös julkaisemalla tehdyt päätökset hyvissä ajoin. |
| --- | --- |

15.

Verkkojen ympäristöjalanjäljen pienentäminen

| 16. | Jäsenvaltioita kehotetaan kehittämään parhaita käytäntöjä, joilla kannustetaan sellaisten sähköisten viestintäverkkojen käyttöönottoon, joiden ympäristöjalanjälki on pienempi, erityisesti energiankäytön ja siihen liittyvien kasvihuonekaasupäästöjen osalta, mukaan lukien seuraavat:






  a) | tulevien verkkojen ekologisen kestävyyden arviointiperusteet; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

tulevien verkkojen ekologisen kestävyyden arviointiperusteet;

| b) | operaattoreille tarjotut kannustimet ottaa käyttöön ympäristön kannalta kestäviä verkkoja. |
| --- | --- |

b)

operaattoreille tarjotut kannustimet ottaa käyttöön ympäristön kannalta kestäviä verkkoja.

Ympäristövaikutusten arviointi

| 17. | Kun unionin lainsäädännössä, erityisesti direktiivissä 2001/42/EY(strategista ympäristöarviointia koskeva direktiivi), direktiivissä 2011/92 (ympäristövaikutusten arviointia koskeva direktiivi), ja direktiivissä 92/43/ETY (luontodirektiivi) edellytetään vaikutustenarviointia ja erityisesti kun viranomaiset valmistelevat puitteita tulevien hankkeiden lupa- tai hyväksymispäätöksille, jäsenvaltioiden olisi vaihdettava parhaita käytäntöjä siitä, miten ympäristövaikutusten arvioinnit voidaan toteuttaa ja ottaa huomioon niiden tulokset siinä vaiheessa, kun ympäristövaikutukset voidaan tunnistaa ja arvioida, esimerkiksi kun operaattorit esittävät yleisiä suunnitelmia hankkeista, joihin liittyy konkreettista asennusta tai verkkojen käyttöönottoa. |
| --- | --- |

17.

4.   KANSALLISEN TASON TOIMET, JOILLA VARMISTETAAN 5G-RADIOTAAJUUKSIEN OIKEA-AIKAINEN JA INVESTOINTEIHIN KANNUSTAVA SAATAVUUS

Taajuuksien valtuutusmenettelyjen aikataulu

| 18. | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että radiotaajuuksien käyttöoikeuksien myöntämismenettelyjen mahdolliset lykkäykset covid-19-kriisin vuoksi pidetään mahdollisimman lyhyinä ja että ne kestävät vain niin kauan kuin on tarpeen covid-19:n leviämisen estämiseksi tai hillitsemiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ylivoimaisen esteen mahdollista arviointia unionin oikeuden mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi päivitettävä mahdolliset asiaa koskevat kansalliset taajuussuunnitelmat vastaavasti. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Jäsenvaltioiden olisi pyydettävä eurooppalaisen sähköisen viestinnän säännöstön 35 artiklan mukaista vertaisarviointifoorumia tarkastelemaan etukäteen ehdotuksia toimenpiteiksi, jotka koskevat taajuuksien käyttöoikeuksien myöntämistä taajuusalueilla 700 MHz, 3,4–3,8 GHz ja 24,25–27,5 GHz, jotta olisi mahdollista vaihtaa parhaita käytäntöjä. |
| --- | --- |

19.

Investointikannustimet

| 20. | Jotta voitaisiin arvioida radiotaajuuksien käyttäjille suunnattuja kannustimia investoida merkittävästi 5G-verkkojen käyttöönottoon, jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle, erityisesti radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän välityksellä, erityisistä toimenpiteistä, joita ne pitävät parhaina käytäntöinä ja jotka on toteutettu tai aiotaan toteuttaa kansallisella tasolla taajuusalueiden 700 MHz, 3,4–3,8 GHz ja 24,25–27,5 GHz radiotaajuusvaltuutusten osalta.
  Jäsenvaltioiden olisi erityisesti ilmoitettava kaikista asiaankuuluvista toimenpiteistä, joiden tavoitteena on






  a) | edistää riittäviä rajahintoja, joissa otetaan huomioon radiotaajuuksien käyttöoikeuksista perittävien maksujen vähimmäistaso; |
| --- | --- | --- |

20.

Jäsenvaltioiden olisi erityisesti ilmoitettava kaikista asiaankuuluvista toimenpiteistä, joiden tavoitteena on

a)

edistää riittäviä rajahintoja, joissa otetaan huomioon radiotaajuuksien käyttöoikeuksista perittävien maksujen vähimmäistaso;

| b) | välttää taajuuksien niukkuutta varmistamalla, että osoitetaan unionin tasolla yhdenmukaistettujen radiotaajuuksien koko määrä; |
| --- | --- |

b)

välttää taajuuksien niukkuutta varmistamalla, että osoitetaan unionin tasolla yhdenmukaistettujen radiotaajuuksien koko määrä;

| c) | tarjota syrjimättömällä tavalla mahdollisuus siihen, että radiotaajuuksien käyttöoikeuksista perittävät maksut maksetaan erissä kyseisten oikeuksien voimassaoloaikana; |
| --- | --- |

c)

tarjota syrjimättömällä tavalla mahdollisuus siihen, että radiotaajuuksien käyttöoikeuksista perittävät maksut maksetaan erissä kyseisten oikeuksien voimassaoloaikana;

| d) | käyttää 24,25–27,5 GHz:n taajuusaluetta varten yksittäisiin valtuutuksiin perustuvaa järjestelmää, joka edistää sen oikea-aikaista käyttöä, mukaan lukien erityisesti nopeutettuihin hallinnollisiin menettelyihin perustuva järjestelmä, kun sitä sovelletaan maantieteellisesti rajattuihin käyttöoikeuksiin; |
| --- | --- |

d)

käyttää 24,25–27,5 GHz:n taajuusaluetta varten yksittäisiin valtuutuksiin perustuvaa järjestelmää, joka edistää sen oikea-aikaista käyttöä, mukaan lukien erityisesti nopeutettuihin hallinnollisiin menettelyihin perustuva järjestelmä, kun sitä sovelletaan maantieteellisesti rajattuihin käyttöoikeuksiin;

| e) | yhdistää taloudellisia kannustimia velvoitteisiin tai muodollisiin sitoumuksiin korkealaatuisen langattoman kattavuuden nopeuttamiseksi tai laajentamiseksi; |
| --- | --- |

e)

yhdistää taloudellisia kannustimia velvoitteisiin tai muodollisiin sitoumuksiin korkealaatuisen langattoman kattavuuden nopeuttamiseksi tai laajentamiseksi;

| f) | antaa kilpailulainsäädännön mukaisesti mahdollisuus passiivisen ja aktiivisen infrastruktuurin yhteiskäyttöön sekä radiotaajuuksien käyttöön perustuvan infrastruktuurin yhteiseen käyttöönottoon. |
| --- | --- |

f)

antaa kilpailulainsäädännön mukaisesti mahdollisuus passiivisen ja aktiivisen infrastruktuurin yhteiskäyttöön sekä radiotaajuuksien käyttöön perustuvan infrastruktuurin yhteiseen käyttöönottoon.

5.   UNIONIN TASON KOORDINOINNIN TEHOSTAMINEN TAAJUUKSIEN OSOITTAMISESSA RAJOJEN YLI TAPAHTUVAA KÄYTTÖÄ VARTEN

| 21. | Jotta edistettäisiin johdonmukaisia käytäntöjä radiotaajuuksien käyttöoikeuksien myöntämiseksi operaattoreille seuraavan sukupolven (mukaan lukien 5G) langattoman infrastruktuurin käyttöönottamiseksi rajat ylittävään teolliseen käyttöön, jäsenvaltioiden olisi siihen liittyen kehitettävä parhaita käytäntöjä ja sovittava niistä osana välineistöä, myös seuraavien osalta:






  a) | sellaisten käyttötapausten yksilöiminen, joilla on rajatylittävä ulottuvuus, erityisesti maantieliikenteessä, rautatieliikenteessä ja teollisuustuotannossa, 5G:n käyttöönottoa koskevien unionin painopisteiden (12) mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

21.

a)

sellaisten käyttötapausten yksilöiminen, joilla on rajatylittävä ulottuvuus, erityisesti maantieliikenteessä, rautatieliikenteessä ja teollisuustuotannossa, 5G:n käyttöönottoa koskevien unionin painopisteiden (12) mukaisesti;

| b) | kunkin yksilöidyn käyttötapauksen osalta yhteisen erityisen taajuusalueen määrittäminen yhdessä asianmukaisen yhteisen valtuutusjärjestelmän kanssa sekä valtuutuksiin liittyvät ehdot, jotka ovat tarpeen palvelun jatkuvuuden varmistamiseksi yli rajojen, mukaan lukien muun muassa palvelun laatu ja verkon turvallisuus. |
| --- | --- |

b)

kunkin yksilöidyn käyttötapauksen osalta yhteisen erityisen taajuusalueen määrittäminen yhdessä asianmukaisen yhteisen valtuutusjärjestelmän kanssa sekä valtuutuksiin liittyvät ehdot, jotka ovat tarpeen palvelun jatkuvuuden varmistamiseksi yli rajojen, mukaan lukien muun muassa palvelun laatu ja verkon turvallisuus.

| 22. | Jäsenvaltioita kehotetaan käyttämään 21 kohdassa tarkoitettuja välineistön parhaita käytäntöjä suhteessa alueellaan oleviin käyttäjiin, joita asia koskee, erityisesti yhteisen valtuutusprosessin yhteisten näkökohtien vahvistamiseksi ja prosessin toteuttamiseksi eurooppalaisen sähköisen viestinnän säännöstön 37 artiklan mukaisesti 30 päivään maaliskuuta 2022 mennessä. |
| --- | --- |

22.

6.   RAPORTOINTI

| 23. | Kunkin jäsenvaltion olisi toimitettava komissiolle 30 päivään huhtikuuta 2021 mennessä etenemissuunnitelma välineistön täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kunkin jäsenvaltion olisi raportoitava välineistön täytäntöönpanosta 30 päivään huhtikuuta 2022 mennessä. |
| --- | --- |

24.

Tehty Brysselissä 18 päivänä syyskuuta 2020.

Komission puolesta

Thierry BRETON

Komission jäsen

---

(1)  Neuvoston päätelmät Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamisesta, 9. kesäkuuta 2020, 8711/20.

1

https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8711-2020-INIT/fi/pdf

(2)  COM(2020) 67 final.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/61/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, toimenpiteistä nopeiden sähköisten viestintäverkkojen käyttöönoton kustannusten vähentämiseksi (EUVL L 155, 23.5.2014, s. 1).

3

(4)  Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimenpiteistä nopeiden sähköisten viestintäverkkojen käyttöönoton kustannusten vähentämiseksi 15 päivänä toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/61/EU täytäntöönpanosta, COM(2018) 492, 27.6.2018.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/1972, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, eurooppalaisesta sähköisen viestinnän säännöstöstä (EUVL L 321, 17.12.2018, s. 36)

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/42/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2001, tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 197, 21.7.2001, s. 30).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/92/EU, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (EUVL L 26, 28.1.2012, s. 1).

7

(8)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2017/899, annettu 17 päivänä toukokuuta 2017, 470–790 MHz:n taajuusalueen käytöstä unionissa (EUVL L 138, 25.5.2017, s. 131).

9

(10)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”5G-Eurooppa: toimintasuunnitelma”, COM (2016) 588 final.

10

(11)  Komission suositus (EU) 2019/534, annettu 26 päivänä maaliskuuta 2019, 5G-verkkojen kyberturvallisuudesta (EUVL L 88, 29.3.2019, p. 42).

11

(12)  Ks. erityisesti komission tiedonannot COM (2016) 587 ja COM (2020) 67.

12

---