# Jurnalul Oficial L 351/2020

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 351 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6322 octombrie 2020 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 351

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6322 octombrie 2020

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1533 al Comisiei din 15 octombrie 2020 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Limone dell’Etna (IGP)] | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1534 al Comisiei din 21 octombrie 2020 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului | 2 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1535 a Comisiei din 21 octombrie 2020 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2020) 7388]

   (
  1
  ) | 37 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1533 al Comisiei din 15 octombrie 2020 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Limone dell’Etna (IGP)]

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1534 al Comisiei din 21 octombrie 2020 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

2

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1535 a Comisiei din 21 octombrie 2020 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2020) 7388]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2020) 7388]

1

37

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) 2020/878 al Comisiei din 18 iunie 2020 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) ( JO L 203, 26.6.2020 ) | 64 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul (UE) 2020/878 al Comisiei din 18 iunie 2020 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) ( JO L 203, 26.6.2020 )

( JO L 203, 26.6.2020 )

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 22.10.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 351/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1533 AL COMISIEI

din 15 octombrie 2020

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [„Limone dell’Etna” (IGP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Limone dell’Etna”, depusă de Italia, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Limone dell’Etna”, depusă de Italia, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2).

| (2) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Limone dell’Etna” trebuie, prin urmare, înregistrată, |
| --- | --- |

(2)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Limone dell’Etna” trebuie, prin urmare, înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea „Limone dell’Etna” (IGP).

Denumirea menționată la primul paragraf identifică un produs din clasa 1.6. Fructe, legume și cereale, proaspete sau prelucrate, din anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (3).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 octombrie 2020.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  
  JO C 204, 18.6.2020, p. 24.

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 36).

3

---

| 22.10.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 351/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 351/2

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1534 AL COMISIEI

din 21 octombrie 2020

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),

după consultarea statelor membre,

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

1.1.   Măsuri în vigoare

Măsuri în vigoare

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 1355/2008 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de anumite citrice preparate sau conservate originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). Măsurile s-au prezentat sub forma unei taxe specifice pe întreprindere cuprinsă între 361,4 EUR și 531,2 EUR pe tonă de greutate netă de produs. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 1355/2008 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de anumite citrice preparate sau conservate originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). Măsurile s-au prezentat sub forma unei taxe specifice pe întreprindere cuprinsă între 361,4 EUR și 531,2 EUR pe tonă de greutate netă de produs.

2

| (2) | Măsurile au fost anulate de Curtea de Justiție a Uniunii Europene la 22 martie 2012 (3), dar au fost reinstituite la 18 februarie 2013 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 158/2013 al Consiliului (4). |
| --- | --- |

(2)

Măsurile au fost anulate de Curtea de Justiție a Uniunii Europene la 22 martie 2012 (3), dar au fost reinstituite la 18 februarie 2013 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 158/2013 al Consiliului (4).

3

4

| (3) | Măsurile au fost menținute prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1313/2014 (5) în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(3)

Măsurile au fost menținute prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1313/2014 (5) în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

5

1.2.   Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

| (4) | În urma publicării unui aviz de expirare iminentă a măsurii în vigoare (6), Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (denumit în continuare „FENAVAL” sau „solicitantul”), în numele producătorilor care reprezintă 100 % din producția totală a Uniunii de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.), a solicitat deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor. Fenaval a susținut că expirarea măsurilor ar avea ca efect probabil continuarea dumpingului și continuarea sau reapariția prejudiciului cauzat industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(4)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă a măsurii în vigoare (6), Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (denumit în continuare „FENAVAL” sau „solicitantul”), în numele producătorilor care reprezintă 100 % din producția totală a Uniunii de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.), a solicitat deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor. Fenaval a susținut că expirarea măsurilor ar avea ca efect probabil continuarea dumpingului și continuarea sau reapariția prejudiciului cauzat industriei Uniunii.

6

| (5) | La 10 decembrie 2019, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (7) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în vigoare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(5)

La 10 decembrie 2019, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (7) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în vigoare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

7

1.3.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

| (6) | Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2018 și 30 septembrie 2019 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2015 și 30 septembrie 2019 (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(6)

Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2018 și 30 septembrie 2019 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2015 și 30 septembrie 2019 (denumită în continuare „perioada examinată”).

1.4.   Părțile interesate

Părțile interesate

| (7) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să participe la anchetă. Mai precis, Comisia a contactat solicitanții, producătorii-exportatori cunoscuți din RPC, importatorii neafiliați cunoscuți din Uniune și autoritățile din RPC. |
| --- | --- |

(7)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să participe la anchetă. Mai precis, Comisia a contactat solicitanții, producătorii-exportatori cunoscuți din RPC, importatorii neafiliați cunoscuți din Uniune și autoritățile din RPC.

| (8) | Toate părțile interesate au fost invitate să își facă cunoscute punctele de vedere, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă justificative în termenele stabilite în avizul de deschidere. Părților interesate li s-a acordat, de asemenea, ocazia de a solicita o audiere de către serviciile de anchetă ale Comisiei și/sau de către consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(8)

Toate părțile interesate au fost invitate să își facă cunoscute punctele de vedere, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă justificative în termenele stabilite în avizul de deschidere. Părților interesate li s-a acordat, de asemenea, ocazia de a solicita o audiere de către serviciile de anchetă ale Comisiei și/sau de către consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

1.5.   Eșantionare

Eșantionare

| (9) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion de părți interesate în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(9)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion de părți interesate în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

1.5.1.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

| (10) | Solicitantul a raportat o listă cu 33 de exportatori/producători chinezi ai produsului în cauză (8). Prin urmare, având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din RPC, Comisia a prevăzut eșantionarea în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(10)

Solicitantul a raportat o listă cu 33 de exportatori/producători chinezi ai produsului în cauză (8). Prin urmare, având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din RPC, Comisia a prevăzut eșantionarea în avizul de deschidere.

8

| (11) | Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

| (12) | Cinci producători sau grupuri de producători din RPC au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Având în vedere numărul mare de producători-exportatori cunoscuți ai produsului care face obiectul reexaminării din RPC, nivelul de cooperare a fost considerat scăzut. |
| --- | --- |

(12)

Cinci producători sau grupuri de producători din RPC au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Având în vedere numărul mare de producători-exportatori cunoscuți ai produsului care face obiectul reexaminării din RPC, nivelul de cooperare a fost considerat scăzut.

| (13) | În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat în mod provizoriu un eșantion format dintr-un producător și două grupuri de producători, pe baza celui mai mare volum al capacității de producție și al exporturilor către Uniunea Europeană. De asemenea, două dintre grupurile de societăți selectate vindeau cantități semnificative pe piața internă a RPC. Acest eșantion a acoperit 69 % din volumul raportat exportat către Uniunea Europeană în perioada cuprinsă între 1 octombrie 2018 și 30 septembrie 2019. Chestionarul pentru exportatori a fost pus la dispoziție online (9) la data deschiderii procedurii, iar linkul către site-ul web a fost trimis tuturor părților interesate. Societățile incluse în eșantion au avut la dispoziție 30 de zile pentru a trimite răspunsul la chestionar. |
| --- | --- |

(13)

În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat în mod provizoriu un eșantion format dintr-un producător și două grupuri de producători, pe baza celui mai mare volum al capacității de producție și al exporturilor către Uniunea Europeană. De asemenea, două dintre grupurile de societăți selectate vindeau cantități semnificative pe piața internă a RPC. Acest eșantion a acoperit 69 % din volumul raportat exportat către Uniunea Europeană în perioada cuprinsă între 1 octombrie 2018 și 30 septembrie 2019. Chestionarul pentru exportatori a fost pus la dispoziție online (9) la data deschiderii procedurii, iar linkul către site-ul web a fost trimis tuturor părților interesate. Societățile incluse în eșantion au avut la dispoziție 30 de zile pentru a trimite răspunsul la chestionar.

9

| (14) | Cu toate acestea, un grup și un producător incluși în eșantion au decis să își retragă cooperarea. Prin urmare, Comisia a decis să continue ancheta pe baza tuturor celorlalte societăți cooperante (două societăți și un grup de societăți). La scurt timp după ce au fost înștiințați de către Comisie cu privire la faptul că toate societățile exportatoare cooperante au obligația de a completa chestionarul pentru producătorii-exportatori, doi producători-exportatori și-au retras cooperarea. Un singur grup de producători-exportatori a furnizat informațiile solicitate. Acest grup reprezintă aproximativ [45 %-65 %] din totalul exporturilor din RPC către Uniune. |
| --- | --- |

(14)

Cu toate acestea, un grup și un producător incluși în eșantion au decis să își retragă cooperarea. Prin urmare, Comisia a decis să continue ancheta pe baza tuturor celorlalte societăți cooperante (două societăți și un grup de societăți). La scurt timp după ce au fost înștiințați de către Comisie cu privire la faptul că toate societățile exportatoare cooperante au obligația de a completa chestionarul pentru producătorii-exportatori, doi producători-exportatori și-au retras cooperarea. Un singur grup de producători-exportatori a furnizat informațiile solicitate. Acest grup reprezintă aproximativ [45 %-65 %] din totalul exporturilor din RPC către Uniune.

1.5.2.   Eșantionarea importatorilor neafiliați

Eșantionarea importatorilor neafiliați

| (15) | Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, toți importatorii/distribuitorii cunoscuți au fost invitați să completeze formularul de eșantionare anexat la avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, toți importatorii/distribuitorii cunoscuți au fost invitați să completeze formularul de eșantionare anexat la avizul de deschidere.

| (16) | Doar patru importatori au răspuns la formularul de eșantionare și, prin urmare, eșantionarea nu a fost considerată necesară. |
| --- | --- |

(16)

Doar patru importatori au răspuns la formularul de eșantionare și, prin urmare, eșantionarea nu a fost considerată necesară.

1.6.   Chestionarele și vizitele de verificare

Chestionarele și vizitele de verificare

| (17) | Comisia a trimis Guvernului Republicii Populare Chineze (denumit în continuare „GC”) un chestionar referitor la existența unor distorsiuni semnificative în RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Chestionarele pentru producătorii, importatorii, utilizatorii din Uniune și producătorii-exportatori din RPC au fost publicate online (10) în ziua deschiderii procedurii. |
| --- | --- |

(17)

Comisia a trimis Guvernului Republicii Populare Chineze (denumit în continuare „GC”) un chestionar referitor la existența unor distorsiuni semnificative în RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Chestionarele pentru producătorii, importatorii, utilizatorii din Uniune și producătorii-exportatori din RPC au fost publicate online (10) în ziua deschiderii procedurii.

10

| (18) | Comisia a primit răspunsuri la chestionar din partea celor doi producători din Uniune, a treisprezece furnizori de materii prime și a unui producător-exportator din RPC. Un importator și un utilizator au trimis răspunsuri incomplete la chestionar. GC nu a furnizat niciun răspuns la chestionar în ceea ce privește existența unor distorsiuni semnificative în RPC. |
| --- | --- |

(18)

Comisia a primit răspunsuri la chestionar din partea celor doi producători din Uniune, a treisprezece furnizori de materii prime și a unui producător-exportator din RPC. Un importator și un utilizator au trimis răspunsuri incomplete la chestionar. GC nu a furnizat niciun răspuns la chestionar în ceea ce privește existența unor distorsiuni semnificative în RPC.

| (19) | Având în vedere măsurile de izolare și restricțiile de călătorie impuse în contextul epidemiei de COVID-19 la nivel mondial și la nivelul Uniunii, nu au fost efectuate vizitele de verificare planificate în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază la sediile următoarelor entități juridice.
  Producători din Uniune:






  — | Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Spania |
| --- | --- | --- |

(19)

Având în vedere măsurile de izolare și restricțiile de călătorie impuse în contextul epidemiei de COVID-19 la nivel mondial și la nivelul Uniunii, nu au fost efectuate vizitele de verificare planificate în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază la sediile următoarelor entități juridice.

Producători din Uniune:

—

Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Spania

| — | Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Spania |
| --- | --- |

—

Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Spania

Producători-exportatori din RPC și comercianți afiliați:

| — | Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd și societatea sa afiliată Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd (denumite în continuare „grupul de producători-exportatori cooperanți” sau „grupul Yiguan”) |
| --- | --- |

—

Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd și societatea sa afiliată Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd (denumite în continuare „grupul de producători-exportatori cooperanți” sau „grupul Yiguan”)

| (20) | Întrucât nu s-a putut efectua nicio vizită de verificare la fața locului la sediile societăților menționate anterior din cauza epidemiei de COVID-19, Comisia a examinat informațiile prezentate în mod corespunzător de către părți (cum ar fi răspunsurile la chestionar sau răspunsurile la scrisorile de clarificare), în conformitate cu Avizul din 16 martie 2020 privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (11). |
| --- | --- |

(20)

Întrucât nu s-a putut efectua nicio vizită de verificare la fața locului la sediile societăților menționate anterior din cauza epidemiei de COVID-19, Comisia a examinat informațiile prezentate în mod corespunzător de către părți (cum ar fi răspunsurile la chestionar sau răspunsurile la scrisorile de clarificare), în conformitate cu Avizul din 16 martie 2020 privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (11).

11

| (21) | Comisia a verificat la distanță toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului, precum și interesul Uniunii. Comisia a efectuat controale la distanță ale celor doi producători din Uniune și ale grupului de producători-exportatori cooperanți. |
| --- | --- |

(21)

Comisia a verificat la distanță toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului, precum și interesul Uniunii. Comisia a efectuat controale la distanță ale celor doi producători din Uniune și ale grupului de producători-exportatori cooperanți.

1.7.   Observații privind plângerea și deschiderea anchetei

Observații privind plângerea și deschiderea anchetei

| (22) | La 16 ianuarie 2020, două părți interesate, și anume China Chamber of Commerce for Import & Export for Foodstuffs, native produce and animal by-products (denumită în continuare „JRC”), în numele unui număr de producători-exportatori chinezi, și grupul Yiguan și-au prezentat observațiile privind plângerea și deschiderea anchetei (12). |
| --- | --- |

(22)

La 16 ianuarie 2020, două părți interesate, și anume China Chamber of Commerce for Import & Export for Foodstuffs, native produce and animal by-products (denumită în continuare „JRC”), în numele unui număr de producători-exportatori chinezi, și grupul Yiguan și-au prezentat observațiile privind plângerea și deschiderea anchetei (12).

China Chamber of Commerce for Import & Export for Foodstuffs, native produce and animal by-products

12

| (23) | JRC a susținut în principal faptul că deschiderea procedurii actuale în perspectiva expirării măsurilor nu este justificată și că, prin urmare, prezenta procedură ar trebui încheiată imediat din următoarele motive:






  — | Presupusele distorsiuni pe piață și aplicarea articolului 2 alineatul (6a) pentru determinarea marjelor de dumping nu sunt în conformitate cu legislația OMC. |
| --- | --- | --- |

(23)

JRC a susținut în principal faptul că deschiderea procedurii actuale în perspectiva expirării măsurilor nu este justificată și că, prin urmare, prezenta procedură ar trebui încheiată imediat din următoarele motive:

—

Presupusele distorsiuni pe piață și aplicarea articolului 2 alineatul (6a) pentru determinarea marjelor de dumping nu sunt în conformitate cu legislația OMC.

| — | Plângerea conține informații înșelătoare și o percepție eronată asupra structurii economice a Chinei, nefurnizând probe întemeiate care să dovedească faptul că prețurile factorilor de producție pentru citrice sunt distorsionate. De asemenea, JRC a pus problema rolului IDS pe anumite piețe din China – prezența statului și distorsiunile pe piață, a drepturilor de folosință asupra terenurilor, a presupusei discriminări prin politici sau măsuri și a costurilor cu forța de muncă. |
| --- | --- |

—

Plângerea conține informații înșelătoare și o percepție eronată asupra structurii economice a Chinei, nefurnizând probe întemeiate care să dovedească faptul că prețurile factorilor de producție pentru citrice sunt distorsionate. De asemenea, JRC a pus problema rolului IDS pe anumite piețe din China – prezența statului și distorsiunile pe piață, a drepturilor de folosință asupra terenurilor, a presupusei discriminări prin politici sau măsuri și a costurilor cu forța de muncă.

| — | Politica agricolă comună a Uniunii. |
| --- | --- |

—

Politica agricolă comună a Uniunii.

| — | Subvențiile și schemele de sprijin puse la dispoziția agricultorilor de către guvernul spaniol în domeniul agriculturii. |
| --- | --- |

—

Subvențiile și schemele de sprijin puse la dispoziția agricultorilor de către guvernul spaniol în domeniul agriculturii.

| — | Probe insuficiente pentru a dovedi existența riscului de reapariție sau de continuare a prejudiciului. |
| --- | --- |

—

Probe insuficiente pentru a dovedi existența riscului de reapariție sau de continuare a prejudiciului.

| (24) | Comisia a respins toate argumentele formulate de JRC. Raționamentul specific pentru respingerea acestor argumente este prevăzut în






  — | considerentul 54 privind conformitatea metodologiei utilizate pentru stabilirea valorii normale cu legislația OMC și în secțiunile 3.2.1.2-3.2.1.9 privind distorsiunile semnificative ale costurilor și prețurilor în RPC, inclusiv cele corespunzătoare factorilor de producție utilizați la fabricarea conservelor de mandarine; |
| --- | --- | --- |

(24)

Comisia a respins toate argumentele formulate de JRC. Raționamentul specific pentru respingerea acestor argumente este prevăzut în

—

considerentul 54 privind conformitatea metodologiei utilizate pentru stabilirea valorii normale cu legislația OMC și în secțiunile 3.2.1.2-3.2.1.9 privind distorsiunile semnificative ale costurilor și prețurilor în RPC, inclusiv cele corespunzătoare factorilor de producție utilizați la fabricarea conservelor de mandarine;

| — | considerentul 55 privind politica agricolă comună a Uniunii și schemele de sprijin pentru fermierii spanioli; |
| --- | --- |

—

considerentul 55 privind politica agricolă comună a Uniunii și schemele de sprijin pentru fermierii spanioli;

| — | secțiunea 4 privind riscul de reapariție sau de continuare a prejudiciului. |
| --- | --- |

—

secțiunea 4 privind riscul de reapariție sau de continuare a prejudiciului.

1.8.   Procedura ulterioară

Procedura ulterioară

| (25) | La 5 august 2020, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină măsurile antidumping în vigoare (denumită în continuare „comunicarea constatărilor finale”) și a invitat părțile să transmită observații. Doar JRC a formulat observații. |
| --- | --- |

(25)

La 5 august 2020, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină măsurile antidumping în vigoare (denumită în continuare „comunicarea constatărilor finale”) și a invitat părțile să transmită observații. Doar JRC a formulat observații.

| (26) | Nu s-au primit solicitări de audiere. |
| --- | --- |

(26)

Nu s-au primit solicitări de audiere.

| (27) | La 7 septembrie 2020, Comisia a transmis tuturor părților interesate o comunicare a constatărilor finale suplimentară pentru a include o clauză de monitorizare. Tuturor părților interesate li s-a acordat o perioadă de trei zile în cursul căreia acestea au putut formula observații referitoare la documentul privind comunicarea constatărilor finale suplimentară. Comisia nu a primit nicio observație. |
| --- | --- |

(27)

La 7 septembrie 2020, Comisia a transmis tuturor părților interesate o comunicare a constatărilor finale suplimentară pentru a include o clauză de monitorizare. Tuturor părților interesate li s-a acordat o perioadă de trei zile în cursul căreia acestea au putut formula observații referitoare la documentul privind comunicarea constatărilor finale suplimentară. Comisia nu a primit nicio observație.

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

Produsul în cauză

| (28) | Produsul care face obiectul reexaminării este același cu produsul definit în ancheta inițială, și anume, mandarine preparate sau conservate (inclusiv tangerine și satsumas), clementine, wilkings și alți hibrizi similari de citrice, fără adaos de alcool, cu sau fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori și astfel cum sunt definite la poziția 2008 din SA, originare din Republica Populară Chineză (denumite în continuare „produsul în cauză”), încadrate în prezent la codurile NC 2008 30 55, 2008 30 75 și ex 2008 30 90 (denumite în continuare „conserve de mandarine”). |
| --- | --- |

(28)

Produsul care face obiectul reexaminării este același cu produsul definit în ancheta inițială, și anume, mandarine preparate sau conservate (inclusiv tangerine și satsumas), clementine, wilkings și alți hibrizi similari de citrice, fără adaos de alcool, cu sau fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori și astfel cum sunt definite la poziția 2008 din SA, originare din Republica Populară Chineză (denumite în continuare „produsul în cauză”), încadrate în prezent la codurile NC 2008 30 55, 2008 30 75 și ex 2008 30 90 (denumite în continuare „conserve de mandarine”).

| (29) | Produsul în cauză se obține prin decojirea și segmentarea anumitor soiuri de citrice mici (în special satsuma), care sunt ambalate ulterior într-un mediu de sirop de zahăr, suc sau apă, în ambalaje de diferite dimensiuni, pentru a satisface cerințele specifice ale diferitelor piețe. |
| --- | --- |

(29)

Produsul în cauză se obține prin decojirea și segmentarea anumitor soiuri de citrice mici (în special satsuma), care sunt ambalate ulterior într-un mediu de sirop de zahăr, suc sau apă, în ambalaje de diferite dimensiuni, pentru a satisface cerințele specifice ale diferitelor piețe.

| (30) | Satsuma, clementinele și alte citrice mici sunt cunoscute în mod obișnuit sub denumirea colectivă de „mandarine”. Majoritatea acestor soiuri de fructe pot fi consumate în stare proaspătă sau sunt prelucrate. Soiurile sunt similare și preparatele sau conservele obținute din acestea sunt considerate ca fiind un singur produs. |
| --- | --- |

(30)

Satsuma, clementinele și alte citrice mici sunt cunoscute în mod obișnuit sub denumirea colectivă de „mandarine”. Majoritatea acestor soiuri de fructe pot fi consumate în stare proaspătă sau sunt prelucrate. Soiurile sunt similare și preparatele sau conservele obținute din acestea sunt considerate ca fiind un singur produs.

2.2.   Produsul similar

Produsul similar

| (31) | Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice de bază, precum și aceleași utilizări principale:






  (a) | produsul în cauză; |
| --- | --- | --- |

(31)

Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice de bază, precum și aceleași utilizări principale:

(a)

produsul în cauză;

| (b) | produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC; |
| --- | --- |

(b)

produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC;

| (c) | produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii. |
| --- | --- |

(c)

produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii.

| (32) | Comisia a decis că produsele respective sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(32)

Comisia a decis că produsele respective sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII/REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

PROBABILITATEA CONTINUĂRII/REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

3.1.   Observații preliminare

Observații preliminare

| (33) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea conduce la o continuare sau la o reapariție a dumpingului din partea RPC. |
| --- | --- |

(33)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea conduce la o continuare sau la o reapariție a dumpingului din partea RPC.

| (34) | În perioada anchetei de reexaminare, importurile de conserve de mandarine au continuat la niveluri similare celor din ancheta anterioară de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (și anume, de la 1 octombrie 2012 până la 30 septembrie 2013). În termeni absoluți, importurile din RPC s-au ridicat la 19 152 de tone în perioada anchetei de reexaminare. Grupul de producători-exportatori care a cooperat reprezintă aproximativ [17 %-25 %] din piața Uniunii. |
| --- | --- |

(34)

În perioada anchetei de reexaminare, importurile de conserve de mandarine au continuat la niveluri similare celor din ancheta anterioară de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (și anume, de la 1 octombrie 2012 până la 30 septembrie 2013). În termeni absoluți, importurile din RPC s-au ridicat la 19 152 de tone în perioada anchetei de reexaminare. Grupul de producători-exportatori care a cooperat reprezintă aproximativ [17 %-25 %] din piața Uniunii.

| (35) | Capacitatea de producție totală declarată a grupului de producători-exportatori cooperanți s-a ridicat la aproximativ 5 % din capacitatea de producție totală estimată a Chinei. Având în vedere nivelul redus de cooperare, Comisia a aplicat articolul 18 și și-a întemeiat constatările pe piața chineză a conservelor de mandarine, inclusiv pe producție, capacitate și capacitatea neutilizată, pe baza datelor disponibile. |
| --- | --- |

(35)

Capacitatea de producție totală declarată a grupului de producători-exportatori cooperanți s-a ridicat la aproximativ 5 % din capacitatea de producție totală estimată a Chinei. Având în vedere nivelul redus de cooperare, Comisia a aplicat articolul 18 și și-a întemeiat constatările pe piața chineză a conservelor de mandarine, inclusiv pe producție, capacitate și capacitatea neutilizată, pe baza datelor disponibile.

| (36) | Constatările în legătură cu probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului formulate în cele ce urmează s-au bazat în special pe informațiile cuprinse în cererea de reexaminare, pe statisticile întocmite pe baza datelor raportate Comisiei de către statele membre în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază [denumită în continuare „baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6)”], precum și pe răspunsurile la formularul de eșantionare furnizate la momentul deschiderii anchetei, pe răspunsurile la chestionar furnizate de grupul Yiguan și pe informațiile furnizate de JRC. În plus, Comisia a utilizat și alte surse de informații disponibile în mod public, cum ar fi baza de date a Global Trade Atlas (13) (denumit în continuare „GTA”) și a Orbis Bureau van Dijk (14) (denumit în continuare „Orbis”). |
| --- | --- |

(36)

Constatările în legătură cu probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului formulate în cele ce urmează s-au bazat în special pe informațiile cuprinse în cererea de reexaminare, pe statisticile întocmite pe baza datelor raportate Comisiei de către statele membre în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază [denumită în continuare „baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6)”], precum și pe răspunsurile la formularul de eșantionare furnizate la momentul deschiderii anchetei, pe răspunsurile la chestionar furnizate de grupul Yiguan și pe informațiile furnizate de JRC. În plus, Comisia a utilizat și alte surse de informații disponibile în mod public, cum ar fi baza de date a Global Trade Atlas (13) (denumit în continuare „GTA”) și a Orbis Bureau van Dijk (14) (denumit în continuare „Orbis”).

13

14

3.1.1.   Procedura de stabilire a valorii normale în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază

Procedura de stabilire a valorii normale în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază

| (37) | Având în vedere elementele de probă suficiente disponibile în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor la deschiderea anchetei, care indică existența unor distorsiuni semnificative pe piața internă din RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a considerat oportun să deschidă ancheta în ceea ce privește RPC în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(37)

Având în vedere elementele de probă suficiente disponibile în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor la deschiderea anchetei, care indică existența unor distorsiuni semnificative pe piața internă din RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a considerat oportun să deschidă ancheta în ceea ce privește RPC în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

| (38) | În consecință, în vederea colectării datelor necesare pentru eventuala aplicare a articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, Comisia i-a invitat în avizul de deschidere pe toți producătorii cunoscuți din RPC să furnizeze informațiile solicitate în anexa III la avizul de deschidere cu privire la factorii de producție utilizați pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Cinci producători au transmis informațiile relevante. |
| --- | --- |

(38)

În consecință, în vederea colectării datelor necesare pentru eventuala aplicare a articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, Comisia i-a invitat în avizul de deschidere pe toți producătorii cunoscuți din RPC să furnizeze informațiile solicitate în anexa III la avizul de deschidere cu privire la factorii de producție utilizați pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Cinci producători au transmis informațiile relevante.

| (39) | Pentru a obține informațiile pe care le-a considerat necesare pentru ancheta sa cu privire la presupusele distorsiuni semnificative de pe piața internă din RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a trimis, de asemenea, un chestionar GC. Nu s-a primit niciun răspuns din partea GC. Ulterior, Comisia a informat GC că va folosi datele disponibile în sensul articolului 18 din regulamentul de bază pentru a determina existența distorsiunilor semnificative în RPC. Comisia nu a primit niciun răspuns din partea GC. |
| --- | --- |

(39)

Pentru a obține informațiile pe care le-a considerat necesare pentru ancheta sa cu privire la presupusele distorsiuni semnificative de pe piața internă din RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a trimis, de asemenea, un chestionar GC. Nu s-a primit niciun răspuns din partea GC. Ulterior, Comisia a informat GC că va folosi datele disponibile în sensul articolului 18 din regulamentul de bază pentru a determina existența distorsiunilor semnificative în RPC. Comisia nu a primit niciun răspuns din partea GC.

| (40) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat, de asemenea, toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere și să furnizeze informații și documente justificative referitoare la oportunitatea aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în ceea ce privește RPC, în termen de 37 de zile de la data publicării avizului în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(40)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat, de asemenea, toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere și să furnizeze informații și documente justificative referitoare la oportunitatea aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în ceea ce privește RPC, în termen de 37 de zile de la data publicării avizului în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (41) | JRC și grupul Yiguan au prezentat observații cu privire la existența unor distorsiuni semnificative în RPC. Comisia a abordat aceste afirmații în considerentul 54 de mai sus. |
| --- | --- |

(41)

JRC și grupul Yiguan au prezentat observații cu privire la existența unor distorsiuni semnificative în RPC. Comisia a abordat aceste afirmații în considerentul 54 de mai sus.

| (42) | În avizul de deschidere, Comisia a precizat, de asemenea, că, având în vedere elementele de probă disponibile, ar putea fi necesar să selecteze o țară reprezentativă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul stabilirii valorii normale pentru producători-exportatori pe baza unor prețuri sau a unor valori de referință nedistorsionate. |
| --- | --- |

(42)

În avizul de deschidere, Comisia a precizat, de asemenea, că, având în vedere elementele de probă disponibile, ar putea fi necesar să selecteze o țară reprezentativă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul stabilirii valorii normale pentru producători-exportatori pe baza unor prețuri sau a unor valori de referință nedistorsionate.

| (43) | La 23 ianuarie 2020, Comisia a informat toate părțile interesate, printr-o primă notă la dosar (15) (denumită în continuare „prima notă la dosar”), prin care solicită opiniile acestora cu privire la sursele relevante pe care Comisia le poate utiliza pentru stabilirea valorii normale pentru producătorii-exportatori din RPC, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (e) a doua liniuță din regulamentul de bază. În nota respectivă, Comisia a furnizat o listă a tuturor factorilor de producție, cum ar fi materialele, energia, forța de muncă și deșeurile utilizate de către producătorii-exportatori la fabricarea produsului în cauză. În plus, pe baza criteriilor care orientează alegerea prețurilor sau a valorilor de referință nedistorsionate, Comisia a identificat Turcia drept țara reprezentativă cea mai adecvată în acest stadiu. |
| --- | --- |

(43)

La 23 ianuarie 2020, Comisia a informat toate părțile interesate, printr-o primă notă la dosar (15) (denumită în continuare „prima notă la dosar”), prin care solicită opiniile acestora cu privire la sursele relevante pe care Comisia le poate utiliza pentru stabilirea valorii normale pentru producătorii-exportatori din RPC, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (e) a doua liniuță din regulamentul de bază. În nota respectivă, Comisia a furnizat o listă a tuturor factorilor de producție, cum ar fi materialele, energia, forța de muncă și deșeurile utilizate de către producătorii-exportatori la fabricarea produsului în cauză. În plus, pe baza criteriilor care orientează alegerea prețurilor sau a valorilor de referință nedistorsionate, Comisia a identificat Turcia drept țara reprezentativă cea mai adecvată în acest stadiu.

15

| (44) | Comisia a oferit tuturor părților interesate posibilitatea de a prezenta observații. Comisia a primit observații din partea FENAVAL și FRUCOM (16). |
| --- | --- |

(44)

Comisia a oferit tuturor părților interesate posibilitatea de a prezenta observații. Comisia a primit observații din partea FENAVAL și FRUCOM (16).

16

| (45) | Comisia a abordat respectivele observații într-o a doua notă privind sursele pentru stabilirea valorii normale, din 29 mai 2020 (denumită în continuare „a doua notă la dosar”). În nota respectivă, Comisia a adus precizări suplimentare privind lista factorilor de producție și a reiterat concluzia conform căreia Turcia este țara reprezentativă cea mai adecvată în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. Nu au fost primite observații. |
| --- | --- |

(45)

Comisia a abordat respectivele observații într-o a doua notă privind sursele pentru stabilirea valorii normale, din 29 mai 2020 (denumită în continuare „a doua notă la dosar”). În nota respectivă, Comisia a adus precizări suplimentare privind lista factorilor de producție și a reiterat concluzia conform căreia Turcia este țara reprezentativă cea mai adecvată în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. Nu au fost primite observații.

3.2.   Valoarea normală pentru producătorul-exportator cooperant

Valoarea normală pentru producătorul-exportator cooperant

| (46) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, „valoarea normală se stabilește de obicei pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către cumpărători independenți din țara exportatoare”. |
| --- | --- |

(46)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, „valoarea normală se stabilește de obicei pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către cumpărători independenți din țara exportatoare”.

| (47) | Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „în cazul în care se stabilește [...] că nu este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne din țara exportatoare din cauza existenței în țara respectivă a unor distorsiuni semnificative în sensul literei (b), valoarea normală este construită exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate” și „include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri” („cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale” sunt denumite în continuare „costuri VAG”). Astfel cum se explică în continuare, Comisia a concluzionat în cadrul prezentei anchete că, pe baza dovezilor disponibile și având în vedere lipsa cooperării din partea autorităților chineze și absența oricăror observații documentate din partea producătorilor-exportatori, este adecvată aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(47)

Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „în cazul în care se stabilește [...] că nu este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne din țara exportatoare din cauza existenței în țara respectivă a unor distorsiuni semnificative în sensul literei (b), valoarea normală este construită exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate” și „include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri” („cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale” sunt denumite în continuare „costuri VAG”). Astfel cum se explică în continuare, Comisia a concluzionat în cadrul prezentei anchete că, pe baza dovezilor disponibile și având în vedere lipsa cooperării din partea autorităților chineze și absența oricăror observații documentate din partea producătorilor-exportatori, este adecvată aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

3.2.1.   Existența distorsiunilor semnificative

Existența distorsiunilor semnificative

3.2.1.1.   Introducere

| (48) | Articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază prevede următoarea definiție: „distorsiunile semnificative sunt acele distorsiuni care apar atunci când prețurile sau costurile raportate, incluzând costul materiilor prime și al energiei, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului. Atunci când se evaluează existența unor distorsiuni semnificative, se ia în considerare, printre altele, impactul potențial al unuia sau mai multora dintre următoarele elemente:






  — | deservirea pieței în cauză în mare măsură de întreprinderi care se află în proprietatea autorităților din țara exportatoare sau care își desfășoară activitatea sub controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea autorităților respective; |
| --- | --- | --- |

(48)

Articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază prevede următoarea definiție: „distorsiunile semnificative sunt acele distorsiuni care apar atunci când prețurile sau costurile raportate, incluzând costul materiilor prime și al energiei, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului. Atunci când se evaluează existența unor distorsiuni semnificative, se ia în considerare, printre altele, impactul potențial al unuia sau mai multora dintre următoarele elemente:

—

deservirea pieței în cauză în mare măsură de întreprinderi care se află în proprietatea autorităților din țara exportatoare sau care își desfășoară activitatea sub controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea autorităților respective;

| — | prezența statului în cadrul firmelor, ceea ce face posibilă intervenția acestuia în procesul de stabilire a prețurilor sau a costurilor; |
| --- | --- |

—

prezența statului în cadrul firmelor, ceea ce face posibilă intervenția acestuia în procesul de stabilire a prețurilor sau a costurilor;

| — | existența unor politici sau măsuri publice discriminatorii în favoarea furnizorilor interni sau care influențează în alt mod forțele de pe piața liberă; |
| --- | --- |

—

existența unor politici sau măsuri publice discriminatorii în favoarea furnizorilor interni sau care influențează în alt mod forțele de pe piața liberă;

| — | lipsa, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, întreprinderile sau proprietatea; |
| --- | --- |

—

lipsa, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, întreprinderile sau proprietatea;

lipsa, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, întreprinderile sau proprietatea;

| — | distorsionarea costurilor salariale; |
| --- | --- |

—

distorsionarea costurilor salariale;

distorsionarea costurilor salariale;

| — | accesul la finanțare acordat de instituțiile care pun în aplicare obiectivele de politică publică sau care, în vreun alt fel, nu acționează independent de stat”. |
| --- | --- |

—

accesul la finanțare acordat de instituțiile care pun în aplicare obiectivele de politică publică sau care, în vreun alt fel, nu acționează independent de stat”.

accesul la finanțare acordat de instituțiile care pun în aplicare obiectivele de politică publică sau care, în vreun alt fel, nu acționează independent de stat”.

| (49) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, evaluarea existenței unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) ia în considerare, printre altele, lista neexhaustivă a elementelor enumerate în dispoziția anterioară. În temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, la evaluarea existenței unor distorsiuni semnificative se ține seama de impactul potențial al unuia sau mai multora dintre aceste elemente asupra prețurilor și costurilor din țara exportatoare a produsului în cauză. Într-adevăr, întrucât lista nu este cumulativă, nu este necesar să fie luate în considerare toate elementele pentru a identifica existența unor distorsiuni semnificative. În plus, aceleași circumstanțe concrete pot fi utilizate pentru a demonstra existența unuia sau a mai multor elemente din listă. Cu toate acestea, orice concluzie privind distorsiunile semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) trebuie formulată pe baza tuturor elementelor de probă disponibile. De asemenea, evaluarea generală privind existența unor distorsiuni poate să ia în considerare contextul general și situația din țara exportatoare, în special în cazurile în care elementele fundamentale ale sistemului economic și administrativ al țării exportatoare acordă guvernului puteri semnificative de intervenție în economie, din cauza cărora prețurile și costurile nu sunt rezultatul unei dezvoltări libere a forțelor de pe piață. |
| --- | --- |

(49)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, evaluarea existenței unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) ia în considerare, printre altele, lista neexhaustivă a elementelor enumerate în dispoziția anterioară. În temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, la evaluarea existenței unor distorsiuni semnificative se ține seama de impactul potențial al unuia sau mai multora dintre aceste elemente asupra prețurilor și costurilor din țara exportatoare a produsului în cauză. Într-adevăr, întrucât lista nu este cumulativă, nu este necesar să fie luate în considerare toate elementele pentru a identifica existența unor distorsiuni semnificative. În plus, aceleași circumstanțe concrete pot fi utilizate pentru a demonstra existența unuia sau a mai multor elemente din listă. Cu toate acestea, orice concluzie privind distorsiunile semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) trebuie formulată pe baza tuturor elementelor de probă disponibile. De asemenea, evaluarea generală privind existența unor distorsiuni poate să ia în considerare contextul general și situația din țara exportatoare, în special în cazurile în care elementele fundamentale ale sistemului economic și administrativ al țării exportatoare acordă guvernului puteri semnificative de intervenție în economie, din cauza cărora prețurile și costurile nu sunt rezultatul unei dezvoltări libere a forțelor de pe piață.

| (50) | Articolul 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază prevede următoarele: „[î]n cazul în care Comisia are indicii întemeiate în ceea ce privește posibila existență a unor distorsiuni semnificative, astfel cum sunt menționate la litera (b), într-o anumită țară sau într-un anumit sector din țara respectivă și, după caz, pentru aplicarea efectivă a prezentului regulament, Comisia întocmește, face public și actualizează periodic un raport care descrie circumstanțele pieței menționate la litera (b) în respectiva țară sau respectivul sector”. |
| --- | --- |

(50)

Articolul 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază prevede următoarele: „[î]n cazul în care Comisia are indicii întemeiate în ceea ce privește posibila existență a unor distorsiuni semnificative, astfel cum sunt menționate la litera (b), într-o anumită țară sau într-un anumit sector din țara respectivă și, după caz, pentru aplicarea efectivă a prezentului regulament, Comisia întocmește, face public și actualizează periodic un raport care descrie circumstanțele pieței menționate la litera (b) în respectiva țară sau respectivul sector”.

| (51) | În temeiul acestei dispoziții, Comisia a elaborat un raport de țară privind RPC (denumit în continuare „raportul”) (17), care indică existența unei intervenții substanțiale a statului la mai multe niveluri ale economiei, inclusiv distorsiuni specifice în ceea ce privește numeroși factori-cheie de producție (printre care terenurile, energia, capitalul, materiile prime și forța de muncă), precum și sectoare specifice (printre care cel siderurgic și cel chimic). Raportul a fost inclus în dosarul anchetei în etapa de deschidere a acesteia. Părțile interesate au fost invitate să infirme, să comenteze sau să completeze elementele de probă din dosarul de anchetă la momentul deschiderii acesteia. |
| --- | --- |

(51)

În temeiul acestei dispoziții, Comisia a elaborat un raport de țară privind RPC (denumit în continuare „raportul”) (17), care indică existența unei intervenții substanțiale a statului la mai multe niveluri ale economiei, inclusiv distorsiuni specifice în ceea ce privește numeroși factori-cheie de producție (printre care terenurile, energia, capitalul, materiile prime și forța de muncă), precum și sectoare specifice (printre care cel siderurgic și cel chimic). Raportul a fost inclus în dosarul anchetei în etapa de deschidere a acesteia. Părțile interesate au fost invitate să infirme, să comenteze sau să completeze elementele de probă din dosarul de anchetă la momentul deschiderii acesteia.

17

| (52) | Astfel cum se precizează în considerentul 18, GC nu a prezentat observații și nu a furnizat elemente de probă care să susțină sau să respingă dovezile existente la dosarul cazului, inclusiv raportul, cu privire la existența unor distorsiuni semnificative și/sau la oportunitatea aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în cazul de față. |
| --- | --- |

(52)

Astfel cum se precizează în considerentul 18, GC nu a prezentat observații și nu a furnizat elemente de probă care să susțină sau să respingă dovezile existente la dosarul cazului, inclusiv raportul, cu privire la existența unor distorsiuni semnificative și/sau la oportunitatea aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în cazul de față.

| (53) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 23, JRC și grupul Yiguan au prezentat observații pe acest subiect. Ambele au susținut că aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază nu a fost justificată nici pe baza faptelor, nici din punct de vedere juridic. Potrivit JRC și grupului Yiguan, acest lucru se datorează faptului că articolul 2.2 din Acordul OMC privind antidumpingul nu recunoaște conceptul de distorsiuni semnificative. În plus, din punctul de vedere al JRC și al grupului Yiguan, calculul valorii normale construite de către UE nu era în conformitate cu articolul 2.2.1.1 din Acordul OMC privind antidumpingul și cu interpretarea acestuia de către organul de apel, prevăzută în cauza UE-Biomotorină (Argentina), potrivit căreia construirea valorii normale este permisă numai în cazul în care „nu există vânzări ale produsului similar pe piața internă a țării exportatoare, în cursul operațiunilor comerciale normale, sau în cazul în care datorită situației specifice a pieței (...), asemenea vânzări nu permit o comparație adecvată”. JRC a susținut că prezența unor distorsiuni semnificative nu intră nici în categoria vânzărilor „în cursul operațiunilor comerciale normale”, nici într-o „situație specifică a pieței”. În plus, JRC și grupul Yiguan au făcut referire la o presupusă lipsă a argumentării modului exact în care intervenția guvernului afectează prețurile și generează, pe cale de consecință, distorsiuni. În continuare, JRC și grupul Yiguan au semnalat posibilitatea ca schemele de sprijin existente în contextul politicii agricole comune a Uniunii și/sau în temeiul legislației naționale spaniole să aibă ca rezultat intervenția guvernului și, în consecință, distorsionarea costurilor și prețurilor pentru producătorii de conserve de mandarine la nivelul Uniunii. În acest sens, JRC și grupul Yiguan solicită Comisiei neaplicarea articolului 2 alineatul (6a) având în vedere particularitățile sectorului agricol care, în opinia lor, reprezintă un sector unic pentru care toate țările la nivel mondial pun în aplicare anumite politici de sprijin. |
| --- | --- |

(53)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 23, JRC și grupul Yiguan au prezentat observații pe acest subiect. Ambele au susținut că aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază nu a fost justificată nici pe baza faptelor, nici din punct de vedere juridic. Potrivit JRC și grupului Yiguan, acest lucru se datorează faptului că articolul 2.2 din Acordul OMC privind antidumpingul nu recunoaște conceptul de distorsiuni semnificative. În plus, din punctul de vedere al JRC și al grupului Yiguan, calculul valorii normale construite de către UE nu era în conformitate cu articolul 2.2.1.1 din Acordul OMC privind antidumpingul și cu interpretarea acestuia de către organul de apel, prevăzută în cauza UE-Biomotorină (Argentina), potrivit căreia construirea valorii normale este permisă numai în cazul în care „nu există vânzări ale produsului similar pe piața internă a țării exportatoare, în cursul operațiunilor comerciale normale, sau în cazul în care datorită situației specifice a pieței (...), asemenea vânzări nu permit o comparație adecvată”. JRC a susținut că prezența unor distorsiuni semnificative nu intră nici în categoria vânzărilor „în cursul operațiunilor comerciale normale”, nici într-o „situație specifică a pieței”. În plus, JRC și grupul Yiguan au făcut referire la o presupusă lipsă a argumentării modului exact în care intervenția guvernului afectează prețurile și generează, pe cale de consecință, distorsiuni. În continuare, JRC și grupul Yiguan au semnalat posibilitatea ca schemele de sprijin existente în contextul politicii agricole comune a Uniunii și/sau în temeiul legislației naționale spaniole să aibă ca rezultat intervenția guvernului și, în consecință, distorsionarea costurilor și prețurilor pentru producătorii de conserve de mandarine la nivelul Uniunii. În acest sens, JRC și grupul Yiguan solicită Comisiei neaplicarea articolului 2 alineatul (6a) având în vedere particularitățile sectorului agricol care, în opinia lor, reprezintă un sector unic pentru care toate țările la nivel mondial pun în aplicare anumite politici de sprijin.

| (54) | În scopul prezentei anchete, Comisia a concluzionat în considerentul 110 că este oportun să se aplice articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. Comisia nu a fost de acord cu declarația JRC și a grupului Yiguan potrivit căreia Comisia nu trebuie să aplice articolul 2 alineatul (6a). Dimpotrivă, Comisia a considerat că articolul 2 alineatul (6a) este aplicabil și trebuie să fie aplicat în circumstanțele cazului de față. Comisia a considerat că această dispoziție este în concordanță cu obligațiile Uniunii Europene în contextul normelor OMC. De asemenea, Comisia a reamintit că litigiul DS473 UE-Biomotorină (Argentina) nu a vizat aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, care este temeiul juridic relevant pentru stabilirea valorii normale în prezenta anchetă. Prin urmare, Comisia a respins această afirmație. |
| --- | --- |

(54)

În scopul prezentei anchete, Comisia a concluzionat în considerentul 110 că este oportun să se aplice articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. Comisia nu a fost de acord cu declarația JRC și a grupului Yiguan potrivit căreia Comisia nu trebuie să aplice articolul 2 alineatul (6a). Dimpotrivă, Comisia a considerat că articolul 2 alineatul (6a) este aplicabil și trebuie să fie aplicat în circumstanțele cazului de față. Comisia a considerat că această dispoziție este în concordanță cu obligațiile Uniunii Europene în contextul normelor OMC. De asemenea, Comisia a reamintit că litigiul DS473 UE-Biomotorină (Argentina) nu a vizat aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, care este temeiul juridic relevant pentru stabilirea valorii normale în prezenta anchetă. Prin urmare, Comisia a respins această afirmație.

| (55) | În ceea ce privește trimiterea JRC la politica agricolă comună a Uniunii și/sau la presupusele scheme de sprijin existente în temeiul legislației naționale spaniole, Comisia a reamintit că, în scopul stabilirii existenței unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, impactul potențial al unuia sau mai multora dintre elementele enumerate în dispoziția respectivă este analizat pe baza prețurilor și a costurilor din țara exportatoare. Structura costurilor și mecanismele de formare a prețurilor pe alte piețe, inclusiv evaluările calitative generale ale situației specifice unui sector, nu sunt avute în vedere în acest context. Prin urmare, argumentul invocat de JRC și de grupul Yiguan nu este relevant și a fost respins. |
| --- | --- |

(55)

În ceea ce privește trimiterea JRC la politica agricolă comună a Uniunii și/sau la presupusele scheme de sprijin existente în temeiul legislației naționale spaniole, Comisia a reamintit că, în scopul stabilirii existenței unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, impactul potențial al unuia sau mai multora dintre elementele enumerate în dispoziția respectivă este analizat pe baza prețurilor și a costurilor din țara exportatoare. Structura costurilor și mecanismele de formare a prețurilor pe alte piețe, inclusiv evaluările calitative generale ale situației specifice unui sector, nu sunt avute în vedere în acest context. Prin urmare, argumentul invocat de JRC și de grupul Yiguan nu este relevant și a fost respins.

| (56) | În observațiile sale cu privire la comunicarea constatărilor finale, JRC și-a reiterat argumentele prezentate în considerentul 53, afirmând că articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază – creat în mod unilateral de către UE – depășește dispozițiile legale existente din acordul OMC privind antidumpingul, care nu conțin o dispoziție corespunzătoare. Mai mult, JRC a afirmat că organul de apel din cauza DS473 a stabilit normele privind modalitatea de determinare a valorilor normale și că UE trebuie să respecte hotărârile organului de apel. |
| --- | --- |

(56)

În observațiile sale cu privire la comunicarea constatărilor finale, JRC și-a reiterat argumentele prezentate în considerentul 53, afirmând că articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază – creat în mod unilateral de către UE – depășește dispozițiile legale existente din acordul OMC privind antidumpingul, care nu conțin o dispoziție corespunzătoare. Mai mult, JRC a afirmat că organul de apel din cauza DS473 a stabilit normele privind modalitatea de determinare a valorilor normale și că UE trebuie să respecte hotărârile organului de apel.

| (57) | Comisia a reiterat că, astfel cum s-a afirmat deja mai sus în considerentul 54, cauza DS473 nu s-a referit la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, care este temeiul juridic relevant pentru stabilirea valorii normale în prezenta anchetă. În conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală în țara de origine ar trebui să reflecte prețul nedistorsionat al materiilor prime în țara reprezentativă. Mai mult, organul de apel în cauza DS473 a confirmat faptul că există circumstanțe în care valoarea normală în țara de origine poate fi construită ținând cont de informațiile provenite dintr-o țară terță reprezentativă. |
| --- | --- |

(57)

Comisia a reiterat că, astfel cum s-a afirmat deja mai sus în considerentul 54, cauza DS473 nu s-a referit la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, care este temeiul juridic relevant pentru stabilirea valorii normale în prezenta anchetă. În conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală în țara de origine ar trebui să reflecte prețul nedistorsionat al materiilor prime în țara reprezentativă. Mai mult, organul de apel în cauza DS473 a confirmat faptul că există circumstanțe în care valoarea normală în țara de origine poate fi construită ținând cont de informațiile provenite dintr-o țară terță reprezentativă.

| (58) | Comisia a analizat dacă este adecvat sau nu să folosească prețurile și costurile interne din RPC, dată fiind existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Această analiză a Comisiei s-a bazat pe elementele de probă disponibile la dosar, inclusiv pe elementele de probă cuprinse în raport, care au fost obținute din surse disponibile în mod public. Analiza a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului în cauză. Pe baza acestei analize, în conformitate cu secțiunile 3.2.1.2-3.2.1.9, argumentul privind lipsa demonstrării modului în care intervenția guvernului afectează prețurile practicate în sectorul conservelor de mandarine este respins. |
| --- | --- |

(58)

Comisia a analizat dacă este adecvat sau nu să folosească prețurile și costurile interne din RPC, dată fiind existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Această analiză a Comisiei s-a bazat pe elementele de probă disponibile la dosar, inclusiv pe elementele de probă cuprinse în raport, care au fost obținute din surse disponibile în mod public. Analiza a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului în cauză. Pe baza acestei analize, în conformitate cu secțiunile 3.2.1.2-3.2.1.9, argumentul privind lipsa demonstrării modului în care intervenția guvernului afectează prețurile practicate în sectorul conservelor de mandarine este respins.

3.2.1.2.   Distorsiuni semnificative care afectează prețurile și costurile interne din RPC

| (59) | Sistemul economic chinez se bazează pe conceptul unei „economii de piață socialiste”. Acest concept este consacrat în Constituția Chinei și determină guvernanța economică a RPC. Principiul de bază este „proprietatea publică socialistă asupra mijloacelor de producție, și anume proprietatea întregului popor și proprietatea colectivă a populației active”. Economia de stat este considerată „forța conducătoare a economiei naționale”, iar statul are mandatul „de a asigura consolidarea și creșterea acesteia” (18). În consecință, organizarea generală a economiei chineze nu numai că permite intervenții substanțiale ale statului în economie, ci le prevede în mod expres. Noțiunea de supremație a proprietății publice asupra celei private este transpusă în întregul sistem juridic și este subliniată ca principiu general în toate actele legislative centrale. Legislația chineză în materie de proprietate este un prim exemplu: aceasta se referă la stadiul primar al socialismului și încredințează statului susținerea sistemului economic de bază în cadrul căruia proprietatea publică joacă un rol dominant. Sunt tolerate și alte forme de proprietate, legea permițându-le să se dezvolte alături de proprietatea statului (19). |
| --- | --- |

(59)

Sistemul economic chinez se bazează pe conceptul unei „economii de piață socialiste”. Acest concept este consacrat în Constituția Chinei și determină guvernanța economică a RPC. Principiul de bază este „proprietatea publică socialistă asupra mijloacelor de producție, și anume proprietatea întregului popor și proprietatea colectivă a populației active”. Economia de stat este considerată „forța conducătoare a economiei naționale”, iar statul are mandatul „de a asigura consolidarea și creșterea acesteia” (18). În consecință, organizarea generală a economiei chineze nu numai că permite intervenții substanțiale ale statului în economie, ci le prevede în mod expres. Noțiunea de supremație a proprietății publice asupra celei private este transpusă în întregul sistem juridic și este subliniată ca principiu general în toate actele legislative centrale. Legislația chineză în materie de proprietate este un prim exemplu: aceasta se referă la stadiul primar al socialismului și încredințează statului susținerea sistemului economic de bază în cadrul căruia proprietatea publică joacă un rol dominant. Sunt tolerate și alte forme de proprietate, legea permițându-le să se dezvolte alături de proprietatea statului (19).

18

19

| (60) | În plus, în temeiul legislației chineze, economia de piață socialistă este dezvoltată sub conducerea Partidului Comunist Chinez (PCC). Structurile statului chinez și ale PCC sunt interconectate la toate nivelurile (juridic, instituțional, personal), formând o superstructură în care rolul PCC și cel al statului nu pot fi diferențiate. În urma modificării Constituției chineze din martie 2018, rolului de conducere al PCC i s-a acordat o importanță și mai mare prin reafirmarea acestuia în textul articolului 1 din Constituție. După prima teză a dispoziției deja existente: „[s]istemul socialist este sistemul de bază al Republicii Populare Chineze” s-a adăugat o a doua teză, care prevede următoarele: „[t]răsătura definitorie a socialismului cu caracteristici chineze este autoritatea Partidului Comunist din China” (20). Aceasta ilustrează controlul necontestat și în continuă creștere exercitat de PCC asupra sistemului economic al RPC. Această autoritate și acest control sunt inerente sistemului chinez și depășesc cu mult situația obișnuită din alte țări în care guvernele exercită un control macroeconomic general, în ale cărui limite acționează forțele de pe piața liberă. |
| --- | --- |

(60)

În plus, în temeiul legislației chineze, economia de piață socialistă este dezvoltată sub conducerea Partidului Comunist Chinez (PCC). Structurile statului chinez și ale PCC sunt interconectate la toate nivelurile (juridic, instituțional, personal), formând o superstructură în care rolul PCC și cel al statului nu pot fi diferențiate. În urma modificării Constituției chineze din martie 2018, rolului de conducere al PCC i s-a acordat o importanță și mai mare prin reafirmarea acestuia în textul articolului 1 din Constituție. După prima teză a dispoziției deja existente: „[s]istemul socialist este sistemul de bază al Republicii Populare Chineze” s-a adăugat o a doua teză, care prevede următoarele: „[t]răsătura definitorie a socialismului cu caracteristici chineze este autoritatea Partidului Comunist din China” (20). Aceasta ilustrează controlul necontestat și în continuă creștere exercitat de PCC asupra sistemului economic al RPC. Această autoritate și acest control sunt inerente sistemului chinez și depășesc cu mult situația obișnuită din alte țări în care guvernele exercită un control macroeconomic general, în ale cărui limite acționează forțele de pe piața liberă.

20

| (61) | Statul chinez se angajează într-o politică economică intervenționistă pentru îndeplinirea unor obiective care mai degrabă coincid cu agenda politică stabilită de PCC decât să reflecte condițiile economice predominante pe o piață liberă (21). Instrumentele economice intervenționiste utilizate de autoritățile chineze sunt multiple, printre acestea numărându-se sistemul de planificare industrială, sistemul financiar, precum și la nivelul cadrului de reglementare. |
| --- | --- |

(61)

Statul chinez se angajează într-o politică economică intervenționistă pentru îndeplinirea unor obiective care mai degrabă coincid cu agenda politică stabilită de PCC decât să reflecte condițiile economice predominante pe o piață liberă (21). Instrumentele economice intervenționiste utilizate de autoritățile chineze sunt multiple, printre acestea numărându-se sistemul de planificare industrială, sistemul financiar, precum și la nivelul cadrului de reglementare.

21

| (62) | În primul rând, la nivelul controlului administrativ global, direcția economiei chineze este guvernată de un sistem complex de planificare industrială care afectează toate activitățile economice din țară. Ansamblul acestor planuri acoperă o matrice cuprinzătoare și complexă de sectoare și politici transversale și este prezent la toate nivelurile de guvernare. Planurile de la nivel provincial sunt detaliate, în timp ce planurile naționale stabilesc obiective mai ample. Planurile precizează, de asemenea, modalitatea de sprijinire a industriilor/sectoarelor relevante, precum și termenele în care trebuie realizate obiectivele. Unele planuri conțin încă obiective explicite privind realizările, în timp ce aceasta a fost o caracteristică obișnuită în ciclurile anterioare de planificare. În cadrul planurilor, sectoarele industriale individuale și/sau proiectele sunt identificate ca priorități (pozitive sau negative) în conformitate cu prioritățile guvernului și cu obiectivele de dezvoltare specifice (modernizare industrială, expansiune internațională etc.). Operatorii economici, atât privați, cât și de stat, trebuie să își adapteze în mod eficace activitățile comerciale în funcție de realitățile impuse de sistemul de planificare. Aceasta se explică nu numai prin caracterul obligatoriu al planurilor, ci și prin faptul că autoritățile chineze competente de la toate nivelurile de guvernare aderă la sistemul de planuri și își utilizează competențele în mod corespunzător, determinând astfel operatorii economici să respecte prioritățile stabilite în planuri (a se vedea, de asemenea, secțiunea 3.2.1.5 de mai jos) (22). |
| --- | --- |

(62)

În primul rând, la nivelul controlului administrativ global, direcția economiei chineze este guvernată de un sistem complex de planificare industrială care afectează toate activitățile economice din țară. Ansamblul acestor planuri acoperă o matrice cuprinzătoare și complexă de sectoare și politici transversale și este prezent la toate nivelurile de guvernare. Planurile de la nivel provincial sunt detaliate, în timp ce planurile naționale stabilesc obiective mai ample. Planurile precizează, de asemenea, modalitatea de sprijinire a industriilor/sectoarelor relevante, precum și termenele în care trebuie realizate obiectivele. Unele planuri conțin încă obiective explicite privind realizările, în timp ce aceasta a fost o caracteristică obișnuită în ciclurile anterioare de planificare. În cadrul planurilor, sectoarele industriale individuale și/sau proiectele sunt identificate ca priorități (pozitive sau negative) în conformitate cu prioritățile guvernului și cu obiectivele de dezvoltare specifice (modernizare industrială, expansiune internațională etc.). Operatorii economici, atât privați, cât și de stat, trebuie să își adapteze în mod eficace activitățile comerciale în funcție de realitățile impuse de sistemul de planificare. Aceasta se explică nu numai prin caracterul obligatoriu al planurilor, ci și prin faptul că autoritățile chineze competente de la toate nivelurile de guvernare aderă la sistemul de planuri și își utilizează competențele în mod corespunzător, determinând astfel operatorii economici să respecte prioritățile stabilite în planuri (a se vedea, de asemenea, secțiunea 3.2.1.5 de mai jos) (22).

22

| (63) | În al doilea rând, la nivelul alocării resurselor financiare, sistemul financiar al RPC este dominat de băncile comerciale deținute de stat. Aceste bănci, atunci când elaborează și pun în aplicare politica lor de creditare, trebuie să se alinieze la obiectivele politicii industriale a guvernului, iar nu să evalueze în primul rând meritele economice ale unui anumit proiect (a se vedea, de asemenea, secțiunea 3.2.1.8 de mai jos) (23). Același lucru este valabil și pentru celelalte componente ale sistemului financiar chinez, cum ar fi piețele bursiere, piețele de obligațiuni, piețele de capital privat etc. De asemenea, aceste părți ale sectorului financiar, altele decât sectorul bancar, sunt organizate din punct de vedere instituțional și operațional într-un mod care nu este orientat spre maximizarea funcționării eficiente a piețelor financiare, ci spre asigurarea controlului și facilitarea intervenției statului și a PCC (24). |
| --- | --- |

(63)

În al doilea rând, la nivelul alocării resurselor financiare, sistemul financiar al RPC este dominat de băncile comerciale deținute de stat. Aceste bănci, atunci când elaborează și pun în aplicare politica lor de creditare, trebuie să se alinieze la obiectivele politicii industriale a guvernului, iar nu să evalueze în primul rând meritele economice ale unui anumit proiect (a se vedea, de asemenea, secțiunea 3.2.1.8 de mai jos) (23). Același lucru este valabil și pentru celelalte componente ale sistemului financiar chinez, cum ar fi piețele bursiere, piețele de obligațiuni, piețele de capital privat etc. De asemenea, aceste părți ale sectorului financiar, altele decât sectorul bancar, sunt organizate din punct de vedere instituțional și operațional într-un mod care nu este orientat spre maximizarea funcționării eficiente a piețelor financiare, ci spre asigurarea controlului și facilitarea intervenției statului și a PCC (24).

23

24

| (64) | În al treilea rând, la nivelul mediului de reglementare, intervențiile statului în economie iau mai multe forme. De exemplu, normele privind achizițiile publice sunt utilizate cu regularitate în vederea atingerii obiectivelor de politică, altele decât eficiența economică, subminând astfel principiile bazate pe piață în acest domeniu. Legislația aplicabilă prevede în mod specific că achizițiile publice sunt efectuate pentru a facilita atingerea obiectivelor stabilite de politicile de stat. Natura acestor obiective rămâne totuși nedefinită, lăsând astfel organismelor decizionale o marjă largă de apreciere (25). În mod similar, în domeniul investițiilor, GC menține un control și o influență semnificative asupra destinației și dimensiunii investițiilor de stat și private. Autoritățile utilizează trierea investițiilor, precum și diverse stimulente, restricții și interdicții legate de investiții ca instrumente importante de sprijinire a obiectivelor politicii industriale, cum ar fi menținerea controlului statului asupra sectoarelor esențiale sau consolidarea industriei interne (26). |
| --- | --- |

(64)

În al treilea rând, la nivelul mediului de reglementare, intervențiile statului în economie iau mai multe forme. De exemplu, normele privind achizițiile publice sunt utilizate cu regularitate în vederea atingerii obiectivelor de politică, altele decât eficiența economică, subminând astfel principiile bazate pe piață în acest domeniu. Legislația aplicabilă prevede în mod specific că achizițiile publice sunt efectuate pentru a facilita atingerea obiectivelor stabilite de politicile de stat. Natura acestor obiective rămâne totuși nedefinită, lăsând astfel organismelor decizionale o marjă largă de apreciere (25). În mod similar, în domeniul investițiilor, GC menține un control și o influență semnificative asupra destinației și dimensiunii investițiilor de stat și private. Autoritățile utilizează trierea investițiilor, precum și diverse stimulente, restricții și interdicții legate de investiții ca instrumente importante de sprijinire a obiectivelor politicii industriale, cum ar fi menținerea controlului statului asupra sectoarelor esențiale sau consolidarea industriei interne (26).

25

26

| (65) | În concluzie, modelul economic chinez se bazează pe anumite axiome de bază care prevăd și încurajează intervenții multiple ale statului. Astfel de intervenții substanțiale ale statului sunt în contradicție cu jocul liber al forțelor pieței, ceea ce conduce la distorsionarea alocării eficiente a resurselor în conformitate cu principiile pieței (27). |
| --- | --- |

(65)

În concluzie, modelul economic chinez se bazează pe anumite axiome de bază care prevăd și încurajează intervenții multiple ale statului. Astfel de intervenții substanțiale ale statului sunt în contradicție cu jocul liber al forțelor pieței, ceea ce conduce la distorsionarea alocării eficiente a resurselor în conformitate cu principiile pieței (27).

27

| (66) | În observațiile prezentate cu privire la comunicarea constatărilor finale, JRC a afirmat că, potrivit Comisiei, economia socialistă de piață, în care economia de stat ocupă o poziție predominantă în China, iar PCC își consolidează această poziție, constituie un motiv pentru a aplica o metodologie diferită de determinare a valorii normale. În acest context, JRC a criticat Comisia pentru că a contestat dezvoltarea țării ca fiind realizată prin „distorsionarea pieței”. În opinia JRC, orice partid politic din lume ar fi preocupat de economia țării sale și ar încerca să îmbunătățească nivelul de trai din țară. În consecință, JRC a considerat că abordarea Comisiei are o anumită orientare politică și este, într-o măsură apreciabilă, părtinitoare. |
| --- | --- |

(66)

În observațiile prezentate cu privire la comunicarea constatărilor finale, JRC a afirmat că, potrivit Comisiei, economia socialistă de piață, în care economia de stat ocupă o poziție predominantă în China, iar PCC își consolidează această poziție, constituie un motiv pentru a aplica o metodologie diferită de determinare a valorii normale. În acest context, JRC a criticat Comisia pentru că a contestat dezvoltarea țării ca fiind realizată prin „distorsionarea pieței”. În opinia JRC, orice partid politic din lume ar fi preocupat de economia țării sale și ar încerca să îmbunătățească nivelul de trai din țară. În consecință, JRC a considerat că abordarea Comisiei are o anumită orientare politică și este, într-o măsură apreciabilă, părtinitoare.

| (67) | Comisia a respins afirmația privind faptul că este părtinitoare. Conform afirmației din considerentul 48, analiza în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază se axează exclusiv pe distorsiunile semnificative, care sunt acele distorsiuni care apar atunci când prețurile sau costurile raportate, incluzând costul materiilor prime și al energiei, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului. Așadar, Comisia s-a bazat pe circumstanțe de fapt din țara exportatoare. |
| --- | --- |

(67)

Comisia a respins afirmația privind faptul că este părtinitoare. Conform afirmației din considerentul 48, analiza în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază se axează exclusiv pe distorsiunile semnificative, care sunt acele distorsiuni care apar atunci când prețurile sau costurile raportate, incluzând costul materiilor prime și al energiei, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului. Așadar, Comisia s-a bazat pe circumstanțe de fapt din țara exportatoare.

3.2.1.3.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază: deservirea pieței în cauză în mare măsură de întreprinderi care se află în proprietatea autorităților din țara exportatoare sau care își desfășoară activitatea sub controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea autorităților respective

| (68) | În RPC, întreprinderile care își desfășoară activitatea în proprietatea, sub controlul și/sau supravegherea în privința politicilor sau sub îndrumarea statului reprezintă o parte esențială a economiei. |
| --- | --- |

(68)

În RPC, întreprinderile care își desfășoară activitatea în proprietatea, sub controlul și/sau supravegherea în privința politicilor sau sub îndrumarea statului reprezintă o parte esențială a economiei.

| (69) | GC și PCC mențin structuri care asigură influența lor continuă asupra întreprinderilor, în special a întreprinderilor deținute de stat (IDS). Statul (și, în multe privințe, inclusiv PCC) nu numai că formulează și supraveghează în mod activ punerea în aplicare a politicilor economice generale de către IDS individuale, dar își revendică și dreptul de a participa la procesul decizional operațional al acestora. Acest lucru se realizează de obicei prin rotația cadrelor între autoritățile publice și IDS, prin prezența membrilor de partid în organele executive ale IDS și a celulelor de partid în cadrul societăților (a se vedea, de asemenea, secțiunea 3.2.1.4), precum și prin modelarea structurii corporative a sectorului IDS (28). În schimb, IDS se bucură de un statut special în cadrul economiei chineze, ceea ce implică o serie de avantaje economice, în special protejarea de concurență și accesul preferențial la factorii de producție relevanți, inclusiv la finanțare (29). |
| --- | --- |

(69)

GC și PCC mențin structuri care asigură influența lor continuă asupra întreprinderilor, în special a întreprinderilor deținute de stat (IDS). Statul (și, în multe privințe, inclusiv PCC) nu numai că formulează și supraveghează în mod activ punerea în aplicare a politicilor economice generale de către IDS individuale, dar își revendică și dreptul de a participa la procesul decizional operațional al acestora. Acest lucru se realizează de obicei prin rotația cadrelor între autoritățile publice și IDS, prin prezența membrilor de partid în organele executive ale IDS și a celulelor de partid în cadrul societăților (a se vedea, de asemenea, secțiunea 3.2.1.4), precum și prin modelarea structurii corporative a sectorului IDS (28). În schimb, IDS se bucură de un statut special în cadrul economiei chineze, ceea ce implică o serie de avantaje economice, în special protejarea de concurență și accesul preferențial la factorii de producție relevanți, inclusiv la finanțare (29).

28

29

| (70) | În sectorul conservelor de fructe, există un număr mare de mici producători, iar sectorul este caracterizat în general de un număr mare de IMM-uri. Prin urmare, stabilirea raportului dintre întreprinderile deținute de stat și întreprinderile cu capital privat nu a fost posibilă. În lipsa oricăror informații care să indice contrariul, Comisia a considerat că statul are, de asemenea, o prezență semnificativă în acest sector. În orice caz, indiferent de forma lor de proprietate, toți producătorii intră sub incidența orientărilor de politică implementate de statul chinez, astfel cum este prevăzut în detaliu în secțiunea 3.2.1.5. |
| --- | --- |

(70)

În sectorul conservelor de fructe, există un număr mare de mici producători, iar sectorul este caracterizat în general de un număr mare de IMM-uri. Prin urmare, stabilirea raportului dintre întreprinderile deținute de stat și întreprinderile cu capital privat nu a fost posibilă. În lipsa oricăror informații care să indice contrariul, Comisia a considerat că statul are, de asemenea, o prezență semnificativă în acest sector. În orice caz, indiferent de forma lor de proprietate, toți producătorii intră sub incidența orientărilor de politică implementate de statul chinez, astfel cum este prevăzut în detaliu în secțiunea 3.2.1.5.

3.2.1.4.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază: prezența statului în cadrul firmelor, ceea ce face posibilă intervenția acestuia în procesul de stabilire a prețurilor sau a costurilor

| (71) | Pe lângă exercitarea controlului asupra economiei prin intermediul deținerii IDS și al altor instrumente, GC este în măsură să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile prin prezența statului în cadrul firmelor. În timp ce dreptul de a numi și de a revoca personalul de conducere-cheie din cadrul IDS de către autoritățile de stat relevante, în conformitate cu legislația chineză, poate fi considerat ca reflectând drepturile de proprietate corespunzătoare (30), celulele PCC din cadrul întreprinderilor deținute de stat și private reprezintă un alt canal important prin care statul poate interveni în deciziile comerciale. Conform dreptului societăților comerciale din RPC, se înființează o organizație PCC în fiecare societate (cu cel puțin trei membri ai PCC, astfel cum se specifică în Constituția PCC (31)), iar societatea oferă condițiile necesare pentru desfășurarea activităților organizației de partid. În trecut, această cerință pare să nu fi fost întotdeauna urmată sau aplicată cu strictețe. Cu toate acestea, cel puțin din 2016, PCC și-a consolidat intenția de a controla deciziile de afaceri din cadrul IDS, aceasta fiind o chestiune de principiu politic. Se pare că PCC exercită, de asemenea, presiuni asupra societăților private să acorde prioritate „patriotismului” și să urmeze disciplina de partid (32). În 2017, s-a raportat că există celule de partid în 70 % din cele aproximativ 1,86 milioane de societăți private, exercitându-se o presiune tot mai mare pentru ca organizațiile PCC să aibă ultimul cuvânt în procesul decizional din cadrul societăților respective (33). Aceste norme se aplică la scară largă, în întreaga economie chineză, în toate sectoarele, inclusiv pentru producătorii de conserve de mandarine și furnizorii de factori de producție ai acestora. |
| --- | --- |

(71)

Pe lângă exercitarea controlului asupra economiei prin intermediul deținerii IDS și al altor instrumente, GC este în măsură să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile prin prezența statului în cadrul firmelor. În timp ce dreptul de a numi și de a revoca personalul de conducere-cheie din cadrul IDS de către autoritățile de stat relevante, în conformitate cu legislația chineză, poate fi considerat ca reflectând drepturile de proprietate corespunzătoare (30), celulele PCC din cadrul întreprinderilor deținute de stat și private reprezintă un alt canal important prin care statul poate interveni în deciziile comerciale. Conform dreptului societăților comerciale din RPC, se înființează o organizație PCC în fiecare societate (cu cel puțin trei membri ai PCC, astfel cum se specifică în Constituția PCC (31)), iar societatea oferă condițiile necesare pentru desfășurarea activităților organizației de partid. În trecut, această cerință pare să nu fi fost întotdeauna urmată sau aplicată cu strictețe. Cu toate acestea, cel puțin din 2016, PCC și-a consolidat intenția de a controla deciziile de afaceri din cadrul IDS, aceasta fiind o chestiune de principiu politic. Se pare că PCC exercită, de asemenea, presiuni asupra societăților private să acorde prioritate „patriotismului” și să urmeze disciplina de partid (32). În 2017, s-a raportat că există celule de partid în 70 % din cele aproximativ 1,86 milioane de societăți private, exercitându-se o presiune tot mai mare pentru ca organizațiile PCC să aibă ultimul cuvânt în procesul decizional din cadrul societăților respective (33). Aceste norme se aplică la scară largă, în întreaga economie chineză, în toate sectoarele, inclusiv pentru producătorii de conserve de mandarine și furnizorii de factori de producție ai acestora.

30

31

32

33

| (72) | Chiar dacă sunt disponibile doar informații limitate privind prezența statului în cazul sectorului conservelor de mandarine din cauza fragmentării sale, ancheta a stabilit că oțelul reprezintă aproximativ 21 % din costul de producție, ceea ce reprezintă, pe lângă citrice (care reprezintă aproximativ 25-30 % din costul de producție), cea mai importantă materie primă pentru producerea conservelor de mandarine. Cu toate acestea, sectorul siderurgic face obiectul unei dominații semnificative a statului (34). În sectorul siderurgic, mulți dintre principalii producători de oțel sunt deținuți de stat. Unii dintre aceștia sunt menționați în mod specific în „Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice pentru 2016-2020” (35) ca exemple ale realizărilor celei de a 12-a perioade de planificare de cinci ani (precum Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel etc.). Întrucât oțelul constituie un factor de producție important pentru fabricarea conservelor, producătorii conservelor de mandarine beneficiază de orice distorsionări ale prețurilor pe fondul intervenției statului în sectorul siderurgic. |
| --- | --- |

(72)

Chiar dacă sunt disponibile doar informații limitate privind prezența statului în cazul sectorului conservelor de mandarine din cauza fragmentării sale, ancheta a stabilit că oțelul reprezintă aproximativ 21 % din costul de producție, ceea ce reprezintă, pe lângă citrice (care reprezintă aproximativ 25-30 % din costul de producție), cea mai importantă materie primă pentru producerea conservelor de mandarine. Cu toate acestea, sectorul siderurgic face obiectul unei dominații semnificative a statului (34). În sectorul siderurgic, mulți dintre principalii producători de oțel sunt deținuți de stat. Unii dintre aceștia sunt menționați în mod specific în „Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice pentru 2016-2020” (35) ca exemple ale realizărilor celei de a 12-a perioade de planificare de cinci ani (precum Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel etc.). Întrucât oțelul constituie un factor de producție important pentru fabricarea conservelor, producătorii conservelor de mandarine beneficiază de orice distorsionări ale prețurilor pe fondul intervenției statului în sectorul siderurgic.

34

35

| (73) | În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, JRC a ridicat problema abordării Comisiei. În opinia sa, Comisia a recunoscut că prezența statului este destul de limitată în industria citricelor, dar ulterior a deviat de la această chestiune discutând factorii de producție care provin din sectorul siderurgic, și nu prezența statului în sectorul citricelor. |
| --- | --- |

(73)

În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, JRC a ridicat problema abordării Comisiei. În opinia sa, Comisia a recunoscut că prezența statului este destul de limitată în industria citricelor, dar ulterior a deviat de la această chestiune discutând factorii de producție care provin din sectorul siderurgic, și nu prezența statului în sectorul citricelor.

| (74) | Comisia a respins această observație. După cum se reamintește în considerentele 96 și 97 de mai jos, caracteristicile relevante ale sistemului chinez care conduc la distorsiuni semnificative se aplică în întreaga țară și în toate sectoarele, inclusiv în ceea ce privește factorii de producție utilizați pentru fabricarea conservelor de mandarine. Având în vedere importanța oțelului ca factor de producție și având în vedere faptul că toți factorii de producție, cu excepția unei părți din zahăr, provin din RPC, costurile conservelor de mandarine sunt expuse în mod clar unor astfel de distorsiuni sistemice, inclusiv din cauza poziției dominante semnificative a statului în sectorul siderurgic. |
| --- | --- |

(74)

Comisia a respins această observație. După cum se reamintește în considerentele 96 și 97 de mai jos, caracteristicile relevante ale sistemului chinez care conduc la distorsiuni semnificative se aplică în întreaga țară și în toate sectoarele, inclusiv în ceea ce privește factorii de producție utilizați pentru fabricarea conservelor de mandarine. Având în vedere importanța oțelului ca factor de producție și având în vedere faptul că toți factorii de producție, cu excepția unei părți din zahăr, provin din RPC, costurile conservelor de mandarine sunt expuse în mod clar unor astfel de distorsiuni sistemice, inclusiv din cauza poziției dominante semnificative a statului în sectorul siderurgic.

| (75) | Prezența și intervenția statului pe piețele financiare (a se vedea, de asemenea, secțiunea 3.2.1.8 de mai jos), precum și în furnizarea altor materii prime și factori de producție au un efect suplimentar de distorsionare asupra pieței (36). |
| --- | --- |

(75)

Prezența și intervenția statului pe piețele financiare (a se vedea, de asemenea, secțiunea 3.2.1.8 de mai jos), precum și în furnizarea altor materii prime și factori de producție au un efect suplimentar de distorsionare asupra pieței (36).

36

| (76) | Astfel, prezența și intervenția statului în societăți, inclusiv în întreprinderile deținute de stat și din alte sectoare (cum ar fi sectorul financiar și cel al factorilor de producție) permite GC să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile. |
| --- | --- |

(76)

Astfel, prezența și intervenția statului în societăți, inclusiv în întreprinderile deținute de stat și din alte sectoare (cum ar fi sectorul financiar și cel al factorilor de producție) permite GC să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile.

3.2.1.5.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a treia liniuță din regulamentul de bază: existența unor politici sau măsuri publice discriminatorii în favoarea furnizorilor interni sau care influențează în alt mod forțele de pe piața liberă

| (77) | Direcția economiei chineze este determinată într-o mare măsură de un sistem elaborat de planificare care stabilește prioritățile și obiectivele asupra cărora trebuie să se concentreze autoritățile centrale și locale. Există planuri relevante la toate nivelurile administrative care acoperă practic toate sectoarele economice. Obiectivele stabilite de instrumentele de planificare au caracter obligatoriu, iar autoritățile de la fiecare nivel administrativ monitorizează punerea în aplicare a planurilor de către nivelul inferior corespunzător al administrației. În ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat faptul că resursele sunt direcționate către sectoare desemnate de guvern ca fiind strategice sau importante din punct de vedere politic într-un alt mod, în loc să fie alocate după cum dictează forțele pieței (37). |
| --- | --- |

(77)

Direcția economiei chineze este determinată într-o mare măsură de un sistem elaborat de planificare care stabilește prioritățile și obiectivele asupra cărora trebuie să se concentreze autoritățile centrale și locale. Există planuri relevante la toate nivelurile administrative care acoperă practic toate sectoarele economice. Obiectivele stabilite de instrumentele de planificare au caracter obligatoriu, iar autoritățile de la fiecare nivel administrativ monitorizează punerea în aplicare a planurilor de către nivelul inferior corespunzător al administrației. În ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat faptul că resursele sunt direcționate către sectoare desemnate de guvern ca fiind strategice sau importante din punct de vedere politic într-un alt mod, în loc să fie alocate după cum dictează forțele pieței (37).

37

| (78) | Astfel cum s-a indicat deja în considerentul 72 de mai sus, oțelul reprezintă un factor de producție important în special în sectorul conservelor de mandarine. În condițiile în care sectorul conservelor de mandarine reprezintă o ramură minoră a industriei, care nu este vizată în mod specific de principalele planuri ale GC, producătorii săi beneficiază de distorsionări ale prețurilor materiilor prime pe care le utilizează, în principal oțel și fier. |
| --- | --- |

(78)

Astfel cum s-a indicat deja în considerentul 72 de mai sus, oțelul reprezintă un factor de producție important în special în sectorul conservelor de mandarine. În condițiile în care sectorul conservelor de mandarine reprezintă o ramură minoră a industriei, care nu este vizată în mod specific de principalele planuri ale GC, producătorii săi beneficiază de distorsionări ale prețurilor materiilor prime pe care le utilizează, în principal oțel și fier.

| (79) | Industria siderurgică este considerată de GC ca fiind o industrie-cheie (38). Acest lucru este confirmat de numeroasele planuri, directive și alte documente axate pe industria siderurgică, care sunt emise la nivel național, regional și municipal, precum „Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice pentru 2016-2020”. Acest plan arată că industria siderurgică este „un sector important, fundamental al economiei chineze, o piatră de temelie a națiunii” (39). Principalele sarcini și obiective stabilite în acest plan acoperă toate aspectele legate de dezvoltarea industriei (40). „Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) (modificat în 2013)” (41) (denumit în continuare „catalogul”) enumeră sectoarele de producere a fierului și oțelului ca industrii încurajate. Aplicabilitatea catalogului a fost confirmată de recenta anchetă antisubvenții cu privire la anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din RPC (42). |
| --- | --- |

(79)

Industria siderurgică este considerată de GC ca fiind o industrie-cheie (38). Acest lucru este confirmat de numeroasele planuri, directive și alte documente axate pe industria siderurgică, care sunt emise la nivel național, regional și municipal, precum „Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice pentru 2016-2020”. Acest plan arată că industria siderurgică este „un sector important, fundamental al economiei chineze, o piatră de temelie a națiunii” (39). Principalele sarcini și obiective stabilite în acest plan acoperă toate aspectele legate de dezvoltarea industriei (40). „Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) (modificat în 2013)” (41) (denumit în continuare „catalogul”) enumeră sectoarele de producere a fierului și oțelului ca industrii încurajate. Aplicabilitatea catalogului a fost confirmată de recenta anchetă antisubvenții cu privire la anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din RPC (42).

38

39

40

41

42

| (80) | În plus, GC ghidează dezvoltarea sectorului în conformitate cu o gamă largă de instrumente și directive de politică referitoare, printre altele, la: compoziția și restructurarea pieței, materii prime, investiții, eliminarea capacităților, gama de produse, relocare, modernizare etc. Prin intermediul acestor mijloace, dar și prin intermediul altora, autoritățile chineze conduc și controlează practic toate aspectele legate de dezvoltarea și funcționarea sectorului (43). |
| --- | --- |

(80)

În plus, GC ghidează dezvoltarea sectorului în conformitate cu o gamă largă de instrumente și directive de politică referitoare, printre altele, la: compoziția și restructurarea pieței, materii prime, investiții, eliminarea capacităților, gama de produse, relocare, modernizare etc. Prin intermediul acestor mijloace, dar și prin intermediul altora, autoritățile chineze conduc și controlează practic toate aspectele legate de dezvoltarea și funcționarea sectorului (43).

43

| (81) | În concluzie, GC a luat măsuri pentru a determina operatorii să respecte obiectivele politicii publice de a sprijini sectoarele industriale încurajate, inclusiv producția de oțel și fier ca principală materie primă utilizată pentru fabricarea produsului în cauză. Astfel de măsuri împiedică forțele pieței să funcționeze normal. |
| --- | --- |

(81)

În concluzie, GC a luat măsuri pentru a determina operatorii să respecte obiectivele politicii publice de a sprijini sectoarele industriale încurajate, inclusiv producția de oțel și fier ca principală materie primă utilizată pentru fabricarea produsului în cauză. Astfel de măsuri împiedică forțele pieței să funcționeze normal.

| (82) | În observațiile pe care le-a formulat cu privire la comunicarea constatărilor finale, JRC a afirmat că argumentul Comisiei suna ca și când resursele ar fi alocate în RPC fără a urma în vreun fel forțele de pe piață și astfel, ca și când ar împiedica dezvoltarea economică generală a țării, ceea ce nu era adevărat. În plus, JRC a indicat că toți operatorii economici din UE, indiferent dacă sunt întreprinderi de stat sau private, acționează, la rândul lor, în conformitate cu planurile UE sau cu politicile desemnate de statul membru de care aparțin. |
| --- | --- |

(82)

În observațiile pe care le-a formulat cu privire la comunicarea constatărilor finale, JRC a afirmat că argumentul Comisiei suna ca și când resursele ar fi alocate în RPC fără a urma în vreun fel forțele de pe piață și astfel, ca și când ar împiedica dezvoltarea economică generală a țării, ceea ce nu era adevărat. În plus, JRC a indicat că toți operatorii economici din UE, indiferent dacă sunt întreprinderi de stat sau private, acționează, la rândul lor, în conformitate cu planurile UE sau cu politicile desemnate de statul membru de care aparțin.

| (83) | În acest sens, Comisia a reiterat faptul că aspecte precum dezvoltarea economică generală sau îmbunătățirea nivelului de trai nu fac obiectul analizei menționate la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. În schimb, după cum se afirmă în considerentul 48, analiza se axează doar pe determinarea măsurii în care prețurile sau costurile raportate, inclusiv costurile pentru materiile prime și energie, nu sunt rezultatul forțelor libere ale pieței, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului. În ceea ce privește menționarea de către JRC a acțiunilor unor operatori economici din UE, Comisia a reamintit că, astfel cum s-a afirmat deja în considerentul 55, analiza unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază are în vedere impactul potențial al unuia sau al mai multor elemente menționate în dispoziția respectivă pe baza prețurilor și a costurilor din țara exportatoare. Acțiunile operatorilor economici de pe alte piețe nu au fost avute în vedere în acest context. |
| --- | --- |

(83)

În acest sens, Comisia a reiterat faptul că aspecte precum dezvoltarea economică generală sau îmbunătățirea nivelului de trai nu fac obiectul analizei menționate la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. În schimb, după cum se afirmă în considerentul 48, analiza se axează doar pe determinarea măsurii în care prețurile sau costurile raportate, inclusiv costurile pentru materiile prime și energie, nu sunt rezultatul forțelor libere ale pieței, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului. În ceea ce privește menționarea de către JRC a acțiunilor unor operatori economici din UE, Comisia a reamintit că, astfel cum s-a afirmat deja în considerentul 55, analiza unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază are în vedere impactul potențial al unuia sau al mai multor elemente menționate în dispoziția respectivă pe baza prețurilor și a costurilor din țara exportatoare. Acțiunile operatorilor economici de pe alte piețe nu au fost avute în vedere în acest context.

3.2.1.6.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază: lipsa, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, întreprinderile sau proprietatea

| (84) | În conformitate cu informațiile disponibile, sistemul chinez de declarare a falimentului este inadecvat pentru îndeplinirea principalelor sale obiective, cum ar fi acela de a stinge în mod echitabil creanțele și datoriile și de a proteja drepturile și interesele legale ale creditorilor și debitorilor. Acest aspect pare să fie determinat de faptul că, deși legislația chineză în materie de faliment se bazează, din punct de vedere formal, pe principii similare celor aplicate în legislațiile corespunzătoare din alte țări decât RPC, sistemul chinez este caracterizat de o aplicare insuficientă sistematică. Este bine știut că numărul falimentelor rămâne scăzut în raport cu dimensiunea economiei țării, nu în ultimul rând deoarece procedura de insolvență suferă de o serie de deficiențe, care acționează efectiv ca un factor de descurajare a declarării falimentului. Mai mult decât atât, rolul statului în procedurile de insolvență rămâne puternic și activ, având adesea o influență directă asupra rezultatului procedurii (44). |
| --- | --- |

(84)

În conformitate cu informațiile disponibile, sistemul chinez de declarare a falimentului este inadecvat pentru îndeplinirea principalelor sale obiective, cum ar fi acela de a stinge în mod echitabil creanțele și datoriile și de a proteja drepturile și interesele legale ale creditorilor și debitorilor. Acest aspect pare să fie determinat de faptul că, deși legislația chineză în materie de faliment se bazează, din punct de vedere formal, pe principii similare celor aplicate în legislațiile corespunzătoare din alte țări decât RPC, sistemul chinez este caracterizat de o aplicare insuficientă sistematică. Este bine știut că numărul falimentelor rămâne scăzut în raport cu dimensiunea economiei țării, nu în ultimul rând deoarece procedura de insolvență suferă de o serie de deficiențe, care acționează efectiv ca un factor de descurajare a declarării falimentului. Mai mult decât atât, rolul statului în procedurile de insolvență rămâne puternic și activ, având adesea o influență directă asupra rezultatului procedurii (44).

44

| (85) | În plus, deficiențele sistemului drepturilor de proprietate sunt deosebit de evidente în ceea ce privește dreptul de proprietate asupra terenurilor și drepturile de folosință asupra terenurilor în RPC (45). Toate terenurile sunt deținute de statul chinez (terenuri rurale deținute în mod colectiv și terenuri urbane aflate în proprietatea statului). Alocarea acestora depinde exclusiv de stat. Există dispoziții legale care vizează atribuirea drepturilor de utilizare a terenurilor într-un mod transparent și la prețul pieței, de exemplu prin introducerea procedurilor de licitație. Totuși, se întâmplă frecvent ca aceste dispoziții să nu fie respectate, anumiți cumpărători obținând terenul gratuit sau sub prețul pieței (46). În plus, autoritățile urmăresc deseori obiective politice specifice, inclusiv punerea în aplicare a planurilor economice, la momentul alocării terenurilor (47). |
| --- | --- |

(85)

În plus, deficiențele sistemului drepturilor de proprietate sunt deosebit de evidente în ceea ce privește dreptul de proprietate asupra terenurilor și drepturile de folosință asupra terenurilor în RPC (45). Toate terenurile sunt deținute de statul chinez (terenuri rurale deținute în mod colectiv și terenuri urbane aflate în proprietatea statului). Alocarea acestora depinde exclusiv de stat. Există dispoziții legale care vizează atribuirea drepturilor de utilizare a terenurilor într-un mod transparent și la prețul pieței, de exemplu prin introducerea procedurilor de licitație. Totuși, se întâmplă frecvent ca aceste dispoziții să nu fie respectate, anumiți cumpărători obținând terenul gratuit sau sub prețul pieței (46). În plus, autoritățile urmăresc deseori obiective politice specifice, inclusiv punerea în aplicare a planurilor economice, la momentul alocării terenurilor (47).

45

46

47

| (86) | La fel ca alte sectoare din economia chineză, producătorii de conserve de mandarine se supun normelor obișnuite prevăzute de legislația chineză privind falimentul, societățile comerciale și proprietatea. Acest lucru are ca efect faptul că și aceste societăți sunt supuse distorsiunilor descendente care rezultă din aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul și proprietatea. Ancheta de față nu a dezvăluit nimic care să pună la îndoială aceste constatări. Au fost făcute doar afirmații de către JRC și grupul Yiguan, conform cărora alocarea terenurilor nu echivalează cu restricționarea sau interzicerea utilizării comerciale a terenurilor și conform cărora toate țările îi protejează pe agricultori deoarece agricultura reprezintă o parte esențială a oricărei economii naționale care este strâns legată de stabilitatea și securitatea socială. Ca atare, concluzia preliminară a Comisiei a fost că legislația chineză în materie de faliment și de proprietate nu funcționează corespunzător, conducând la distorsiuni prin menținerea pe linia de plutire a întreprinderilor insolvabile și prin alocarea drepturilor de utilizare a terenurilor în RPC. Aceste considerații, pe baza elementelor de probă disponibile și în lipsa oricăror informații contrare, par să fie pe deplin aplicabile inclusiv în sectorul conservelor de mandarine. |
| --- | --- |

(86)

La fel ca alte sectoare din economia chineză, producătorii de conserve de mandarine se supun normelor obișnuite prevăzute de legislația chineză privind falimentul, societățile comerciale și proprietatea. Acest lucru are ca efect faptul că și aceste societăți sunt supuse distorsiunilor descendente care rezultă din aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul și proprietatea. Ancheta de față nu a dezvăluit nimic care să pună la îndoială aceste constatări. Au fost făcute doar afirmații de către JRC și grupul Yiguan, conform cărora alocarea terenurilor nu echivalează cu restricționarea sau interzicerea utilizării comerciale a terenurilor și conform cărora toate țările îi protejează pe agricultori deoarece agricultura reprezintă o parte esențială a oricărei economii naționale care este strâns legată de stabilitatea și securitatea socială. Ca atare, concluzia preliminară a Comisiei a fost că legislația chineză în materie de faliment și de proprietate nu funcționează corespunzător, conducând la distorsiuni prin menținerea pe linia de plutire a întreprinderilor insolvabile și prin alocarea drepturilor de utilizare a terenurilor în RPC. Aceste considerații, pe baza elementelor de probă disponibile și în lipsa oricăror informații contrare, par să fie pe deplin aplicabile inclusiv în sectorul conservelor de mandarine.

| (87) | În urma comunicării constatărilor finale, JRC și grupul Yiguan au susținut că, întrucât Comisia nu a fost în măsură să găsească dovezi în sprijinul concluziei sale privind distorsiunile pieței ca urmare a absenței unor elemente concrete în industria citricelor, s-a orientat către structura economică globală a Chinei, cu caracteristici de „economie socialistă”, către structura administrației GC și către rolul PCC. În observațiile sale, JRC a afirmat că elemente precum lipsa sau aplicarea discriminatorie sau neadecvată a legislației în materie de faliment, de societăți comerciale sau de proprietate nu se regăsesc în sectorul citricelor. |
| --- | --- |

(87)

În urma comunicării constatărilor finale, JRC și grupul Yiguan au susținut că, întrucât Comisia nu a fost în măsură să găsească dovezi în sprijinul concluziei sale privind distorsiunile pieței ca urmare a absenței unor elemente concrete în industria citricelor, s-a orientat către structura economică globală a Chinei, cu caracteristici de „economie socialistă”, către structura administrației GC și către rolul PCC. În observațiile sale, JRC a afirmat că elemente precum lipsa sau aplicarea discriminatorie sau neadecvată a legislației în materie de faliment, de societăți comerciale sau de proprietate nu se regăsesc în sectorul citricelor.

| (88) | Cu toate acestea, argumentele formulate de JRC nu au fost acceptate. Comisia a reamintit că legislația chineză în materie de faliment, de societăți comerciale și de proprietate este aplicabilă la nivel general (48), inclusiv în sectorul conservelor de mandarine. Nu există dovezi exacte și adecvate pentru a stabili clar că sectorul citricelor nu este afectat de distorsiunile care rezultă din lipsa, din aplicarea discriminatorie sau din aplicarea necorespunzătoare a legislației în materie de faliment, de societăți comerciale sau de proprietate. |
| --- | --- |

(88)

Cu toate acestea, argumentele formulate de JRC nu au fost acceptate. Comisia a reamintit că legislația chineză în materie de faliment, de societăți comerciale și de proprietate este aplicabilă la nivel general (48), inclusiv în sectorul conservelor de mandarine. Nu există dovezi exacte și adecvate pentru a stabili clar că sectorul citricelor nu este afectat de distorsiunile care rezultă din lipsa, din aplicarea discriminatorie sau din aplicarea necorespunzătoare a legislației în materie de faliment, de societăți comerciale sau de proprietate.

48

| (89) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că există o aplicare discriminatorie sau o aplicare inadecvată a respectării legislației în materie de faliment și proprietate în sectorul conservelor de mandarine, inclusiv în ceea ce privește produsul în cauză. |
| --- | --- |

(89)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că există o aplicare discriminatorie sau o aplicare inadecvată a respectării legislației în materie de faliment și proprietate în sectorul conservelor de mandarine, inclusiv în ceea ce privește produsul în cauză.

3.2.1.7.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază: distorsionarea costurilor salariale

| (90) | Un sistem de salarizare bazată pe piață nu se poate dezvolta pe deplin în RPC, deoarece lucrătorii și angajatorii sunt împiedicați să își exercite drepturile la organizare colectivă. RPC nu a ratificat o serie de convenții de bază ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în special pe cele privind libertatea de asociere și negocierea colectivă (49). Conform legislației naționale, este activă doar o singură organizație sindicală. Această organizație nu este, totuși, independentă de autoritățile statului, iar implicarea sa în negocierea colectivă și în protecția drepturilor lucrătorilor rămâne rudimentară (50). În plus, mobilitatea forței de muncă din RPC este limitată de sistemul de înregistrare a gospodăriilor, care limitează accesul la întreaga gamă de asigurări sociale și de alte beneficii pentru rezidenții locali dintr-o anumită zonă administrativă. Aceasta are, în mod obișnuit, drept consecință faptul că lucrătorii care nu sunt în posesia înregistrării domiciliului local se găsesc într-o situație de muncă vulnerabilă și primesc venituri mai mici decât titularii înregistrării domiciliului (51). Aceste constatări indică o distorsionare a costurilor salariale în RPC. |
| --- | --- |

(90)

Un sistem de salarizare bazată pe piață nu se poate dezvolta pe deplin în RPC, deoarece lucrătorii și angajatorii sunt împiedicați să își exercite drepturile la organizare colectivă. RPC nu a ratificat o serie de convenții de bază ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în special pe cele privind libertatea de asociere și negocierea colectivă (49). Conform legislației naționale, este activă doar o singură organizație sindicală. Această organizație nu este, totuși, independentă de autoritățile statului, iar implicarea sa în negocierea colectivă și în protecția drepturilor lucrătorilor rămâne rudimentară (50). În plus, mobilitatea forței de muncă din RPC este limitată de sistemul de înregistrare a gospodăriilor, care limitează accesul la întreaga gamă de asigurări sociale și de alte beneficii pentru rezidenții locali dintr-o anumită zonă administrativă. Aceasta are, în mod obișnuit, drept consecință faptul că lucrătorii care nu sunt în posesia înregistrării domiciliului local se găsesc într-o situație de muncă vulnerabilă și primesc venituri mai mici decât titularii înregistrării domiciliului (51). Aceste constatări indică o distorsionare a costurilor salariale în RPC.

49

50

51

| (91) | Nu a fost prezentat niciun element de probă care să arate că sectorul conservelor de mandarine nu ar fi supus sistemului chinez de drept al muncii descris mai sus. Dimpotrivă, JRC și grupul Yiguan au susținut că o parte semnificativă a forței de muncă din cadrul societăților comerciale producătoare de citrice ar consta, în general, din lucrători temporari sau sezonieri care sunt recrutați din mediul rural, care nu au contracte de muncă încheiate cu societățile și ale căror plăți se bazează integral pe performanțele înregistrate în funcție de cantitatea produsă sau prelucrată. JRC și grupul Yiguan nu au transmis nicio informație contrară constatărilor din considerentul 90, ci au afirmat pur și simplu că dezvoltarea rapidă a urbanizării Chinei este indiscutabilă și că circulația a milioane de oameni în numeroase orașe demonstrează existența mobilității persoanelor în China. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat în considerentul 90, nu atât mobilitatea fizică a lucrătorilor în sine, ci consecințele sistemului de înregistrare a gospodăriilor duc la distorsiuni în ceea ce privește salariile din cauza vulnerabilității anumitor categorii de lucrători. În plus, JRC și Yiguan au menționat ancheta inițială, dar nu au indicat nicio constatare specifică din ancheta respectivă care ar pune sub semnul întrebării existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază. În această privință, Comisia a observat că ancheta inițială, nu doar că nu a sprijinit poziția susținută de JRC și Yiguan, ci chiar a evidențiat o serie de nereguli privind modul în care contractul de muncă a fost încheiat și lucrătorii au fost remunerați. |
| --- | --- |

(91)

Nu a fost prezentat niciun element de probă care să arate că sectorul conservelor de mandarine nu ar fi supus sistemului chinez de drept al muncii descris mai sus. Dimpotrivă, JRC și grupul Yiguan au susținut că o parte semnificativă a forței de muncă din cadrul societăților comerciale producătoare de citrice ar consta, în general, din lucrători temporari sau sezonieri care sunt recrutați din mediul rural, care nu au contracte de muncă încheiate cu societățile și ale căror plăți se bazează integral pe performanțele înregistrate în funcție de cantitatea produsă sau prelucrată. JRC și grupul Yiguan nu au transmis nicio informație contrară constatărilor din considerentul 90, ci au afirmat pur și simplu că dezvoltarea rapidă a urbanizării Chinei este indiscutabilă și că circulația a milioane de oameni în numeroase orașe demonstrează existența mobilității persoanelor în China. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat în considerentul 90, nu atât mobilitatea fizică a lucrătorilor în sine, ci consecințele sistemului de înregistrare a gospodăriilor duc la distorsiuni în ceea ce privește salariile din cauza vulnerabilității anumitor categorii de lucrători. În plus, JRC și Yiguan au menționat ancheta inițială, dar nu au indicat nicio constatare specifică din ancheta respectivă care ar pune sub semnul întrebării existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază. În această privință, Comisia a observat că ancheta inițială, nu doar că nu a sprijinit poziția susținută de JRC și Yiguan, ci chiar a evidențiat o serie de nereguli privind modul în care contractul de muncă a fost încheiat și lucrătorii au fost remunerați.

| (92) | În urma comunicării constatărilor finale, JRC și-a reiterat argumentele referitoare la cele două grupuri de lucrători din industria de prelucrare a fructelor, și anume lucrătorii cu normă întreagă și lucrătorii sezonieri. În această privință, JRC a insistat asupra faptului că utilizarea lucrătorilor sezonieri din partea de nord a RPC de către întreprinderile de prelucrare a fructelor demonstrează atât libertatea de angajare a lucrătorilor, cât și libertatea lor de a alege să fie angajați. În consecință, JRC a considerat că evaluarea de către Comisie a distorsiunilor legate de salarii este eronată din punct de vedere faptic. |
| --- | --- |

(92)

În urma comunicării constatărilor finale, JRC și-a reiterat argumentele referitoare la cele două grupuri de lucrători din industria de prelucrare a fructelor, și anume lucrătorii cu normă întreagă și lucrătorii sezonieri. În această privință, JRC a insistat asupra faptului că utilizarea lucrătorilor sezonieri din partea de nord a RPC de către întreprinderile de prelucrare a fructelor demonstrează atât libertatea de angajare a lucrătorilor, cât și libertatea lor de a alege să fie angajați. În consecință, JRC a considerat că evaluarea de către Comisie a distorsiunilor legate de salarii este eronată din punct de vedere faptic.

| (93) | Cu toate acestea, Comisia nu a susținut că însăși existența a diferite categorii de lucrători, cum ar fi salariații cu normă întreagă sau lucrătorii sezonieri, ar conduce la distorsiuni semnificative. În schimb, particularitățile sistemului de drept al muncii care, în combinație cu sistemul de înregistrare a gospodăriilor și cu lipsa unor organizații sindicale colective care să reprezinte interesele lucrătorilor, conduc la nereguli și la distorsionarea salariilor descrisă mai sus, în considerentul 90. Prin urmare, argumentele JRC nu au putut fi acceptate. |
| --- | --- |

(93)

Cu toate acestea, Comisia nu a susținut că însăși existența a diferite categorii de lucrători, cum ar fi salariații cu normă întreagă sau lucrătorii sezonieri, ar conduce la distorsiuni semnificative. În schimb, particularitățile sistemului de drept al muncii care, în combinație cu sistemul de înregistrare a gospodăriilor și cu lipsa unor organizații sindicale colective care să reprezinte interesele lucrătorilor, conduc la nereguli și la distorsionarea salariilor descrisă mai sus, în considerentul 90. Prin urmare, argumentele JRC nu au putut fi acceptate.

| (94) | Prin urmare, sectorul conservelor de mandarine este afectat de distorsiunile costurilor salariale atât direct (la fabricarea produsului în cauză sau a materiei prime utilizate în producția acestuia), cât și indirect (la accesul la capitalul sau la factorii de producție ai societăților care sunt supuse aceluiași sistem de muncă din RPC). |
| --- | --- |

(94)

Prin urmare, sectorul conservelor de mandarine este afectat de distorsiunile costurilor salariale atât direct (la fabricarea produsului în cauză sau a materiei prime utilizate în producția acestuia), cât și indirect (la accesul la capitalul sau la factorii de producție ai societăților care sunt supuse aceluiași sistem de muncă din RPC).

3.2.1.8.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază: accesul la finanțare acordat de instituțiile care pun în aplicare obiectivele de politică publică sau care, în vreun alt fel, nu acționează independent de stat

| (95) | Accesul la capital al actorilor corporativi din RPC este afectat de diverse distorsiuni. |
| --- | --- |

(95)

Accesul la capital al actorilor corporativi din RPC este afectat de diverse distorsiuni.

| (96) | În primul rând, sistemul financiar chinez este caracterizat de poziția puternică a băncilor deținute de stat (52), care, atunci când acordă acces la finanțare, iau în considerare alte criterii decât viabilitatea economică a unui proiect. În mod similar cu IDS nefinanciare, băncile rămân conectate la stat nu numai prin statutul proprietății, ci și prin relații personale (directorii executivi ai instituțiilor financiare mari de stat sunt, în ultimă instanță, numiți de PCC) (53) și, tot ca în cazul IDS nefinanciare, băncile aplică în mod regulat politici publice elaborate de guvern. În acest sens, băncile respectă o obligație legală explicită de a-și desfășura activitatea în conformitate cu necesitățile dezvoltării economice și sociale naționale și sub îndrumarea politicilor industriale ale statului (54). Acest lucru este amplificat de normele suplimentare existente, care direcționează finanțele către sectoare desemnate de guvern ca fiind încurajate sau importante într-un alt mod (55). |
| --- | --- |

(96)

În primul rând, sistemul financiar chinez este caracterizat de poziția puternică a băncilor deținute de stat (52), care, atunci când acordă acces la finanțare, iau în considerare alte criterii decât viabilitatea economică a unui proiect. În mod similar cu IDS nefinanciare, băncile rămân conectate la stat nu numai prin statutul proprietății, ci și prin relații personale (directorii executivi ai instituțiilor financiare mari de stat sunt, în ultimă instanță, numiți de PCC) (53) și, tot ca în cazul IDS nefinanciare, băncile aplică în mod regulat politici publice elaborate de guvern. În acest sens, băncile respectă o obligație legală explicită de a-și desfășura activitatea în conformitate cu necesitățile dezvoltării economice și sociale naționale și sub îndrumarea politicilor industriale ale statului (54). Acest lucru este amplificat de normele suplimentare existente, care direcționează finanțele către sectoare desemnate de guvern ca fiind încurajate sau importante într-un alt mod (55).

52

53

54

55

| (97) | Deși se recunoaște faptul că diverse dispoziții legale se referă la necesitatea de a respecta comportamentul bancar obișnuit și normele prudențiale – cum ar fi necesitatea de a examina bonitatea debitorului – un volum copleșitor de dovezi, inclusiv constatările efectuate în cadrul anchetelor în materie de apărare comercială, sugerează că aceste dispoziții joacă doar un rol secundar în aplicarea diferitelor instrumente juridice. |
| --- | --- |

(97)

Deși se recunoaște faptul că diverse dispoziții legale se referă la necesitatea de a respecta comportamentul bancar obișnuit și normele prudențiale – cum ar fi necesitatea de a examina bonitatea debitorului – un volum copleșitor de dovezi, inclusiv constatările efectuate în cadrul anchetelor în materie de apărare comercială, sugerează că aceste dispoziții joacă doar un rol secundar în aplicarea diferitelor instrumente juridice.

| (98) | În plus, ratingurile obligațiunilor și creditelor sunt adesea distorsionate din mai multe motive, inclusiv din cauza faptului că evaluarea riscurilor este influențată de importanța strategică a întreprinderii în cauză pentru GC și de soliditatea oricărei garanții implicite din partea guvernului. Estimările sugerează în mod ferm că ratingurile de credit din China corespund în mod sistematic unor ratinguri internaționale inferioare (56). |
| --- | --- |

(98)

În plus, ratingurile obligațiunilor și creditelor sunt adesea distorsionate din mai multe motive, inclusiv din cauza faptului că evaluarea riscurilor este influențată de importanța strategică a întreprinderii în cauză pentru GC și de soliditatea oricărei garanții implicite din partea guvernului. Estimările sugerează în mod ferm că ratingurile de credit din China corespund în mod sistematic unor ratinguri internaționale inferioare (56).

56

| (99) | Acest lucru este amplificat de normele suplimentare existente, care direcționează finanțele către sectoare desemnate de guvern ca fiind încurajate sau importante într-un alt mod (57). Aceasta are drept rezultat o preferință de a acorda împrumuturi întreprinderilor deținute de stat, întreprinderilor private mari care beneficiază de relații la nivel înalt și întreprinderilor din sectoare industriale cheie, ceea ce implică faptul că disponibilitatea și costul capitalului nu sunt egale pentru toți jucătorii de pe piață. |
| --- | --- |

(99)

Acest lucru este amplificat de normele suplimentare existente, care direcționează finanțele către sectoare desemnate de guvern ca fiind încurajate sau importante într-un alt mod (57). Aceasta are drept rezultat o preferință de a acorda împrumuturi întreprinderilor deținute de stat, întreprinderilor private mari care beneficiază de relații la nivel înalt și întreprinderilor din sectoare industriale cheie, ceea ce implică faptul că disponibilitatea și costul capitalului nu sunt egale pentru toți jucătorii de pe piață.

57

| (100) | În al doilea rând, costurile îndatorării au fost menținute în mod artificial la un nivel scăzut pentru a stimula creșterea investițiilor. Aceasta a condus la utilizarea excesivă a investițiilor de capital, cu o profitabilitate tot mai redusă a investițiilor. Acest fapt este ilustrat de recenta creștere a gradului de îndatorare a întreprinderilor din sectorul de stat, în pofida unei scăderi accentuate a profitabilității, ceea ce sugerează că mecanismele utilizate în sistemul bancar nu corespund unor răspunsuri comerciale normale. |
| --- | --- |

(100)

În al doilea rând, costurile îndatorării au fost menținute în mod artificial la un nivel scăzut pentru a stimula creșterea investițiilor. Aceasta a condus la utilizarea excesivă a investițiilor de capital, cu o profitabilitate tot mai redusă a investițiilor. Acest fapt este ilustrat de recenta creștere a gradului de îndatorare a întreprinderilor din sectorul de stat, în pofida unei scăderi accentuate a profitabilității, ceea ce sugerează că mecanismele utilizate în sistemul bancar nu corespund unor răspunsuri comerciale normale.

| (101) | În al treilea rând, deși rata nominală a dobânzii a fost liberalizată în octombrie 2015, semnalele de preț tot nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, ci sunt influențate de distorsiunile induse de guvern. Într-adevăr, cota împrumuturilor acordate la rata de referință sau sub aceasta reprezintă în continuare 45 % din totalul împrumuturilor, iar recurgerea la credite specifice pare să se fi intensificat, întrucât cota acestora a crescut semnificativ începând cu 2015, în pofida înrăutățirii condițiilor economice. Ratele dobânzilor scăzute în mod artificial au ca rezultat stabilirea unor prețuri prea mici și, prin urmare, utilizarea excesivă a capitalului. |
| --- | --- |

(101)

În al treilea rând, deși rata nominală a dobânzii a fost liberalizată în octombrie 2015, semnalele de preț tot nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, ci sunt influențate de distorsiunile induse de guvern. Într-adevăr, cota împrumuturilor acordate la rata de referință sau sub aceasta reprezintă în continuare 45 % din totalul împrumuturilor, iar recurgerea la credite specifice pare să se fi intensificat, întrucât cota acestora a crescut semnificativ începând cu 2015, în pofida înrăutățirii condițiilor economice. Ratele dobânzilor scăzute în mod artificial au ca rezultat stabilirea unor prețuri prea mici și, prin urmare, utilizarea excesivă a capitalului.

| (102) | Creșterea generală a creditării în RPC indică o pierdere de eficiență a alocării capitalului, fără niciun semn de înăsprire a condițiilor de creditare care ar fi de așteptat într-un mediu de piață nedistorsionat. Prin urmare, creditele neperformante au înregistrat o creștere rapidă în ultimii ani. Confruntate cu o situație de creștere a riscului legat de rambursarea datoriilor, autoritățile chineze au optat pentru evitarea neplății. În consecință, problemele legate de creditele nerecuperabile au fost abordate prin măsuri de reînnoire a datoriilor, creându-se așa-numitele companii „zombi”, sau prin transferarea proprietății asupra datoriei (de exemplu, prin fuziuni sau conversii ale creanțelor în acțiuni), fără a se elimina însă neapărat problema generală a datoriei și fără să se abordeze cauzele fundamentale ale acesteia. |
| --- | --- |

(102)

Creșterea generală a creditării în RPC indică o pierdere de eficiență a alocării capitalului, fără niciun semn de înăsprire a condițiilor de creditare care ar fi de așteptat într-un mediu de piață nedistorsionat. Prin urmare, creditele neperformante au înregistrat o creștere rapidă în ultimii ani. Confruntate cu o situație de creștere a riscului legat de rambursarea datoriilor, autoritățile chineze au optat pentru evitarea neplății. În consecință, problemele legate de creditele nerecuperabile au fost abordate prin măsuri de reînnoire a datoriilor, creându-se așa-numitele companii „zombi”, sau prin transferarea proprietății asupra datoriei (de exemplu, prin fuziuni sau conversii ale creanțelor în acțiuni), fără a se elimina însă neapărat problema generală a datoriei și fără să se abordeze cauzele fundamentale ale acesteia.

| (103) | În esență, în ciuda măsurilor recente de liberalizare a pieței, sistemul de credite pentru întreprinderi al RPC este afectat de distorsiuni semnificative rezultate din rolul omniprezent și continuu al statului pe piețele de capital. |
| --- | --- |

(103)

În esență, în ciuda măsurilor recente de liberalizare a pieței, sistemul de credite pentru întreprinderi al RPC este afectat de distorsiuni semnificative rezultate din rolul omniprezent și continuu al statului pe piețele de capital.

| (104) | Nu s-au prezentat dovezi care să ateste că sectorul conservelor de mandarine ar fi scutit de intervenția statului în sistemul financiar descrisă mai sus. Prin urmare, intervenția substanțială a statului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor de piață la toate nivelurile. |
| --- | --- |

(104)

Nu s-au prezentat dovezi care să ateste că sectorul conservelor de mandarine ar fi scutit de intervenția statului în sistemul financiar descrisă mai sus. Prin urmare, intervenția substanțială a statului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor de piață la toate nivelurile.

| (105) | În observațiile formulate cu privire la comunicarea constatărilor finale, JRC a precizat că, în urma unei declarații conform căreia proprietatea statului asupra unor instituții financiare din China și prezența PCC distorsionează finanțarea și rata dobânzii, Comisia concluzionează că agricultura și sectorul prelucrării produselor agricole sunt distorsionate. JRC a constatat o lipsă a explicațiilor din partea Comisiei cu privire la eventualele probleme ale sectorului citricelor în ceea ce privește accesul la finanțare, după care și-a exprimat punctul de vedere conform căruia scopul și motivația instrumentului modificat de apărare comercială a UE ar fi crearea de noi dispoziții care nu sunt cuprinse în acordul antidumping al OMC. |
| --- | --- |

(105)

În observațiile formulate cu privire la comunicarea constatărilor finale, JRC a precizat că, în urma unei declarații conform căreia proprietatea statului asupra unor instituții financiare din China și prezența PCC distorsionează finanțarea și rata dobânzii, Comisia concluzionează că agricultura și sectorul prelucrării produselor agricole sunt distorsionate. JRC a constatat o lipsă a explicațiilor din partea Comisiei cu privire la eventualele probleme ale sectorului citricelor în ceea ce privește accesul la finanțare, după care și-a exprimat punctul de vedere conform căruia scopul și motivația instrumentului modificat de apărare comercială a UE ar fi crearea de noi dispoziții care nu sunt cuprinse în acordul antidumping al OMC.

| (106) | Ca răspuns la aceste observații, Comisia a subliniat că analiza sa de mai sus privind distorsiunile în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță se bazează pe dovezi obiective care au fost incluse în dosar și cu privire la care JRC a avut posibilitatea de a formula observații. Pe baza tuturor elementelor de probă disponibile, Comisia nu a dispus de dovezi exacte și adecvate care să arate că accesul la finanțare nu ar fi distorsionat. În ceea ce privește observațiile JRC referitoare la compatibilitatea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază cu dispozițiile OMC, acestea au fost deja abordate în considerentele 54 și 57 de mai sus. |
| --- | --- |

(106)

Ca răspuns la aceste observații, Comisia a subliniat că analiza sa de mai sus privind distorsiunile în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță se bazează pe dovezi obiective care au fost incluse în dosar și cu privire la care JRC a avut posibilitatea de a formula observații. Pe baza tuturor elementelor de probă disponibile, Comisia nu a dispus de dovezi exacte și adecvate care să arate că accesul la finanțare nu ar fi distorsionat. În ceea ce privește observațiile JRC referitoare la compatibilitatea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază cu dispozițiile OMC, acestea au fost deja abordate în considerentele 54 și 57 de mai sus.

3.2.1.9.   Natura sistemică a distorsiunilor menționate

| (107) | Comisia a remarcat faptul că distorsiunile descrise în raport sunt caracteristice pentru economia chineză. Dovezile disponibile atestă că faptele și caracteristicile sistemului chinez, descrise în secțiunile 3.2.1.1-3.2.1.5 de mai sus, precum și în partea A a raportului, se aplică în întreaga țară și în toate sectoarele economiei. Același lucru este valabil și pentru descrierea factorilor de producție menționați în secțiunile 3.2.1.6-3.2.1.8 de mai sus, precum și în partea B a raportului. |
| --- | --- |

(107)

Comisia a remarcat faptul că distorsiunile descrise în raport sunt caracteristice pentru economia chineză. Dovezile disponibile atestă că faptele și caracteristicile sistemului chinez, descrise în secțiunile 3.2.1.1-3.2.1.5 de mai sus, precum și în partea A a raportului, se aplică în întreaga țară și în toate sectoarele economiei. Același lucru este valabil și pentru descrierea factorilor de producție menționați în secțiunile 3.2.1.6-3.2.1.8 de mai sus, precum și în partea B a raportului.

| (108) | Comisia reamintește că, pentru a produce conserve de mandarine, este necesară o gamă largă de factori de producție. În conformitate cu elementele de probă din dosar, producătorul-exportator cooperant s-a aprovizionat cu toți factorii de producție din RPC, cu excepția unei părți din zahăr. Atunci când producătorii de conserve de mandarine cumpără/contractează acești factori de producție, prețurile pe care le plătesc (și care sunt înregistrate drept costuri ale acestora) sunt expuse, în mod evident, acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de factori de producție angajează forță de muncă supusă distorsiunilor. Aceștia pot împrumuta fonduri care sunt supuse distorsiunilor ce afectează sectorul financiar/alocarea de capital. În plus, aceștia fac obiectul sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrative și în toate sectoarele. |
| --- | --- |

(108)

Comisia reamintește că, pentru a produce conserve de mandarine, este necesară o gamă largă de factori de producție. În conformitate cu elementele de probă din dosar, producătorul-exportator cooperant s-a aprovizionat cu toți factorii de producție din RPC, cu excepția unei părți din zahăr. Atunci când producătorii de conserve de mandarine cumpără/contractează acești factori de producție, prețurile pe care le plătesc (și care sunt înregistrate drept costuri ale acestora) sunt expuse, în mod evident, acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de factori de producție angajează forță de muncă supusă distorsiunilor. Aceștia pot împrumuta fonduri care sunt supuse distorsiunilor ce afectează sectorul financiar/alocarea de capital. În plus, aceștia fac obiectul sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrative și în toate sectoarele.

| (109) | În consecință, pe lângă faptul că prețurile de vânzare ale conservelor de mandarine pe piața internă nu sunt adecvate pentru a fi utilizate în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, sunt afectate toate costurile factorilor de producție (inclusiv ale materiilor prime, energiei, terenurilor, finanțării, forței de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, astfel cum se descrie în părțile A și B ale raportului. Într-adevăr, intervențiile guvernamentale descrise în legătură cu alocarea de capital, terenuri, forță de muncă, energie și materii prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un factor de producție care a fost, în sine, produs în RPC prin combinarea unei serii de factori de producție este expus unor distorsiuni semnificative. Același lucru este valabil și pentru factorii de producție ai factorilor de producție și așa mai departe. Nici autoritățile chineze, nici producătorii-exportatori nu au prezentat dovezi sau argumente contrare în cadrul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(109)

În consecință, pe lângă faptul că prețurile de vânzare ale conservelor de mandarine pe piața internă nu sunt adecvate pentru a fi utilizate în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, sunt afectate toate costurile factorilor de producție (inclusiv ale materiilor prime, energiei, terenurilor, finanțării, forței de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, astfel cum se descrie în părțile A și B ale raportului. Într-adevăr, intervențiile guvernamentale descrise în legătură cu alocarea de capital, terenuri, forță de muncă, energie și materii prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un factor de producție care a fost, în sine, produs în RPC prin combinarea unei serii de factori de producție este expus unor distorsiuni semnificative. Același lucru este valabil și pentru factorii de producție ai factorilor de producție și așa mai departe. Nici autoritățile chineze, nici producătorii-exportatori nu au prezentat dovezi sau argumente contrare în cadrul prezentei anchete.

3.2.1.10.   Concluzie

| (110) | Analiza prezentată la punctele 3.2.1.2-3.2.1.9, care include o examinare a tuturor dovezilor disponibile referitoare la intervenția RPC în economia sa în general, precum și în sectorul conservelor de mandarine (inclusiv în sectorul produsului în cauză), a arătat că prețurile sau costurile produsului în cauză, inclusiv costurile materiilor prime, ale energiei și ale forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, astfel cum rezultă din impactul efectiv sau potențial al unuia sau al mai multor elemente relevante menționate. Pe această bază și în lipsa oricărei cooperări din partea GC, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile de pe piața internă pentru a stabili valoarea normală în acest caz. |
| --- | --- |

(110)

Analiza prezentată la punctele 3.2.1.2-3.2.1.9, care include o examinare a tuturor dovezilor disponibile referitoare la intervenția RPC în economia sa în general, precum și în sectorul conservelor de mandarine (inclusiv în sectorul produsului în cauză), a arătat că prețurile sau costurile produsului în cauză, inclusiv costurile materiilor prime, ale energiei și ale forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, astfel cum rezultă din impactul efectiv sau potențial al unuia sau al mai multor elemente relevante menționate. Pe această bază și în lipsa oricărei cooperări din partea GC, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile de pe piața internă pentru a stabili valoarea normală în acest caz.

| (111) | Prin urmare, Comisia a procedat la construirea valorii normale exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate, și anume, în acest caz, pe baza costurilor de producție și de vânzare corespunzătoare dintr-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, după cum se arată în secțiunea următoare. |
| --- | --- |

(111)

Prin urmare, Comisia a procedat la construirea valorii normale exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate, și anume, în acest caz, pe baza costurilor de producție și de vânzare corespunzătoare dintr-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, după cum se arată în secțiunea următoare.

3.2.2.   Țara reprezentativă

Țara reprezentativă

| (112) | Alegerea țării reprezentative s-a bazat pe următoarele criterii:






  (a) | un nivel de dezvoltare economică similar cu cel din RPC. În acest scop, Comisia a avut în vedere țări cu un venit național brut similar cu RPC, potrivit datelor din baza de date a Băncii Mondiale; |
| --- | --- | --- |

(112)

Alegerea țării reprezentative s-a bazat pe următoarele criterii:

(a)

un nivel de dezvoltare economică similar cu cel din RPC. În acest scop, Comisia a avut în vedere țări cu un venit național brut similar cu RPC, potrivit datelor din baza de date a Băncii Mondiale;

| (b) | fabricarea produsului care face obiectul anchetei în țara respectivă; |
| --- | --- |

(b)

fabricarea produsului care face obiectul anchetei în țara respectivă;

| (c) | disponibilitatea datelor publice relevante în țara respectivă; |
| --- | --- |

(c)

disponibilitatea datelor publice relevante în țara respectivă;

| (d) | în cazul în care există mai multe țări reprezentative posibile, s-a acordat preferință, după caz, țării cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului. |
| --- | --- |

(d)

în cazul în care există mai multe țări reprezentative posibile, s-a acordat preferință, după caz, țării cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului.

| (113) | Astfel cum se explică în considerentele 43-45, Comisia a pus la dispoziția părților interesate două note la dosar cu privire la sursele utilizate pentru stabilirea valorii normale. În cea de a doua notă la dosar, Comisia a concluzionat că Turcia este considerată o țară reprezentativă adecvată în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază. Comisia nu a primit nicio observație referitoare la alegerea țării reprezentative. |
| --- | --- |

(113)

Astfel cum se explică în considerentele 43-45, Comisia a pus la dispoziția părților interesate două note la dosar cu privire la sursele utilizate pentru stabilirea valorii normale. În cea de a doua notă la dosar, Comisia a concluzionat că Turcia este considerată o țară reprezentativă adecvată în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază. Comisia nu a primit nicio observație referitoare la alegerea țării reprezentative.

3.2.3.   Surse utilizate pentru stabilirea costurilor nedistorsionate

Surse utilizate pentru stabilirea costurilor nedistorsionate

| (114) | În prima notă la dosar, Comisia a precizat că, pentru a construi valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, va utiliza Global Trade Atlas (denumit în continuare „GTA”) pentru a stabili costul nedistorsionat al majorității factorilor de producție, în timp ce, pentru stabilirea costurilor nedistorsionate ale forței de muncă, ale energiei și ale deșeurilor, sursa utilizată va fi în funcție de țara reprezentativă selectată. |
| --- | --- |

(114)

În prima notă la dosar, Comisia a precizat că, pentru a construi valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, va utiliza Global Trade Atlas (denumit în continuare „GTA”) pentru a stabili costul nedistorsionat al majorității factorilor de producție, în timp ce, pentru stabilirea costurilor nedistorsionate ale forței de muncă, ale energiei și ale deșeurilor, sursa utilizată va fi în funcție de țara reprezentativă selectată.

| (115) | În plus, pe baza deciziei de a utiliza Turcia ca țară reprezentativă, astfel cum se precizează în cea de a doua notă la dosar, Comisia a informat părțile interesate că intenționează să utilizeze GTA pentru a stabili costuri nedistorsionate ale factorilor de producție și Institutul de Statistică al Turciei pentru a stabili costuri nedistorsionate ale forței de muncă și ale energiei. |
| --- | --- |

(115)

În plus, pe baza deciziei de a utiliza Turcia ca țară reprezentativă, astfel cum se precizează în cea de a doua notă la dosar, Comisia a informat părțile interesate că intenționează să utilizeze GTA pentru a stabili costuri nedistorsionate ale factorilor de producție și Institutul de Statistică al Turciei pentru a stabili costuri nedistorsionate ale forței de muncă și ale energiei.

3.2.4.   Costuri și valori de referință nedistorsionate

Costuri și valori de referință nedistorsionate

3.2.4.1.   Datele utilizate pentru construirea valorii normale

| (116) | În prima și a doua notă la dosar, Comisia a declarat că, pentru a construi valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, intenționează să utilizeze următoarele surse:






  (a) | Atlasul comercial mondial (Global Trade Atlas, denumit în continuare „GTA”) (58) pentru materii prime; |
| --- | --- | --- |

(116)

În prima și a doua notă la dosar, Comisia a declarat că, pentru a construi valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, intenționează să utilizeze următoarele surse:

(a)

Atlasul comercial mondial (Global Trade Atlas, denumit în continuare „GTA”) (58) pentru materii prime;

58

| (b) | Institutul de Statistică al Turciei (denumit în continuare „Turkstat”) (59) pentru forța de muncă și electricitate; |
| --- | --- |

(b)

Institutul de Statistică al Turciei (denumit în continuare „Turkstat”) (59) pentru forța de muncă și electricitate;

59

| (c) | Orbis (60) pentru datele financiare ale unei societăți din Turcia referitoare la costurile VAG și la profit. |
| --- | --- |

(c)

Orbis (60) pentru datele financiare ale unei societăți din Turcia referitoare la costurile VAG și la profit.

60

| (117) | Tabelul de mai jos rezumă factorii de producție utilizați în calcule, împreună cu codurile SA corespunzătoare și valorile unitare preluate din GTA sau din bazele de date din Turcia, inclusiv taxele de import și costurile de transport.

  Tabelul 1








  Factor de producție | Codurile pentru mărfuri din Turcia | Valoare nedistorsionată |
| --- | --- | --- | --- |
| Materii prime |
| Citrice, proaspete sau uscate, mandarine (inclusiv tangerine și satsuma) | 0805 21 10 00 | 5,66 CNY/kg |
| Zahăr din trestie sau din sfeclă și zaharoză chimic pură, în stare solidă, fără adaos de aromatizanți sau coloranți, zahăr alb | 1701 99 10 00 | 6,15 CNY/kg |
| Ambalaje, cutii și casete din hârtie sau carton ondulat pentru birou, pentru magazine sau similare | 4819 10 00 00 | 11,69 CNY/kg |
| Etichete de toate genurile, din hârtie sau carton, imprimate, autoadezive | 4821 10 10 00 | 118,30 CNY/kg |
| Alte hârtii, cartoane, vată de celuloză și straturi subțiri din fibre celulozice, decupate la dimensiune; alte articole din pastă de hârtie, din hârtie, din carton, din vată de celuloză sau din straturi subțiri din fibre celulozice | 4823 90 40 90 | 38,95 CNY/kg |
| Cutii care se închid prin sudare sau prin sertizare, de tipul celor pentru conservarea alimentelor, din fier sau din oțel, cu o capacitate de maximum 300 l, fără dispozitive mecanice sau termice, chiar căptușite sau izolate termic | 7310 21 11 00 | 28,26 CNY/kg |
| Forța de muncă |
| Costuri cu forța de muncă în sectorul de producție | nu se aplică | 37,70 CNY/oră |
| Energie |
| Energie electrică | nu se aplică | 0,52 CNY/kWh |

(117)

Tabelul de mai jos rezumă factorii de producție utilizați în calcule, împreună cu codurile SA corespunzătoare și valorile unitare preluate din GTA sau din bazele de date din Turcia, inclusiv taxele de import și costurile de transport.

Tabelul 1

Tabelul 1

Factor de producție

Codurile pentru mărfuri din Turcia

Valoare nedistorsionată

Materii prime

Materii prime

Citrice, proaspete sau uscate, mandarine (inclusiv tangerine și satsuma)

0805 21 10 00

5,66 CNY/kg

Zahăr din trestie sau din sfeclă și zaharoză chimic pură, în stare solidă, fără adaos de aromatizanți sau coloranți, zahăr alb

1701 99 10 00

6,15 CNY/kg

Ambalaje, cutii și casete din hârtie sau carton ondulat pentru birou, pentru magazine sau similare

4819 10 00 00

11,69 CNY/kg

Etichete de toate genurile, din hârtie sau carton, imprimate, autoadezive

4821 10 10 00

118,30 CNY/kg

Alte hârtii, cartoane, vată de celuloză și straturi subțiri din fibre celulozice, decupate la dimensiune; alte articole din pastă de hârtie, din hârtie, din carton, din vată de celuloză sau din straturi subțiri din fibre celulozice

4823 90 40 90

38,95 CNY/kg

Cutii care se închid prin sudare sau prin sertizare, de tipul celor pentru conservarea alimentelor, din fier sau din oțel, cu o capacitate de maximum 300 l, fără dispozitive mecanice sau termice, chiar căptușite sau izolate termic

7310 21 11 00

28,26 CNY/kg

Forța de muncă

Forța de muncă

Costuri cu forța de muncă în sectorul de producție

nu se aplică

37,70 CNY/oră

Energie

Energie

Energie electrică

nu se aplică

0,52 CNY/kWh

3.2.4.2.   Materii prime și resturi

| (118) | Pentru toate materiile prime, în absența oricăror informații de pe piața țării reprezentative, Comisia s-a bazat pe prețurile de import. Prețul de import în țara reprezentativă a fost stabilit ca media ponderată a prețurilor unitare ale importurilor din toate țările terțe, cu excepția RPC. În mod similar, au fost excluse, de asemenea, datele privind importurile în țara reprezentativă din țările care nu sunt membre ale OMC enumerate în anexa 1 la Regulamentul (UE) 2015/755 al Parlamentului European și al Consiliului (61). Conform articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, se consideră că prețurile de pe piața internă din țările respective nu pot fi utilizate în scopul stabilirii valorii normale și, în orice caz, datele privind astfel de importuri au fost neglijabile. Comisia a decis să excludă importurile din RPC în țara reprezentativă, concluzionând, astfel cum se precizează în secțiunea 3.2.1.10, că nu este oportun să se utilizeze prețurile și costurile interne din RPC din cauza existenței unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Având în vedere că nu există nicio dovadă care să arate că aceleași distorsiuni nu afectează și produsele destinate exportului, Comisia a considerat că aceleași distorsiuni au afectat prețurile de export. Comisia a constatat că importurile din alte țări terțe au rămas reprezentative, variind între 70 % și 100 % din totalul volumelor importate în Turcia. |
| --- | --- |

(118)

Pentru toate materiile prime, în absența oricăror informații de pe piața țării reprezentative, Comisia s-a bazat pe prețurile de import. Prețul de import în țara reprezentativă a fost stabilit ca media ponderată a prețurilor unitare ale importurilor din toate țările terțe, cu excepția RPC. În mod similar, au fost excluse, de asemenea, datele privind importurile în țara reprezentativă din țările care nu sunt membre ale OMC enumerate în anexa 1 la Regulamentul (UE) 2015/755 al Parlamentului European și al Consiliului (61). Conform articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, se consideră că prețurile de pe piața internă din țările respective nu pot fi utilizate în scopul stabilirii valorii normale și, în orice caz, datele privind astfel de importuri au fost neglijabile. Comisia a decis să excludă importurile din RPC în țara reprezentativă, concluzionând, astfel cum se precizează în secțiunea 3.2.1.10, că nu este oportun să se utilizeze prețurile și costurile interne din RPC din cauza existenței unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Având în vedere că nu există nicio dovadă care să arate că aceleași distorsiuni nu afectează și produsele destinate exportului, Comisia a considerat că aceleași distorsiuni au afectat prețurile de export. Comisia a constatat că importurile din alte țări terțe au rămas reprezentative, variind între 70 % și 100 % din totalul volumelor importate în Turcia.

61

| (119) | Comisia a căutat să stabilească prețul nedistorsionat al materiilor prime utilizate pentru fabricarea conservelor de mandarine, livrate la poarta fabricii producătorului-exportator, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază. În acest scop, Comisia a aplicat taxa la import a țării reprezentative fiecărei țări de origine respective și a adăugat costurile interne de transport la prețul de import. Costurile interne de transport pentru toate materiile prime au fost estimate pe baza datelor furnizate de producătorii-exportatori cooperanți și, din motive de confidențialitate, nu sunt incluse p lista valorilor de referință menționată în tabelul 1. |
| --- | --- |

(119)

Comisia a căutat să stabilească prețul nedistorsionat al materiilor prime utilizate pentru fabricarea conservelor de mandarine, livrate la poarta fabricii producătorului-exportator, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază. În acest scop, Comisia a aplicat taxa la import a țării reprezentative fiecărei țări de origine respective și a adăugat costurile interne de transport la prețul de import. Costurile interne de transport pentru toate materiile prime au fost estimate pe baza datelor furnizate de producătorii-exportatori cooperanți și, din motive de confidențialitate, nu sunt incluse p lista valorilor de referință menționată în tabelul 1.

3.2.4.3.   Forța de muncă

| (120) | Comisia a identificat statisticile privind costul forței de muncă ale Institutului de Statistică al Turciei, care publică informații detaliate privind salariile din diferite sectoare economice ale Turciei. Comisia a utilizat salariile raportate în sectorul de producție turc pentru 2016 (cele mai recente disponibile), pentru activitatea economică C.10 (Fabricarea produselor alimentare) conform clasificării NACE Rev.2 din Turcia, pentru a stabili costul nedistorsionat al forței de muncă (62) conform clasificării NACE Rev.2 (63). Aceste informații nu permit distincția între funcționari (blue collars) și muncitori (white collars). Ca și în anchetele anterioare, valoarea lunară medie din 2016 ar fi ajustată în mod corespunzător în funcție de inflație, utilizând indicele prețurilor producției interne (64) publicat de Institutul de Statistică al Turciei. |
| --- | --- |

(120)

Comisia a identificat statisticile privind costul forței de muncă ale Institutului de Statistică al Turciei, care publică informații detaliate privind salariile din diferite sectoare economice ale Turciei. Comisia a utilizat salariile raportate în sectorul de producție turc pentru 2016 (cele mai recente disponibile), pentru activitatea economică C.10 (Fabricarea produselor alimentare) conform clasificării NACE Rev.2 din Turcia, pentru a stabili costul nedistorsionat al forței de muncă (62) conform clasificării NACE Rev.2 (63). Aceste informații nu permit distincția între funcționari (blue collars) și muncitori (white collars). Ca și în anchetele anterioare, valoarea lunară medie din 2016 ar fi ajustată în mod corespunzător în funcție de inflație, utilizând indicele prețurilor producției interne (64) publicat de Institutul de Statistică al Turciei.

62

63

64

3.2.4.4.   Energie electrică

| (121) | Pentru a stabili o valoare de referință pentru energia electrică, Comisia a utilizat statisticile cu privire la prețul energiei electrice publicate de Institutul de Statistică al Turciei (65). Comisia a utilizat datele privind prețurile energiei electrice pentru utilizatorii industriali în tranșa corespunzătoare de consum. |
| --- | --- |

(121)

Pentru a stabili o valoare de referință pentru energia electrică, Comisia a utilizat statisticile cu privire la prețul energiei electrice publicate de Institutul de Statistică al Turciei (65). Comisia a utilizat datele privind prețurile energiei electrice pentru utilizatorii industriali în tranșa corespunzătoare de consum.

65

3.2.4.5.   Articole consumabile/cantități neglijabile

| (122) | Având în vedere numărul mare de factori de producție și greutatea totală neglijabilă a unor materii prime în costul total de producție (cum ar fi acidul citric, substanțele alcaline lichide, acidul clorhidric, lactatul de calciu, diverse ambalaje), reprezentând în total mai puțin de 2 % din costurile totale de fabricație și faptul că dumpingul a fost deja stabilit pe baza celorlalți factori principali de producție, Comisia a calculat valoarea normală pe baza următorilor factori: satsuma, zahăr, conservă metalică, cutie, ambalaj de carton, tăviță de hârtie și etichetă de hârtie. Ceilalți factori de producție au fost clasificați în categoria articole consumabile. |
| --- | --- |

(122)

Având în vedere numărul mare de factori de producție și greutatea totală neglijabilă a unor materii prime în costul total de producție (cum ar fi acidul citric, substanțele alcaline lichide, acidul clorhidric, lactatul de calciu, diverse ambalaje), reprezentând în total mai puțin de 2 % din costurile totale de fabricație și faptul că dumpingul a fost deja stabilit pe baza celorlalți factori principali de producție, Comisia a calculat valoarea normală pe baza următorilor factori: satsuma, zahăr, conservă metalică, cutie, ambalaj de carton, tăviță de hârtie și etichetă de hârtie. Ceilalți factori de producție au fost clasificați în categoria articole consumabile.

| (123) | Comisia a calculat procentul pe care îl dețin articolele consumabile din costul total al materiilor prime corespunzător producătorului-exportator cooperant și a aplicat acest procent la costul recalculat al materiilor prime atunci când se utilizează prețurile nedistorsionate stabilite. |
| --- | --- |

(123)

Comisia a calculat procentul pe care îl dețin articolele consumabile din costul total al materiilor prime corespunzător producătorului-exportator cooperant și a aplicat acest procent la costul recalculat al materiilor prime atunci când se utilizează prețurile nedistorsionate stabilite.

3.2.4.6.   Cheltuielile generale de producție, costurile VAG și profiturile

| (124) | Cheltuielile generale de producție suportate de producătorii-exportatori cooperanți au fost exprimate sub formă de cotă din costurile de fabricație suportate efectiv de aceștia. Acest procent a fost aplicat costurilor de producție nedistorsionate. |
| --- | --- |

(124)

Cheltuielile generale de producție suportate de producătorii-exportatori cooperanți au fost exprimate sub formă de cotă din costurile de fabricație suportate efectiv de aceștia. Acest procent a fost aplicat costurilor de producție nedistorsionate.

| (125) | În ceea ce privește costurile VAG și profiturile, Comisia a utilizat datele financiare ale unui producător turc (66) disponibile în mod public în perioada ianuarie-decembrie 2019, astfel cum a fost prevăzut în cea de a doua notă la dosar. |
| --- | --- |

(125)

În ceea ce privește costurile VAG și profiturile, Comisia a utilizat datele financiare ale unui producător turc (66) disponibile în mod public în perioada ianuarie-decembrie 2019, astfel cum a fost prevăzut în cea de a doua notă la dosar.

66

| (126) | Drept urmare, următoarele elemente au fost adăugate la costul nedistorsionat de producție:






  (a) | costurile VAG echivalente cu 10,40 % din costul mărfurilor vândute aplicate la suma costurilor de producție; |
| --- | --- | --- |

(126)

Drept urmare, următoarele elemente au fost adăugate la costul nedistorsionat de producție:

(a)

costurile VAG echivalente cu 10,40 % din costul mărfurilor vândute aplicate la suma costurilor de producție;

| (b) | un profit echivalent cu 18,30 % din costul mărfurilor vândute aplicate la costurile de producție. |
| --- | --- |

(b)

un profit echivalent cu 18,30 % din costul mărfurilor vândute aplicate la costurile de producție.

3.2.4.7.   Calcularea valorii normale

| (127) | Pentru a stabili valoarea normală construită, Comisia a parcurs etapele descrise mai jos: |
| --- | --- |

(127)

Pentru a stabili valoarea normală construită, Comisia a parcurs etapele descrise mai jos:

| (128) | În primul rând, Comisia a stabilit costurile de producție nedistorsionate ale conservelor de mandarine. Aceasta a aplicat costurile unitare nedistorsionate la consumul real de factori individuali de producție al grupului de producători-exportatori cooperanți. |
| --- | --- |

(128)

În primul rând, Comisia a stabilit costurile de producție nedistorsionate ale conservelor de mandarine. Aceasta a aplicat costurile unitare nedistorsionate la consumul real de factori individuali de producție al grupului de producători-exportatori cooperanți.

| (129) | În al doilea rând, pentru a obține costurile de producție nedistorsionate, Comisia a adăugat cheltuielile generale de producție, stabilite astfel cum se descrie mai sus, la costurile de fabricație nedistorsionate. |
| --- | --- |

(129)

În al doilea rând, pentru a obține costurile de producție nedistorsionate, Comisia a adăugat cheltuielile generale de producție, stabilite astfel cum se descrie mai sus, la costurile de fabricație nedistorsionate.

| (130) | În cele din urmă, la costurile de fabricație nedistorsionate stabilite, Comisia a aplicat costurile VAG și profitul astfel cum se explică în considerentul 126. |
| --- | --- |

(130)

În cele din urmă, la costurile de fabricație nedistorsionate stabilite, Comisia a aplicat costurile VAG și profitul astfel cum se explică în considerentul 126.

| (131) | Pe această bază, Comisia a construit valoarea normală per tip de produs la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(131)

Pe această bază, Comisia a construit valoarea normală per tip de produs la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază.

3.3.   Prețul de export pentru grupul de producători-exportatori cooperanți

Prețul de export pentru grupul de producători-exportatori cooperanți

| (132) | Pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare, grupul de producători-exportatori cooperanți a exportat produsul care face obiectul reexaminării în mod direct către clienți independenți din Uniune. Astfel, prețul de export a fost prețul plătit efectiv sau care urma să fie plătit pentru produsul care face obiectul reexaminării atunci când acesta era vândut la export către Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(132)

Pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare, grupul de producători-exportatori cooperanți a exportat produsul care face obiectul reexaminării în mod direct către clienți independenți din Uniune. Astfel, prețul de export a fost prețul plătit efectiv sau care urma să fie plătit pentru produsul care face obiectul reexaminării atunci când acesta era vândut la export către Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

3.4.   Comparație și marje de dumping

Comparație și marje de dumping

| (133) | Comisia a comparat valoarea normală construită, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, cu prețul de export pe o bază franco fabrică. |
| --- | --- |

(133)

Comisia a comparat valoarea normală construită, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, cu prețul de export pe o bază franco fabrică.

| (134) | Atunci când a fost necesar în scopul asigurării unei comparații echitabile, Comisia a ajustat prețul de export pentru a ține seama de diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Au fost efectuate ajustări pentru a ține seama de costurile de transport intern, de costurile de manipulare și încărcare, de costurile auxiliare, cuprinse între 2 % și 8 %, de costurile de credit, cuprinse între 0,1 % și 3 %, de comisioane, cuprinse între 0,1 % și 3 %, precum și de comisioanele bancare, cuprinse între 0,1 % și 3 %. |
| --- | --- |

(134)

Atunci când a fost necesar în scopul asigurării unei comparații echitabile, Comisia a ajustat prețul de export pentru a ține seama de diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Au fost efectuate ajustări pentru a ține seama de costurile de transport intern, de costurile de manipulare și încărcare, de costurile auxiliare, cuprinse între 2 % și 8 %, de costurile de credit, cuprinse între 0,1 % și 3 %, de comisioane, cuprinse între 0,1 % și 3 %, precum și de comisioanele bancare, cuprinse între 0,1 % și 3 %.

| (135) | În situații justificate, Comisia a ajustat valoarea normală construită cu procentul din TVA percepută pentru vânzările sale la export care nu a fost rambursată. |
| --- | --- |

(135)

În situații justificate, Comisia a ajustat valoarea normală construită cu procentul din TVA percepută pentru vânzările sale la export care nu a fost rambursată.

| (136) | Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(136)

Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (137) | Pe această bază, marja de dumping medie ponderată, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de 184 % în cazul grupului Yiguan. |
| --- | --- |

(137)

Pe această bază, marja de dumping medie ponderată, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de 184 % în cazul grupului Yiguan.

3.5.   Dumpingul practicat de producătorii-exportatori care nu au cooperat

Dumpingul practicat de producătorii-exportatori care nu au cooperat

| (138) | Comisia a calculat, de asemenea, marja medie de dumping pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat. Comisia a utilizat datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(138)

Comisia a calculat, de asemenea, marja medie de dumping pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat. Comisia a utilizat datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

| (139) | În primul rând, pentru a stabili valoarea normală, Comisia a utilizat valoarea normală medie a grupului producătorilor-exportatori cooperanți. În al doilea rând, pentru a stabili prețul de export, Comisia a utilizat baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) după deducerea exporturilor efectuate de grupul producătorilor-exportatori cooperanți. În scopul comparării, Comisia a ajustat prețul de export la nivelul franco fabrică, utilizând cotele verificate medii, inclusiv costurile de transport, ale grupului de producători-exportatori cooperanți. |
| --- | --- |

(139)

În primul rând, pentru a stabili valoarea normală, Comisia a utilizat valoarea normală medie a grupului producătorilor-exportatori cooperanți. În al doilea rând, pentru a stabili prețul de export, Comisia a utilizat baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) după deducerea exporturilor efectuate de grupul producătorilor-exportatori cooperanți. În scopul comparării, Comisia a ajustat prețul de export la nivelul franco fabrică, utilizând cotele verificate medii, inclusiv costurile de transport, ale grupului de producători-exportatori cooperanți.

| (140) | Pe această bază, marja de dumping medie ponderată, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de 206 %. |
| --- | --- |

(140)

Pe această bază, marja de dumping medie ponderată, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de 206 %.

| (141) | Nu există așadar nicio îndoială că practicile de dumping au continuat în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(141)

Nu există așadar nicio îndoială că practicile de dumping au continuat în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

3.6.   Concluzie privind continuarea dumpingului

Concluzie privind continuarea dumpingului

| (142) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că practicile de dumping au continuat în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(142)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că practicile de dumping au continuat în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

3.7.   Dovezi privind probabilitatea continuării dumpingului din partea RPC

Dovezi privind probabilitatea continuării dumpingului din partea RPC

| (143) | Ca urmare a constatării existenței continuării dumpingului în cursul perioadei anchetei de reexaminare, Comisia a analizat probabilitatea continuării dumpingului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În acest sens, Comisia a analizat capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a RPC, comportamentul exportatorilor chinezi pe alte piețe, situația de pe piața internă a RPC și atractivitatea pieței Uniunii. |
| --- | --- |

(143)

Ca urmare a constatării existenței continuării dumpingului în cursul perioadei anchetei de reexaminare, Comisia a analizat probabilitatea continuării dumpingului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În acest sens, Comisia a analizat capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a RPC, comportamentul exportatorilor chinezi pe alte piețe, situația de pe piața internă a RPC și atractivitatea pieței Uniunii.

| (144) | Astfel cum s-a menționat mai sus, numai cinci producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori chinezi s-au prezentat și au completat anexa I la avizul de deschidere. Prin urmare, Comisia a avut la dispoziție informații limitate cu privire la capacitatea de producție și la capacitatea neutilizată a producătorilor-exportatori chinezi. |
| --- | --- |

(144)

Astfel cum s-a menționat mai sus, numai cinci producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori chinezi s-au prezentat și au completat anexa I la avizul de deschidere. Prin urmare, Comisia a avut la dispoziție informații limitate cu privire la capacitatea de producție și la capacitatea neutilizată a producătorilor-exportatori chinezi.

| (145) | Din acest motiv, majoritatea constatărilor de mai jos privind continuarea sau reapariția dumpingului a trebuit să se bazeze pe alte surse, și anume pe bazele de date Eurostat și GTA, precum și pe informațiile furnizate de JRC și industria Uniunii în cererea de reexaminare. Analiza acestor informații a arătat următoarele: |
| --- | --- |

(145)

Din acest motiv, majoritatea constatărilor de mai jos privind continuarea sau reapariția dumpingului a trebuit să se bazeze pe alte surse, și anume pe bazele de date Eurostat și GTA, precum și pe informațiile furnizate de JRC și industria Uniunii în cererea de reexaminare. Analiza acestor informații a arătat următoarele:

3.7.1.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

| (146) | China este, de departe, cea mai mare țară producătoare de conserve de mandarine din lume, cu o producție estimată cuprinsă între 540 000 și 700 000 de tone (67). |
| --- | --- |

(146)

China este, de departe, cea mai mare țară producătoare de conserve de mandarine din lume, cu o producție estimată cuprinsă între 540 000 și 700 000 de tone (67).

67

| (147) | În ceea ce privește capacitatea de producție și capacitatea neutilizată totală chineză, Comisia nu a obținut informații generale pentru RPC. Astfel, Comisia și-a formulat constatările pe baza informațiilor furnizate de cei cinci producători/grupul de producători care au răspuns la chestionarul de eșantionare. Capacitatea chineză neutilizată raportată de cei cinci producători/grupul de producători a fost de aproximativ 40 000-60 000 de tone (și anume, aproximativ 40 % din capacitatea lor de producție), care depășește chiar și volumul total al vânzărilor industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(147)

În ceea ce privește capacitatea de producție și capacitatea neutilizată totală chineză, Comisia nu a obținut informații generale pentru RPC. Astfel, Comisia și-a formulat constatările pe baza informațiilor furnizate de cei cinci producători/grupul de producători care au răspuns la chestionarul de eșantionare. Capacitatea chineză neutilizată raportată de cei cinci producători/grupul de producători a fost de aproximativ 40 000-60 000 de tone (și anume, aproximativ 40 % din capacitatea lor de producție), care depășește chiar și volumul total al vânzărilor industriei din Uniune.

3.7.2.   Comportamentul exportatorilor chinezi pe piețele țărilor terțe

Comportamentul exportatorilor chinezi pe piețele țărilor terțe

| (148) | Prețul de export din China către piețele țărilor terțe a fost stabilit în cursul PAR pe baza datelor disponibile din statisticile GTA privind exporturile (68), și anume pe baza cantităților și a valorilor exporturilor din RPC (la nivelul FOB). Uniunea reprezintă a treia cea mai importantă piață de export pentru producătorii-exportatori chinezi. Prețul unitar mediu către Uniune este de 1,17 USD pe kilogram. SUA și Japonia ocupă primele două locuri în clasamentul celor mai importante piețe de export. Prețul unitar mediu este de 1,19 USD, respectiv 1,15 USD pe kilogram. |
| --- | --- |

(148)

Prețul de export din China către piețele țărilor terțe a fost stabilit în cursul PAR pe baza datelor disponibile din statisticile GTA privind exporturile (68), și anume pe baza cantităților și a valorilor exporturilor din RPC (la nivelul FOB). Uniunea reprezintă a treia cea mai importantă piață de export pentru producătorii-exportatori chinezi. Prețul unitar mediu către Uniune este de 1,17 USD pe kilogram. SUA și Japonia ocupă primele două locuri în clasamentul celor mai importante piețe de export. Prețul unitar mediu este de 1,19 USD, respectiv 1,15 USD pe kilogram.

68

| (149) | Potrivit GTA și JRC, volumul exporturilor către SUA a scăzut semnificativ în perioada 2018-2019, de la 195 066 de tone la 139 682 de tone (o diferență de 55 384 de tone, echivalentă cu consumul total la nivelul Uniunii). Această scădere se explică în principal prin aplicarea unor tarife suplimentare de 25 % la conservele de mandarine (parte dintr-un pachet mai amplu de tarife impuse în contextul măsurilor adoptate de SUA în ceea ce privește importurile din China, secțiunea 301) (69). |
| --- | --- |

(149)

Potrivit GTA și JRC, volumul exporturilor către SUA a scăzut semnificativ în perioada 2018-2019, de la 195 066 de tone la 139 682 de tone (o diferență de 55 384 de tone, echivalentă cu consumul total la nivelul Uniunii). Această scădere se explică în principal prin aplicarea unor tarife suplimentare de 25 % la conservele de mandarine (parte dintr-un pachet mai amplu de tarife impuse în contextul măsurilor adoptate de SUA în ceea ce privește importurile din China, secțiunea 301) (69).

69

3.7.3.   Atractivitatea pieței Uniunii

Atractivitatea pieței Uniunii

| (150) | Piața Uniunii este semnificativ mai mică decât capacitățile neutilizate disponibile ale producătorilor chinezi. În plus, din cauza problemelor comerciale cu SUA (70), producătorii chinezi au înregistrat pierderi la exporturile către SUA de aproximativ 55 000 de tone, care pot fi ușor redirecționate către piața Uniunii. Acest volum este net superior consumului la nivelul Uniunii. Înainte de introducerea măsurilor antidumping, Uniunea era o piață tradițională pentru China, care exporta un volum de trei ori mai mare față de volumul pe care îl exportă în prezent către Uniune. Prețul mediu de export pe piața Uniunii (1,17 USD/kg) este ușor mai ridicat decât în cazul Japoniei (1,15 USD/kg), dar semnificativ mai mare în comparație cu prețul practicat în raport cu Thailanda (1,04 USD/kg). De asemenea, trebuie reamintit faptul că prețul pentru SUA (1,19 USD/kg) se află într-un interval similar celui practicat în raport cu Uniunea. |
| --- | --- |

(150)

Piața Uniunii este semnificativ mai mică decât capacitățile neutilizate disponibile ale producătorilor chinezi. În plus, din cauza problemelor comerciale cu SUA (70), producătorii chinezi au înregistrat pierderi la exporturile către SUA de aproximativ 55 000 de tone, care pot fi ușor redirecționate către piața Uniunii. Acest volum este net superior consumului la nivelul Uniunii. Înainte de introducerea măsurilor antidumping, Uniunea era o piață tradițională pentru China, care exporta un volum de trei ori mai mare față de volumul pe care îl exportă în prezent către Uniune. Prețul mediu de export pe piața Uniunii (1,17 USD/kg) este ușor mai ridicat decât în cazul Japoniei (1,15 USD/kg), dar semnificativ mai mare în comparație cu prețul practicat în raport cu Thailanda (1,04 USD/kg). De asemenea, trebuie reamintit faptul că prețul pentru SUA (1,19 USD/kg) se află într-un interval similar celui practicat în raport cu Uniunea.

70

| (151) | Pe scurt, având în vedere capacitatea mare de producție disponibilă în China (și, prin urmare, capacitatea de a crește rapid volumele de producție) și practica sa de dumping din trecut, se poate concluziona în mod rezonabil că abrogarea măsurilor actuale ar duce la o creștere a importurilor chineze care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(151)

Pe scurt, având în vedere capacitatea mare de producție disponibilă în China (și, prin urmare, capacitatea de a crește rapid volumele de producție) și practica sa de dumping din trecut, se poate concluziona în mod rezonabil că abrogarea măsurilor actuale ar duce la o creștere a importurilor chineze care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii.

3.8.   Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului

Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului

| (152) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că există probabilitatea continuării dumpingului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În special, nivelul valorilor normale stabilite pentru producătorii-exportatori chinezi, nivelul prețurilor de export practicate de producătorul cooperant pe piețele țărilor terțe, atractivitatea pieței Uniunii și disponibilitatea unei capacități de producție semnificative în RPC indică o probabilitate mare de continuare a dumpingului în cazul abrogării măsurilor actuale. |
| --- | --- |

(152)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că există probabilitatea continuării dumpingului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În special, nivelul valorilor normale stabilite pentru producătorii-exportatori chinezi, nivelul prețurilor de export practicate de producătorul cooperant pe piețele țărilor terțe, atractivitatea pieței Uniunii și disponibilitatea unei capacități de producție semnificative în RPC indică o probabilitate mare de continuare a dumpingului în cazul abrogării măsurilor actuale.

3.9.   Probabilitatea de reapariție a dumpingului

Probabilitatea de reapariție a dumpingului

| (153) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 165, importurile din China au rămas semnificative în comparație cu consumul Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Ancheta a indicat că importurile din China au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping. În plus, marjele de dumping constatate sunt confirmate de analiza prețurilor de export către alte țări terțe, care par să fie chiar mai mici, după cum se descrie în considerentul 150. Având în vedere elementele examinate în secțiunile 3.7.2 și 3.7.3, Comisia a concluzionat, de asemenea, că este foarte probabil ca, în eventualitatea expirării măsurilor, producătorii chinezi să exporte în Uniune, la prețuri de dumping, cantități semnificative de produs în cauză. Astfel, există dovezi privind probabilitatea continuării dumpingului și, în orice caz, privind probabilitatea de reapariție a dumpingului în cazul expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(153)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 165, importurile din China au rămas semnificative în comparație cu consumul Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Ancheta a indicat că importurile din China au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping. În plus, marjele de dumping constatate sunt confirmate de analiza prețurilor de export către alte țări terțe, care par să fie chiar mai mici, după cum se descrie în considerentul 150. Având în vedere elementele examinate în secțiunile 3.7.2 și 3.7.3, Comisia a concluzionat, de asemenea, că este foarte probabil ca, în eventualitatea expirării măsurilor, producătorii chinezi să exporte în Uniune, la prețuri de dumping, cantități semnificative de produs în cauză. Astfel, există dovezi privind probabilitatea continuării dumpingului și, în orice caz, privind probabilitatea de reapariție a dumpingului în cazul expirării măsurilor.

4.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

4.1.   Observații cu caracter general

Observații cu caracter general

| (154) | Mandarinele sunt recoltate toamna și iarna, iar sezonul de recoltare și de prelucrare începe în prima parte a lunii octombrie și se încheie la sfârșitul lunii ianuarie (pentru anumite soiuri, în luna februarie sau martie) a anului următor. Majoritatea contractelor de vânzare-cumpărare sunt negociate în primele luni ale fiecărui sezon. Conform practicii utilizate în industria de conservare a mandarinelor, sezonul (perioada începând de la data de 1 octombrie a unui an și până la data de 30 septembrie a anului următor) servește ca bază pentru comparații. La fel precum în cazul anchetei inițiale, Comisia a adoptat această practică în analiza sa. |
| --- | --- |

(154)

Mandarinele sunt recoltate toamna și iarna, iar sezonul de recoltare și de prelucrare începe în prima parte a lunii octombrie și se încheie la sfârșitul lunii ianuarie (pentru anumite soiuri, în luna februarie sau martie) a anului următor. Majoritatea contractelor de vânzare-cumpărare sunt negociate în primele luni ale fiecărui sezon. Conform practicii utilizate în industria de conservare a mandarinelor, sezonul (perioada începând de la data de 1 octombrie a unui an și până la data de 30 septembrie a anului următor) servește ca bază pentru comparații. La fel precum în cazul anchetei inițiale, Comisia a adoptat această practică în analiza sa.

4.2.   Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

| (155) | În perioada anchetei de reexaminare, produsul similar a fost fabricat de doi producători cooperanți din Uniune. Până la sfârșitul sezonului 2017/2018 se înregistrau trei producători din Uniune. Cel de al treilea producător din Uniune (71) și-a încetat producția la sfârșitul sezonului 2017/2018. Datele referitoare la acest fost producător au fost incluse în anumiți indicatori macroeconomici, în conformitate cu practica standard a Comisiei de a include toate cifrele cunoscute legate de perioada examinată în vederea analizei prejudiciului, pentru a avea cea mai bine informată perspectivă asupra situației economice a industriei Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(155)

În perioada anchetei de reexaminare, produsul similar a fost fabricat de doi producători cooperanți din Uniune. Până la sfârșitul sezonului 2017/2018 se înregistrau trei producători din Uniune. Cel de al treilea producător din Uniune (71) și-a încetat producția la sfârșitul sezonului 2017/2018. Datele referitoare la acest fost producător au fost incluse în anumiți indicatori macroeconomici, în conformitate cu practica standard a Comisiei de a include toate cifrele cunoscute legate de perioada examinată în vederea analizei prejudiciului, pentru a avea cea mai bine informată perspectivă asupra situației economice a industriei Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

71

| (156) | Producția totală de produs similar a Uniunii în perioada examinată a fost stabilită pe baza răspunsurilor la chestionar furnizate de cei doi producători cooperanți din Uniune. Producția fostului producător a fost stabilită pe baza informațiilor prezentate în plângere de Fenaval și reflectă situația până în sezonul 2017/2018. |
| --- | --- |

(156)

Producția totală de produs similar a Uniunii în perioada examinată a fost stabilită pe baza răspunsurilor la chestionar furnizate de cei doi producători cooperanți din Uniune. Producția fostului producător a fost stabilită pe baza informațiilor prezentate în plângere de Fenaval și reflectă situația până în sezonul 2017/2018.

| (157) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că cei doi producători cooperanți din Uniune, care reprezintă producția totală din Uniune, constituie industria Uniunii în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(157)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că cei doi producători cooperanți din Uniune, care reprezintă producția totală din Uniune, constituie industria Uniunii în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (158) | Întrucât industria Uniunii este constituită numai din doi producători, a fost necesar ca toate cifrele referitoare la datele sensibile să fie indexate sau prezentate sub forma unui interval din motive de confidențialitate. |
| --- | --- |

(158)

Întrucât industria Uniunii este constituită numai din doi producători, a fost necesar ca toate cifrele referitoare la datele sensibile să fie indexate sau prezentate sub forma unui interval din motive de confidențialitate.

| (159) | În perioada anchetei de reexaminare, s-a stabilit că producția Uniunii a fost între 18 000 și 24 000 de tone. |
| --- | --- |

(159)

În perioada anchetei de reexaminare, s-a stabilit că producția Uniunii a fost între 18 000 și 24 000 de tone.

4.3.   Consumul aparent la nivelul Uniunii

Consumul aparent la nivelul Uniunii

| (160) | Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii și pe baza datelor privind importurile, furnizate de Eurostat. În timp ce producția produsului care face obiectul anchetei este sezonieră, consumul este repartizat uniform pe parcursul anului. |
| --- | --- |

(160)

Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii și pe baza datelor privind importurile, furnizate de Eurostat. În timp ce producția produsului care face obiectul anchetei este sezonieră, consumul este repartizat uniform pe parcursul anului.

| (161) | Pe această bază, în cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 2


  Consumul la nivelul Uniunii | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul la nivelul Uniunii (tone) | 48 000 -64 000 | 56 000 -60 000 | 45 000 -60 000 | 47 000 -63 000 |
| Indice (2015/2016 = 100) | 100 | 118 | 94 | 99 |
| Sursa: Plângerea, răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune, Eurostat. |

(161)

Pe această bază, în cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

Tabelul 2

Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

2015/2016

2016/2017

2017/2018

PAR

Consumul la nivelul Uniunii (tone)

48 000 -64 000

56 000 -60 000

45 000 -60 000

47 000 -63 000

Indice (2015/2016 = 100)

100

118

94

99

Sursa: Plângerea, răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune, Eurostat.

Sursa: Plângerea, răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune, Eurostat.

| (162) | În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a fluctuat în funcție de calitatea recoltei în Uniune. |
| --- | --- |

(162)

În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a fluctuat în funcție de calitatea recoltei în Uniune.

4.4.   Importurile provenite din țara în cauză

Importurile provenite din țara în cauză

4.4.1.   Volumul și cota de piață a importurilor provenite din țara în cauză

Volumul și cota de piață a importurilor provenite din țara în cauză

| (163) | Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită prin compararea volumelor importurilor cu consumul la nivelul Uniunii, astfel cum au fost raportate în tabelul 2 de mai sus. |
| --- | --- |

(163)

Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită prin compararea volumelor importurilor cu consumul la nivelul Uniunii, astfel cum au fost raportate în tabelul 2 de mai sus.

| (164) | Importurile în Uniune din RPC au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Volumul importurilor și cota de piață | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din RPC (tone) | 29 392 | 27 604 | 23 527 | 19 152 |
| Indice (2015/2016 = 100) | 100 | 94 | 80 | 65 |
| Cota de piață RPC (în %) | 61-46 | 49-37 | 52-39 | 41-30 |
| Indice (2015/2016 = 100) | 100 | 80 | 85 | 66 |
| Sursa: Eurostat. |

(164)

Importurile în Uniune din RPC au evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Tabelul 3

Volumul importurilor și cota de piață

Volumul importurilor și cota de piață

2015/2016

2016/2017

2017/2018

PAR

Volumul importurilor din RPC (tone)

29 392

27 604

23 527

19 152

Indice (2015/2016 = 100)

100

94

80

65

Cota de piață RPC (în %)

61-46

49-37

52-39

41-30

Indice (2015/2016 = 100)

100

80

85

66

Sursa: Eurostat.

Sursa: Eurostat.

| (165) | În perioada examinată, volumul importurilor din RPC a scăzut cu 35 %. În mod similar volumului importurilor, cota de piață chineză a urmat o tendință descrescătoare în cursul perioadei examinate, scăzând cu 34 %. În ciuda acestei tendințe descrescătoare, cota de piață a produsului în cauză s-a menținut la un nivel semnificativ. |
| --- | --- |

(165)

În perioada examinată, volumul importurilor din RPC a scăzut cu 35 %. În mod similar volumului importurilor, cota de piață chineză a urmat o tendință descrescătoare în cursul perioadei examinate, scăzând cu 34 %. În ciuda acestei tendințe descrescătoare, cota de piață a produsului în cauză s-a menținut la un nivel semnificativ.

4.4.2.   Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

| (166) | Comisia a stabilit tendința prețurilor importurilor din RPC pe baza statisticilor Eurostat. Prețul mediu al importurilor în Uniune din RPC a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 4


  Prețurile de import | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul mediu al importurilor din China (EUR/tonă) | 968 | 994 | 1 025 | 1 123 |
| Indice (2015/2016 = 100) | 100 | 103 | 106 | 116 |
| Sursa: Eurostat. |

(166)

Comisia a stabilit tendința prețurilor importurilor din RPC pe baza statisticilor Eurostat. Prețul mediu al importurilor în Uniune din RPC a evoluat după cum urmează:

Tabelul 4

Tabelul 4

Prețurile de import

Prețurile de import

2015/2016

2016/2017

2017/2018

PAR

Prețul mediu al importurilor din China (EUR/tonă)

968

994

1 025

1 123

Indice (2015/2016 = 100)

100

103

106

116

Sursa: Eurostat.

Sursa: Eurostat.

| (167) | După cum se arată în tabelul de mai sus, în cursul perioadei examinate, prețurile importurilor din China au crescut constant și, în ansamblu, cu 16 %. |
| --- | --- |

(167)

După cum se arată în tabelul de mai sus, în cursul perioadei examinate, prețurile importurilor din China au crescut constant și, în ansamblu, cu 16 %.

| (168) | Având în vedere că, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, volumul importurilor singurului exportator cooperant a reprezentat aproximativ 45 %-65 % (se specifică un interval din motive de confidențialitate) din importurile din China, s-a examinat, de asemenea, pe baza statisticilor de import, prezența subcotării prețurilor pentru exporturile totale din China. |
| --- | --- |

(168)

Având în vedere că, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, volumul importurilor singurului exportator cooperant a reprezentat aproximativ 45 %-65 % (se specifică un interval din motive de confidențialitate) din importurile din China, s-a examinat, de asemenea, pe baza statisticilor de import, prezența subcotării prețurilor pentru exporturile totale din China.

| (169) | În acest scop, prețurile de vânzare medii ponderate ale producătorilor cooperanți din Uniune către clienții neafiliați de pe piața Uniunii au fost comparate cu prețurile CIF (cost, insurance and freight – cost, asigurare și navlu) medii ponderate corespunzătoare importurilor din RPC raportate de Eurostat. Prețurile CIF (cost, asigurare și navlu) au fost ajustate pentru a acoperi costurile legate de vămuire, și anume tariful vamal și costurile ulterioare importului. Ca răspuns la o observație primită din partea JRC în urma comunicării constatărilor finale, Comisia a confirmat că, pentru analiza subcotării prețurilor, taxa antidumping aplicabilă nu a fost adăugată la valorile CIF medii ponderate. |
| --- | --- |

(169)

În acest scop, prețurile de vânzare medii ponderate ale producătorilor cooperanți din Uniune către clienții neafiliați de pe piața Uniunii au fost comparate cu prețurile CIF (cost, insurance and freight – cost, asigurare și navlu) medii ponderate corespunzătoare importurilor din RPC raportate de Eurostat. Prețurile CIF (cost, asigurare și navlu) au fost ajustate pentru a acoperi costurile legate de vămuire, și anume tariful vamal și costurile ulterioare importului. Ca răspuns la o observație primită din partea JRC în urma comunicării constatărilor finale, Comisia a confirmat că, pentru analiza subcotării prețurilor, taxa antidumping aplicabilă nu a fost adăugată la valorile CIF medii ponderate.

cost, insurance and freight

| (170) | Pe această bază, comparația a arătat că, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, importurile produsului în cauză au subcotat prețurile industriei din Uniune cu 9 %-11 % atunci când prețurile de import sunt luate în considerare fără taxe antidumping. În contextul luării în considerare a taxelor antidumping, Comisia nu a constatat nicio subcotare pentru perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(170)

Pe această bază, comparația a arătat că, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, importurile produsului în cauză au subcotat prețurile industriei din Uniune cu 9 %-11 % atunci când prețurile de import sunt luate în considerare fără taxe antidumping. În contextul luării în considerare a taxelor antidumping, Comisia nu a constatat nicio subcotare pentru perioada anchetei de reexaminare.

| (171) | La analiza prețurilor de import raportate exclusiv de exportatorul cooperant chinez, ajustate în mod corespunzător, s-a stabilit o marjă de subcotare cuprinsă între 9 % și 11 % în perioada anchetei de reexaminare, fără a lua în considerare taxele antidumping în vigoare. Din nou, în contextul luării în considerare a taxelor antidumping, Comisia nu a constatat nicio subcotare. |
| --- | --- |

(171)

La analiza prețurilor de import raportate exclusiv de exportatorul cooperant chinez, ajustate în mod corespunzător, s-a stabilit o marjă de subcotare cuprinsă între 9 % și 11 % în perioada anchetei de reexaminare, fără a lua în considerare taxele antidumping în vigoare. Din nou, în contextul luării în considerare a taxelor antidumping, Comisia nu a constatat nicio subcotare.

4.5.   Importuri în Uniune din alte țări terțe

Importuri în Uniune din alte țări terțe

| (172) | Pe parcursul perioadei examinate, volumul importurilor din alte țări terțe a crescut în mod semnificativ. Majoritatea importurilor (82 % în timpul perioadei examinate) proveneau din Turcia.

  Tabelul 5


  Importurile din alte țări terțe | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din alte țări terțe (tone) | 9 416 | 12 660 | 15 552 | 21 827 |
| Indice (2015/2016 = 100) | 100 | 134 | 165 | 232 |
| Cota de piață (%) | 20-15 | 23-17 | 35-26 | 46-35 |
| Indice (2015/2016 = 100) | 100 | 114 | 175 | 233 |
| Sursa: Eurostat. |

(172)

Pe parcursul perioadei examinate, volumul importurilor din alte țări terțe a crescut în mod semnificativ. Majoritatea importurilor (82 % în timpul perioadei examinate) proveneau din Turcia.

Tabelul 5

Tabelul 5

Importurile din alte țări terțe

Importurile din alte țări terțe

2015/2016

2016/2017

2017/2018

PAR

Volumul importurilor din alte țări terțe (tone)

9 416

12 660

15 552

21 827

Indice (2015/2016 = 100)

100

134

165

232

Cota de piață (%)

20-15

23-17

35-26

46-35

Indice (2015/2016 = 100)

100

114

175

233

Sursa: Eurostat.

Sursa: Eurostat.

| (173) | Vânzările efectuate de exportatori și producători turci pe piața Uniunii au crescut în perioada examinată. Cu toate acestea, în pofida acestei creșteri, producătorii-exportatori chinezi rămân cel mai mare furnizor al produsului în cauză în Uniune în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(173)

Vânzările efectuate de exportatori și producători turci pe piața Uniunii au crescut în perioada examinată. Cu toate acestea, în pofida acestei creșteri, producătorii-exportatori chinezi rămân cel mai mare furnizor al produsului în cauză în Uniune în perioada anchetei de reexaminare.

4.6.   Situația economică a industriei Uniunii

Situația economică a industriei Uniunii

4.6.1.   Observații cu caracter general

Observații cu caracter general

| (174) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a implicat o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(174)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a implicat o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate.

| (175) | Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, creșterea economică, cota de piață, ocuparea forței de muncă, productivitatea și amploarea marjelor de dumping) au fost evaluați la nivelul întregii industrii a Uniunii. În acest scop, Comisia a utilizat informațiile furnizate în plângere, datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei, precum și răspunsurile la chestionar furnizate de producătorii din Uniune. Astfel cum se menționează în considerentul 156, în cazul celui de-al treilea producător care și-a încetat activitatea la sfârșitul sezonului 2017/2018, Comisia a luat în considerare datele furnizate de Fenaval în plângere. |
| --- | --- |

(175)

Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, creșterea economică, cota de piață, ocuparea forței de muncă, productivitatea și amploarea marjelor de dumping) au fost evaluați la nivelul întregii industrii a Uniunii. În acest scop, Comisia a utilizat informațiile furnizate în plângere, datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei, precum și răspunsurile la chestionar furnizate de producătorii din Uniune. Astfel cum se menționează în considerentul 156, în cazul celui de-al treilea producător care și-a încetat activitatea la sfârșitul sezonului 2017/2018, Comisia a luat în considerare datele furnizate de Fenaval în plângere.

| (176) | Analiza indicatorilor microeconomici (prețurile de vânzare, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri, stocurile, salariile și costurile de producție) a fost efectuată la nivelul celor doi producători cooperanți din Uniune în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(176)

Analiza indicatorilor microeconomici (prețurile de vânzare, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri, stocurile, salariile și costurile de producție) a fost efectuată la nivelul celor doi producători cooperanți din Uniune în perioada anchetei de reexaminare.

4.6.2.   Indicatorii macroeconomici

Indicatorii macroeconomici

4.6.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

| (177) | Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune, în cazul celor trei producători activi din Uniune, au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 6


  Producție, capacitate de producție și grad de utilizare a capacității de producție | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției (tone) | 18 000 -25 000 | 25 000 -34 000 | 12 000 -16 000 | 18 000 -24 000 |
| Indice (2015/2016 = 100) | 100 | 137 | 67 | 97 |
| Capacitatea de producție (tone) | 66 000 -88 000 | 66 000 -88 000 | 66 000 -88 000 | 46 000 -62 000 |
| Indice (2015/2016 = 100) | 100 | 100 | 100 | 71 |
| Gradul de utilizare a capacității de producție (%) | 28,3 | 38,8 | 19,1 | 38,9 |
| Sursa: Plângerea și răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune. |

(177)

Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune, în cazul celor trei producători activi din Uniune, au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

Producție, capacitate de producție și grad de utilizare a capacității de producție

Producție, capacitate de producție și grad de utilizare a capacității de producție

2015/2016

2016/2017

2017/2018

PAR

Volumul producției (tone)

18 000 -25 000

25 000 -34 000

12 000 -16 000

18 000 -24 000

Indice (2015/2016 = 100)

100

137

67

97

Capacitatea de producție (tone)

66 000 -88 000

66 000 -88 000

66 000 -88 000

46 000 -62 000

Indice (2015/2016 = 100)

100

100

100

71

Gradul de utilizare a capacității de producție (%)

28,3

38,8

19,1

38,9

Sursa: Plângerea și răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune.

Sursa:

| (178) | În cursul perioadei examinate, volumul producției agregate la nivelul Uniunii a rămas, în medie, stabil, fiind caracterizat de fluctuații legate de calitatea recoltei (2016/2017 a avut o recoltă deosebit de bună, după care s-a înregistrat o recoltă slabă) și de faptul că al treilea producător din Uniune și-a încetat producția la sfârșitul sezonului 2017/2018. Prin urmare, în perioada anchetei de reexaminare, numai cei doi producători cooperanți din Uniune au fabricat produsul în cauză. |
| --- | --- |

(178)

În cursul perioadei examinate, volumul producției agregate la nivelul Uniunii a rămas, în medie, stabil, fiind caracterizat de fluctuații legate de calitatea recoltei (2016/2017 a avut o recoltă deosebit de bună, după care s-a înregistrat o recoltă slabă) și de faptul că al treilea producător din Uniune și-a încetat producția la sfârșitul sezonului 2017/2018. Prin urmare, în perioada anchetei de reexaminare, numai cei doi producători cooperanți din Uniune au fabricat produsul în cauză.

| (179) | Gradul de utilizare a capacității de producție s-a menținut în mod sistematic sub 50 % în cursul perioadei examinate. Acest grad relativ scăzut se explică prin faptul că principala materie primă utilizată de producătorii conservelor de mandarine este fructul proaspăt, care se deteriorează rapid. În consecință, capacitatea trebuie să fie disponibilă în perioada de vârf a recoltei pentru a putea prelucra fructele proaspete într-o perioadă de timp relativ scurtă. |
| --- | --- |

(179)

Gradul de utilizare a capacității de producție s-a menținut în mod sistematic sub 50 % în cursul perioadei examinate. Acest grad relativ scăzut se explică prin faptul că principala materie primă utilizată de producătorii conservelor de mandarine este fructul proaspăt, care se deteriorează rapid. În consecință, capacitatea trebuie să fie disponibilă în perioada de vârf a recoltei pentru a putea prelucra fructele proaspete într-o perioadă de timp relativ scurtă.

4.6.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

| (180) | Volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei din Uniune pe piața liberă au evoluat, în cazul celor trei producători din Uniune activi în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 7


  Volumul vânzărilor și cota de piață | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor (tone) | 15 000 -20 000 | 22 000 -30 000 | 12 000 -16 000 | 13 000 -17 000 |
| Indice (2015/2016 = 100) | 100 | 146 | 81 | 86 |
| Cota de piață (%) | 32 | 40 | 28 | 28 |

(180)

Volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei din Uniune pe piața liberă au evoluat, în cazul celor trei producători din Uniune activi în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 7

Tabelul 7

Volumul vânzărilor și cota de piață

Volumul vânzărilor și cota de piață

2015/2016

2016/2017

2017/2018

PAR

Volumul vânzărilor (tone)

15 000 -20 000

22 000 -30 000

12 000 -16 000

13 000 -17 000

Indice (2015/2016 = 100)

100

146

81

86

Cota de piață (%)

32

40

28

28

| (181) | Vânzările realizate de industria Uniunii au urmat, în general, o tendință similară cu cea înregistrată de producția Uniunii. În ansamblu, vânzările industriei Uniunii au scăzut cu 14 % între sezonul 2015/2016 și perioada anchetei de reexaminare, deși consumul s-a menținut la un nivel relativ stabil în aceeași perioadă. În plus, cota de piață a industriei Uniunii a scăzut cu 4 puncte procentuale. |
| --- | --- |

(181)

Vânzările realizate de industria Uniunii au urmat, în general, o tendință similară cu cea înregistrată de producția Uniunii. În ansamblu, vânzările industriei Uniunii au scăzut cu 14 % între sezonul 2015/2016 și perioada anchetei de reexaminare, deși consumul s-a menținut la un nivel relativ stabil în aceeași perioadă. În plus, cota de piață a industriei Uniunii a scăzut cu 4 puncte procentuale.

4.6.2.3.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (182) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 8


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice (2015/2016 = 100) | 100 | 120 | 106 | 118 |
| Productivitate (tone per angajat) | 60-80 | 60-90 | 30-50 | 50-60 |
| Indice (2015/2016 = 100) | 100 | 114 | 64 | 83 |
| Sursa: Plângerea și răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune. |

(182)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 8

Tabelul 8

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2015/2016

2016/2017

2017/2018

PAR

Indice (2015/2016 = 100)

100

120

106

118

Productivitate (tone per angajat)

60-80

60-90

30-50

50-60

Indice (2015/2016 = 100)

100

114

64

83

Sursa: Plângerea și răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune.

Sursa:

| (183) | Nivelul general al ocupării forței de muncă a crescut cu 18 % pe parcursul perioadei examinate. Productivitatea, exprimată ca volum al producției per angajat, a scăzut în cursul perioadei examinate, cu o scădere foarte pronunțată, până la cel mai scăzut nivel al său, în sezonul 2017/2018, când unul dintre producătorii din Uniune și-a încetat activitatea. În acest sens, Comisia a observat că productivitatea industriei în cauză este influențată de calitatea și de cantitatea fructelor proaspete disponibile, ceea ce înseamnă că productivitatea crește într-un an în care recolta este bună și scade atunci când recolta este slabă. Sezonul 2016/2017 a fost deosebit de bun pentru citrice, prin urmare, productivitatea a fost cea mai mare în sezonul respectiv. |
| --- | --- |

(183)

Nivelul general al ocupării forței de muncă a crescut cu 18 % pe parcursul perioadei examinate. Productivitatea, exprimată ca volum al producției per angajat, a scăzut în cursul perioadei examinate, cu o scădere foarte pronunțată, până la cel mai scăzut nivel al său, în sezonul 2017/2018, când unul dintre producătorii din Uniune și-a încetat activitatea. În acest sens, Comisia a observat că productivitatea industriei în cauză este influențată de calitatea și de cantitatea fructelor proaspete disponibile, ceea ce înseamnă că productivitatea crește într-un an în care recolta este bună și scade atunci când recolta este slabă. Sezonul 2016/2017 a fost deosebit de bun pentru citrice, prin urmare, productivitatea a fost cea mai mare în sezonul respectiv.

4.6.2.4.   Creștere

| (184) | Consumul la nivelul Uniunii a fluctuat în perioada examinată, în timp ce volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a scăzut cu 14 %, fapt care se datorează parțial încetării activității unui producător în cursul perioadei examinate. Industria Uniunii a pierdut astfel din cota de piață (4 puncte procentuale), la fel ca și cota de piață a importurilor din țara în cauză (17 puncte procentuale). |
| --- | --- |

(184)

Consumul la nivelul Uniunii a fluctuat în perioada examinată, în timp ce volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a scăzut cu 14 %, fapt care se datorează parțial încetării activității unui producător în cursul perioadei examinate. Industria Uniunii a pierdut astfel din cota de piață (4 puncte procentuale), la fel ca și cota de piață a importurilor din țara în cauză (17 puncte procentuale).

4.6.3.   Indicatorii microeconomici

Indicatorii microeconomici

4.6.3.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (185) | Prețul unitar mediu de vânzare (EUR/tonă) al producătorilor din Uniune pe piața Uniunii a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 9


  Prețurile de vânzare pe piața liberă a Uniunii | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preț de vânzare (EUR/tonă) | 1 340 -1 450 | 1 330 -1 450 | 1 390 -1 510 | 1 410 -1 530 |
| Indice (2015/2016 = 100) | 100 | 99 | 103 | 104 |
| Costul unitar de producție (EUR/tonă) | 1 310 -1 420 | 1 300 -1 410 | 1 580 -1 710 | 1 320 -1 430 |
| Indice (2015/2016 = 100) | 100 | 99 | 120 | 100 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar furnizate de producătorii din Uniune. |

(185)

Prețul unitar mediu de vânzare (EUR/tonă) al producătorilor din Uniune pe piața Uniunii a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 9

Tabelul 9

Prețurile de vânzare pe piața liberă a Uniunii

Prețurile de vânzare pe piața liberă a Uniunii

2015/2016

2016/2017

2017/2018

PAR

Preț de vânzare (EUR/tonă)

1 340 -1 450

1 330 -1 450

1 390 -1 510

1 410 -1 530

Indice (2015/2016 = 100)

100

99

103

104

Costul unitar de producție (EUR/tonă)

1 310 -1 420

1 300 -1 410

1 580 -1 710

1 320 -1 430

Indice (2015/2016 = 100)

100

99

120

100

Sursa: Răspunsurile la chestionar furnizate de producătorii din Uniune.

Sursa: Răspunsurile la chestionar furnizate de producătorii din Uniune.

| (186) | Tabelul de mai sus indică, de asemenea, evoluția prețului unitar mediu de vânzare pe piața Uniunii, în comparație cu costul de producție corespunzător. Prețul de vânzare a crescut cu 4 % în cursul perioadei examinate, în vreme ce costul de producție s-a menținut la un nivel relativ stabil în cursul aceleiași perioade. Costul de producție a atins, în mod excepțional, un nivel maxim în sezonul 2017/2018 pe fondul unei recolte slabe. |
| --- | --- |

(186)

Tabelul de mai sus indică, de asemenea, evoluția prețului unitar mediu de vânzare pe piața Uniunii, în comparație cu costul de producție corespunzător. Prețul de vânzare a crescut cu 4 % în cursul perioadei examinate, în vreme ce costul de producție s-a menținut la un nivel relativ stabil în cursul aceleiași perioade. Costul de producție a atins, în mod excepțional, un nivel maxim în sezonul 2017/2018 pe fondul unei recolte slabe.

| (187) | În ansamblu, industria Uniunii a reușit să limiteze costurile de producție și să majoreze cu 4 % prețurile de vânzare în cursul perioadei examinate, asigurând astfel îmbunătățirea semnificativă a profitabilității în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(187)

În ansamblu, industria Uniunii a reușit să limiteze costurile de producție și să majoreze cu 4 % prețurile de vânzare în cursul perioadei examinate, asigurând astfel îmbunătățirea semnificativă a profitabilității în cursul perioadei examinate.

4.6.3.2.   Costurile cu forța de muncă

| (188) | Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 10


  Costul mediu cu forța de muncă per angajat | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costul mediu cu forța de muncă per angajat (EUR) | 21 380 -23 200 | 21 450 -23 270 | 20 850 -22 630 | 21 680 -23 530 |
| Indice (2015/2016 = 100) | 100 | 100 | 97 | 101 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar furnizate de producătorii din Uniune. |

(188)

Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 10

Tabelul 10

Costul mediu cu forța de muncă per angajat

Costul mediu cu forța de muncă per angajat

2015/2016

2016/2017

2017/2018

PAR

Costul mediu cu forța de muncă per angajat (EUR)

21 380 -23 200

21 450 -23 270

20 850 -22 630

21 680 -23 530

Indice (2015/2016 = 100)

100

100

97

101

Sursa: Răspunsurile la chestionar furnizate de producătorii din Uniune.

Sursa: Răspunsurile la chestionar furnizate de producătorii din Uniune.

| (189) | Costul mediu cu forța de muncă per angajat s-a menținut la un nivel stabil pe parcursul perioadei examinate, depășind în mare măsură situațiile dificile din sezonul 2017/2018. |
| --- | --- |

(189)

Costul mediu cu forța de muncă per angajat s-a menținut la un nivel stabil pe parcursul perioadei examinate, depășind în mare măsură situațiile dificile din sezonul 2017/2018.

4.6.3.3.   Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

| (190) | Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 11


  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor în Uniune pe piața liberă (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 1,6-2,2 | 1,8-2,4 | –11,7-
  –12,9 | 4,2-5,8 |
| Indice (2015/2016 = 100) | 100 | 109 | –583 | 262 |
| Fluxul de lichidități- | 550 000 -600 000 | 780 000 -850 000 | –1 440 000 -
  –1 320 000 | 1 590 000 -1 730 000 |
| Indice (2015/2016 = 100) | 100 | 141 | –238 | 287 |
| Investițiile | 920 000 -1 140 000 | 1 260 000 -1 550 000 | 430 000 -530 000 | 1 500 000 -1 840 000 |
| Indice (2015/2016 = 100) | 100 | 137 | 47 | 161 |
| Randamentul investițiilor | 100 | 119 | –460 | 280 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar furnizate de producătorii din Uniune. |

(190)

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 11

Tabelul 11

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

2015/2016

2016/2017

2017/2018

PAR

Rentabilitatea vânzărilor în Uniune pe piața liberă (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

1,6-2,2

1,8-2,4

–11,7-

–12,9

4,2-5,8

Indice (2015/2016 = 100)

100

109

–583

262

Fluxul de lichidități-

550 000 -600 000

780 000 -850 000

–1 440 000 -

–1 320 000

1 590 000 -1 730 000

Indice (2015/2016 = 100)

100

141

–238

287

Investițiile

920 000 -1 140 000

1 260 000 -1 550 000

430 000 -530 000

1 500 000 -1 840 000

Indice (2015/2016 = 100)

100

137

47

161

Randamentul investițiilor

100

119

–460

280

Sursa: Răspunsurile la chestionar furnizate de producătorii din Uniune.

Sursa: Răspunsurile la chestionar furnizate de producătorii din Uniune.

| (191) | Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar pe piața Uniunii, ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective. |
| --- | --- |

(191)

Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar pe piața Uniunii, ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective.

| (192) | Profitabilitatea a scăzut considerabil în cursul perioadei examinate. Cifrele privind profitabilitatea indică o scădere accentuată în sezonul 2017/2018. Potrivit explicațiilor furnizate anterior, în sezonul 2017/2018 au fost înregistrate pierderi, generate în mare măsură pe fondul condițiilor meteorologice deosebit de aspre, precum și de costurile mai ridicate corespunzătoare. Cu toate acestea, industria Uniunii a înregistrat din nou profit în perioada anchetei de reexaminare și aproape și-a atins profitul țintă de 6,8 %. |
| --- | --- |

(192)

Profitabilitatea a scăzut considerabil în cursul perioadei examinate. Cifrele privind profitabilitatea indică o scădere accentuată în sezonul 2017/2018. Potrivit explicațiilor furnizate anterior, în sezonul 2017/2018 au fost înregistrate pierderi, generate în mare măsură pe fondul condițiilor meteorologice deosebit de aspre, precum și de costurile mai ridicate corespunzătoare. Cu toate acestea, industria Uniunii a înregistrat din nou profit în perioada anchetei de reexaminare și aproape și-a atins profitul țintă de 6,8 %.

| (193) | Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. În cursul perioadei examinate, evoluția fluxului de numerar a corespuns în principal evoluției profitabilității industriei Uniunii pentru produsul în cauză. |
| --- | --- |

(193)

Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. În cursul perioadei examinate, evoluția fluxului de numerar a corespuns în principal evoluției profitabilității industriei Uniunii pentru produsul în cauză.

| (194) | În cursul perioadei examinate, industria Uniunii a realizat investiții vizând întreținerea și optimizarea echipamentelor de producție existente, în vederea limitării costurilor. Nivelul investițiilor a crescut, în special în cursul perioadei anchetei de reexaminare, favorizate cel mai probabil de nivelul profitului preconizat în cursul sezonului respectiv, anticipat de perspectivele precoce ale unei recolte bune. Au fost realizate investiții pentru a îmbunătăți asigurarea respectării reglementărilor de mediu. |
| --- | --- |

(194)

În cursul perioadei examinate, industria Uniunii a realizat investiții vizând întreținerea și optimizarea echipamentelor de producție existente, în vederea limitării costurilor. Nivelul investițiilor a crescut, în special în cursul perioadei anchetei de reexaminare, favorizate cel mai probabil de nivelul profitului preconizat în cursul sezonului respectiv, anticipat de perspectivele precoce ale unei recolte bune. Au fost realizate investiții pentru a îmbunătăți asigurarea respectării reglementărilor de mediu.

| (195) | Randamentul investițiilor în cursul perioadei examinate a urmat îndeaproape tendința profitabilității. |
| --- | --- |

(195)

Randamentul investițiilor în cursul perioadei examinate a urmat îndeaproape tendința profitabilității.

4.6.3.4.   Stocurile

| (196) | Nivelurile stocurilor deținute de producătorii din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 12


  Stocurile | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (tone) | 2 300 -2 700 | 3 100 -3 610 | 1 800 -2 110 | 4 400 -5 060 |
| Indice (2015/2016 = 100) | 100 | 133 | 78 | 187 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar furnizate de producătorii din Uniune. |

(196)

Nivelurile stocurilor deținute de producătorii din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 12

Tabelul 12

Stocurile

Stocurile

2015/2016

2016/2017

2017/2018

PAR

Stocuri finale (tone)

2 300 -2 700

3 100 -3 610

1 800 -2 110

4 400 -5 060

Indice (2015/2016 = 100)

Indice (2015/2016 = 100)

100

133

78

187

Sursa: Răspunsurile la chestionar furnizate de producătorii din Uniune.

Sursa: Răspunsurile la chestionar furnizate de producătorii din Uniune.

| (197) | Producătorii din Uniune și-au majorat considerabil stocurile în cursul PAR. Deși industria Uniunii a acumulat stocuri semnificative în cursul perioadei anchetei de reexaminare, se observă că aceasta a înregistrat în același timp un profit considerabil. Menținerea unui anumit nivel al stocurilor este necesară pentru a acoperi vânzările chiar înainte de începerea producției din noua recoltă. Prin urmare, aceasta nu poate fi considerată drept un semn al unei situații prejudiciabile. |
| --- | --- |

(197)

Producătorii din Uniune și-au majorat considerabil stocurile în cursul PAR. Deși industria Uniunii a acumulat stocuri semnificative în cursul perioadei anchetei de reexaminare, se observă că aceasta a înregistrat în același timp un profit considerabil. Menținerea unui anumit nivel al stocurilor este necesară pentru a acoperi vânzările chiar înainte de începerea producției din noua recoltă. Prin urmare, aceasta nu poate fi considerată drept un semn al unei situații prejudiciabile.

4.6.3.5.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping

| (198) | Marjele de dumping constatate au fost semnificativ superioare nivelului de minimis și actualului nivel al măsurilor (a se vedea considerentul 137 de mai sus). De asemenea, având în vedere capacitatea neutilizată și prețurile importurilor din RPC (a se vedea considerentele 147 și 167), impactul marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune nu poate fi considerat neglijabil. |
| --- | --- |

(198)

Marjele de dumping constatate au fost semnificativ superioare nivelului de minimis și actualului nivel al măsurilor (a se vedea considerentul 137 de mai sus). De asemenea, având în vedere capacitatea neutilizată și prețurile importurilor din RPC (a se vedea considerentele 147 și 167), impactul marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune nu poate fi considerat neglijabil.

de minimis

| (199) | Măsurile inițiale au fost instituite în decembrie 2008. În perioada anchetei de reexaminare, industria Uniunii a atins, pentru prima dată de la momentul respectiv, un randament apropiat de profitul țintă de 6,8 %, astfel cum a fost stabilit în ancheta inițială. Având în vedere situația generală a industriei Uniunii, precum și volumele încă semnificative de importuri din RPC în ultimii ani, se poate concluziona că industria Uniunii este în continuare fragilă și vulnerabilă. |
| --- | --- |

(199)

Măsurile inițiale au fost instituite în decembrie 2008. În perioada anchetei de reexaminare, industria Uniunii a atins, pentru prima dată de la momentul respectiv, un randament apropiat de profitul țintă de 6,8 %, astfel cum a fost stabilit în ancheta inițială. Având în vedere situația generală a industriei Uniunii, precum și volumele încă semnificative de importuri din RPC în ultimii ani, se poate concluziona că industria Uniunii este în continuare fragilă și vulnerabilă.

4.6.4.   Concluzie privind prejudiciul material

Concluzie privind prejudiciul material

| (200) | Industria Uniunii s-a redresat de pe urma efectelor practicilor de dumping prejudiciabil din trecut. Măsurile în vigoare au contribuit la reducerea importurilor care fac obiectul unui dumping, iar această preocupare fiind considerată rezolvată, industria Uniunii are din nou perspective pozitive. Astfel, măsurile au permis industriei Uniunii să se concentreze asupra concurenței loiale într-un mediu în care numărul nou-veniților internaționali este în creștere rapidă. În cele din urmă, taxele în vigoare au constituit un factor în deciziile de investiții adoptate pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(200)

Industria Uniunii s-a redresat de pe urma efectelor practicilor de dumping prejudiciabil din trecut. Măsurile în vigoare au contribuit la reducerea importurilor care fac obiectul unui dumping, iar această preocupare fiind considerată rezolvată, industria Uniunii are din nou perspective pozitive. Astfel, măsurile au permis industriei Uniunii să se concentreze asupra concurenței loiale într-un mediu în care numărul nou-veniților internaționali este în creștere rapidă. În cele din urmă, taxele în vigoare au constituit un factor în deciziile de investiții adoptate pe parcursul perioadei examinate.

| (201) | Cu toate acestea, nu se poate concluziona că situația industriei din Uniune este sigură. Deși anumiți indicatori de prejudiciu referitori la performanța financiară a producătorilor din Uniune – în special profitabilitatea, investițiile și randamentul investițiilor și fluxul de numerar – indică o imagine mai stabilă, acestea nu sunt realizări consolidate. Alți indicatori de prejudiciu – în special volumul vânzărilor, cota de piață și producția – nu au suferit modificări semnificative. Conform evaluării globale, indicatorii arată clar că există semne de îmbunătățire, dar industria are în continuare un caracter destul de fragil. |
| --- | --- |

(201)

Cu toate acestea, nu se poate concluziona că situația industriei din Uniune este sigură. Deși anumiți indicatori de prejudiciu referitori la performanța financiară a producătorilor din Uniune – în special profitabilitatea, investițiile și randamentul investițiilor și fluxul de numerar – indică o imagine mai stabilă, acestea nu sunt realizări consolidate. Alți indicatori de prejudiciu – în special volumul vânzărilor, cota de piață și producția – nu au suferit modificări semnificative. Conform evaluării globale, indicatorii arată clar că există semne de îmbunătățire, dar industria are în continuare un caracter destul de fragil.

| (202) | Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că industria Uniunii nu a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei examinate, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(202)

Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că industria Uniunii nu a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei examinate, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

| (203) | În replica sa la comunicarea constatărilor finale, JRC a formulat o serie de observații referitoare la situația economică a industriei din Uniune și a indicat diferiți factori, precum climatul general și importurile din Turcia, care ar fi putut contribui la situația prejudiciabilă a industriei Uniunii. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat mai sus, în considerentul 202, Comisia a stabilit că industria Uniunii nu a suferit un prejudiciu important. Prin urmare, aceste observații sunt fără obiect. |
| --- | --- |

(203)

În replica sa la comunicarea constatărilor finale, JRC a formulat o serie de observații referitoare la situația economică a industriei din Uniune și a indicat diferiți factori, precum climatul general și importurile din Turcia, care ar fi putut contribui la situația prejudiciabilă a industriei Uniunii. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat mai sus, în considerentul 202, Comisia a stabilit că industria Uniunii nu a suferit un prejudiciu important. Prin urmare, aceste observații sunt fără obiect.

5.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

| (204) | Dat fiind că industria Uniunii nu a suferit prejudicii importante în cursul perioadei anchetei de reexaminare, Comisia a analizat dacă ar mai exista probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat inițial de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor împotriva RPC, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(204)

Dat fiind că industria Uniunii nu a suferit prejudicii importante în cursul perioadei anchetei de reexaminare, Comisia a analizat dacă ar mai exista probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat inițial de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor împotriva RPC, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (205) | Piața conservelor de fructe a Uniunii este, în prezent, stabilă și competitivă. Potrivit anchetei, nu par să existe factori care să amenințe industria internă, cum ar fi o scădere a cererii, schimbări în ceea ce privește modelul de consum, evoluția tehnologiei sau rezultatele la export. În plus, în timpul anchetei, industria Uniunii a afirmat că nu există temeri în ceea ce privește creșterea recentă a importurilor din țări terțe, altele decât RPC, deoarece producătorii din țări terțe concurează la prețuri echitabile, iar capacitatea lor este limitată. |
| --- | --- |

(205)

Piața conservelor de fructe a Uniunii este, în prezent, stabilă și competitivă. Potrivit anchetei, nu par să existe factori care să amenințe industria internă, cum ar fi o scădere a cererii, schimbări în ceea ce privește modelul de consum, evoluția tehnologiei sau rezultatele la export. În plus, în timpul anchetei, industria Uniunii a afirmat că nu există temeri în ceea ce privește creșterea recentă a importurilor din țări terțe, altele decât RPC, deoarece producătorii din țări terțe concurează la prețuri echitabile, iar capacitatea lor este limitată.

| (206) | Pentru a stabili dacă această temere este reală, Comisia a examinat volumele de producție și capacitățile neutilizate din RPC, atractivitatea pieței Uniunii și posibilul impact al evoluției prețurilor importurilor din China, în termeni de volum și prețuri, precum și impactul unei astfel de evoluții asupra volumelor de vânzări, a prețurilor și a profitabilității industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(206)

Pentru a stabili dacă această temere este reală, Comisia a examinat volumele de producție și capacitățile neutilizate din RPC, atractivitatea pieței Uniunii și posibilul impact al evoluției prețurilor importurilor din China, în termeni de volum și prețuri, precum și impactul unei astfel de evoluții asupra volumelor de vânzări, a prețurilor și a profitabilității industriei Uniunii.

5.1.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

| (207) | După cum s-a detaliat deja în considerentele 146 și 147 de mai sus, în RPC sunt disponibile capacități neutilizate semnificative. RPC este cel mai mare producător de mandarine proaspete din lume, iar producătorii-exportatori din această țară au capacitatea de a aproviziona piețe de câteva ori mai mari decât piața Uniunii. Acești producători au o orientare puternică și un stimulent pentru a-și vinde produsele în cantități mari pe piețele de export. Trecutul recent arată, de asemenea, că producătorii-exportatori chinezi se pot adapta rapid pentru a aproviziona piața Uniunii cu importuri care fac obiectul unui dumping. Trebuie reamintit faptul că volumul importurilor produsului în cauză originar din RPC a crescut exponențial după hotărârea de anulare prin care s-a dispus invalidarea regulamentului inițial în martie 2012 (72). |
| --- | --- |

(207)

După cum s-a detaliat deja în considerentele 146 și 147 de mai sus, în RPC sunt disponibile capacități neutilizate semnificative. RPC este cel mai mare producător de mandarine proaspete din lume, iar producătorii-exportatori din această țară au capacitatea de a aproviziona piețe de câteva ori mai mari decât piața Uniunii. Acești producători au o orientare puternică și un stimulent pentru a-și vinde produsele în cantități mari pe piețele de export. Trecutul recent arată, de asemenea, că producătorii-exportatori chinezi se pot adapta rapid pentru a aproviziona piața Uniunii cu importuri care fac obiectul unui dumping. Trebuie reamintit faptul că volumul importurilor produsului în cauză originar din RPC a crescut exponențial după hotărârea de anulare prin care s-a dispus invalidarea regulamentului inițial în martie 2012 (72).

72

5.2.   Efectele dumpingului din China asupra industriei Uniunii

Efectele dumpingului din China asupra industriei Uniunii

| (208) | În ceea ce privește nivelurile prețurilor de import, ancheta a arătat că, în cazul în care măsurile în vigoare ar fi abrogate și presupunând că prețul de import din țara în cauză și prețul industriei Uniunii ar rămâne aceleași ca și în perioada anchetei de reexaminare, prețurile de import ar subcota prețurile industriei Uniunii cu 9 %-11 % (toate tipurile de produs în cauză). În consecință, industria Uniunii ar putea suferi pierderi în ceea ce privește volumul vânzărilor, precum și în ceea ce privește cotele de piață pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(208)

În ceea ce privește nivelurile prețurilor de import, ancheta a arătat că, în cazul în care măsurile în vigoare ar fi abrogate și presupunând că prețul de import din țara în cauză și prețul industriei Uniunii ar rămâne aceleași ca și în perioada anchetei de reexaminare, prețurile de import ar subcota prețurile industriei Uniunii cu 9 %-11 % (toate tipurile de produs în cauză). În consecință, industria Uniunii ar putea suferi pierderi în ceea ce privește volumul vânzărilor, precum și în ceea ce privește cotele de piață pe piața Uniunii.

| (209) | Comisia a efectuat o simulare pentru a evalua posibilul impact al unei creșteri a volumelor importurilor din China asupra industriei Uniunii. Odată ce industria Uniunii înregistrează o scădere a volumului vânzărilor și producției cu 6 200 de tone ca urmare a creșterii importurilor de conserve de mandarine din China, costul unitar de producție crește cu 7,1 %, deteriorând situația producătorilor din Uniune care vor înregistra pierderi. Această creștere a volumului ar fi ușor de realizat pentru producătorii-exportatori chinezi, având în vedere capacitatea lor neutilizată semnificativă, astfel cum s-a prevăzut în secțiunea 3.7.1 de mai sus. |
| --- | --- |

(209)

Comisia a efectuat o simulare pentru a evalua posibilul impact al unei creșteri a volumelor importurilor din China asupra industriei Uniunii. Odată ce industria Uniunii înregistrează o scădere a volumului vânzărilor și producției cu 6 200 de tone ca urmare a creșterii importurilor de conserve de mandarine din China, costul unitar de producție crește cu 7,1 %, deteriorând situația producătorilor din Uniune care vor înregistra pierderi. Această creștere a volumului ar fi ușor de realizat pentru producătorii-exportatori chinezi, având în vedere capacitatea lor neutilizată semnificativă, astfel cum s-a prevăzut în secțiunea 3.7.1 de mai sus.

| (210) | Având în vedere că 82 % din importurile din țări terțe, altele decât RPC, provin din Turcia, nu se poate exclude posibilitatea înlocuirii uni părți dintre aceste importuri cu conserve de mandarine din China care fac obiectul unui dumping. În același timp, prețul de vânzare mediu al importurilor din Turcia către Uniune este sub prețul de vânzare mediu al industriei Uniunii, ceea ce înseamnă că, în cazul creșterii volumului de conserve de mandarine din China care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii, aceasta cel mai probabil ar crește, în primul rând, cota de piață în detrimentul industriei Uniunii, înainte de a prelua cota de piață deținută de exporturile producătorilor turci în Uniune. Cu toate acestea, în orice caz, având în vedere capacitatea neutilizată a producătorilor chinezi, aceștia ar putea depăși cu ușurință cota de piață deținută de alte țări terțe (inclusiv de Turcia) și de producătorii din Uniune. |
| --- | --- |

(210)

Având în vedere că 82 % din importurile din țări terțe, altele decât RPC, provin din Turcia, nu se poate exclude posibilitatea înlocuirii uni părți dintre aceste importuri cu conserve de mandarine din China care fac obiectul unui dumping. În același timp, prețul de vânzare mediu al importurilor din Turcia către Uniune este sub prețul de vânzare mediu al industriei Uniunii, ceea ce înseamnă că, în cazul creșterii volumului de conserve de mandarine din China care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii, aceasta cel mai probabil ar crește, în primul rând, cota de piață în detrimentul industriei Uniunii, înainte de a prelua cota de piață deținută de exporturile producătorilor turci în Uniune. Cu toate acestea, în orice caz, având în vedere capacitatea neutilizată a producătorilor chinezi, aceștia ar putea depăși cu ușurință cota de piață deținută de alte țări terțe (inclusiv de Turcia) și de producătorii din Uniune.

5.3.   Atractivitatea pieței Uniunii

Atractivitatea pieței Uniunii

| (211) | Dimensiunea pieței Uniunii – a treia ca mărime la nivel mondial – este, fără îndoială, un factor important care contribuie la atractivitatea sa. Mai mult, faptul că importurile din RPC au continuat, în pofida măsurilor în vigoare, arată că producătorii-exportatori chinezi consideră piața Uniunii atractivă și doresc să vândă în continuare către aceasta. În plus, astfel cum s-a observat după hotărârea de anulare prin care s-a dispus invalidarea regulamentului inițial în martie 2012, producătorii-exportatori chinezi beneficiază de stimulente pentru a transfera exporturile din alte țări terțe către piața Uniunii la prețuri mai ridicate, în cazul abrogării măsurilor în vigoare. În plus, producătorii-exportatori chinezi sunt în prezent supuși unor tarife suplimentare de 25 % la transporturile către cea mai mare piață de export, și anume Statele Unite (73). Aceste noi tarife sunt rezultatul tensiunilor comerciale existente între RPC și Statele Unite. Acestea fac parte din acțiunile tarifare întreprinse de Statele Unite în contextul actualei sale anchete asupra Chinei în temeiul secțiunii 301 (74). |
| --- | --- |

(211)

Dimensiunea pieței Uniunii – a treia ca mărime la nivel mondial – este, fără îndoială, un factor important care contribuie la atractivitatea sa. Mai mult, faptul că importurile din RPC au continuat, în pofida măsurilor în vigoare, arată că producătorii-exportatori chinezi consideră piața Uniunii atractivă și doresc să vândă în continuare către aceasta. În plus, astfel cum s-a observat după hotărârea de anulare prin care s-a dispus invalidarea regulamentului inițial în martie 2012, producătorii-exportatori chinezi beneficiază de stimulente pentru a transfera exporturile din alte țări terțe către piața Uniunii la prețuri mai ridicate, în cazul abrogării măsurilor în vigoare. În plus, producătorii-exportatori chinezi sunt în prezent supuși unor tarife suplimentare de 25 % la transporturile către cea mai mare piață de export, și anume Statele Unite (73). Aceste noi tarife sunt rezultatul tensiunilor comerciale existente între RPC și Statele Unite. Acestea fac parte din acțiunile tarifare întreprinse de Statele Unite în contextul actualei sale anchete asupra Chinei în temeiul secțiunii 301 (74).

73

74

| (212) | Având în vedere cele de mai sus, abrogarea măsurilor ar avea ca rezultat, cel mai probabil, o presiune imediată și drastică asupra prețurilor din partea RPC, susținută de stocuri și capacități disponibile semnificative. Acest fapt ar obliga industria Uniunii să își reducă prețurile sau volumele. În cazul în care industria și-ar reduce prețurile, profiturile sale ar putea fi transformate în pierderi pe termen scurt. În cazul în care industria ar pierde volume de vânzări, costurile sale unitare ar crește și ar reduce și mai mult profitabilitatea. Pe termen lung, industria Uniunii ar trebui să își adapteze (să își reducă) capacitățile de producție. |
| --- | --- |

(212)

Având în vedere cele de mai sus, abrogarea măsurilor ar avea ca rezultat, cel mai probabil, o presiune imediată și drastică asupra prețurilor din partea RPC, susținută de stocuri și capacități disponibile semnificative. Acest fapt ar obliga industria Uniunii să își reducă prețurile sau volumele. În cazul în care industria și-ar reduce prețurile, profiturile sale ar putea fi transformate în pierderi pe termen scurt. În cazul în care industria ar pierde volume de vânzări, costurile sale unitare ar crește și ar reduce și mai mult profitabilitatea. Pe termen lung, industria Uniunii ar trebui să își adapteze (să își reducă) capacitățile de producție.

| (213) | Având în vedere situația relativ fragilă a industriei Uniunii, astfel cum s-a explicat în considerentul 201 de mai sus, cumulată cu creșterea volumului actual al importurilor chineze care fac obiectul unui dumping, la o rată ridicată, este posibil ca acești factori să aibă un impact prejudiciabil asupra situației industriei Uniunii, ceea ce va duce la o deteriorare rapidă a situației sale financiare. |
| --- | --- |

(213)

Având în vedere situația relativ fragilă a industriei Uniunii, astfel cum s-a explicat în considerentul 201 de mai sus, cumulată cu creșterea volumului actual al importurilor chineze care fac obiectul unui dumping, la o rată ridicată, este posibil ca acești factori să aibă un impact prejudiciabil asupra situației industriei Uniunii, ceea ce va duce la o deteriorare rapidă a situației sale financiare.

5.4.   Concluzie

Concluzie

| (214) | Având în vedere cele de mai sus, abrogarea măsurilor ar avea ca rezultat, cel mai probabil, o presiune imediată și drastică asupra volumului și prețurilor din partea RPC, datorită capacităților disponibile considerabile. Acest fapt ar obliga industria Uniunii să își reducă prețurile sau volumele. În cazul în care industria își reduce prețurile, profiturile sale ar putea fi transformate în pierderi pe termen scurt. În cazul în care industria pierde volume de vânzări, va pierde cotă de piață, iar costurile sale unitare ar crește și i-ar reduce sau i-ar elimina profitabilitatea. |
| --- | --- |

(214)

Având în vedere cele de mai sus, abrogarea măsurilor ar avea ca rezultat, cel mai probabil, o presiune imediată și drastică asupra volumului și prețurilor din partea RPC, datorită capacităților disponibile considerabile. Acest fapt ar obliga industria Uniunii să își reducă prețurile sau volumele. În cazul în care industria își reduce prețurile, profiturile sale ar putea fi transformate în pierderi pe termen scurt. În cazul în care industria pierde volume de vânzări, va pierde cotă de piață, iar costurile sale unitare ar crește și i-ar reduce sau i-ar elimina profitabilitatea.

| (215) | Având în vedere situația industriei Uniunii, astfel cum este descrisă, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, industria Uniunii ar putea suferi o deteriorare rapidă a situației sale financiare, indiferent dacă alege să concureze în ceea ce privește volumul sau prețul. Prin urmare, Comisia a concluzionat că abrogarea măsurilor ar conduce, cel mai probabil, la reapariția prejudiciului cauzat industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(215)

Având în vedere situația industriei Uniunii, astfel cum este descrisă, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, industria Uniunii ar putea suferi o deteriorare rapidă a situației sale financiare, indiferent dacă alege să concureze în ceea ce privește volumul sau prețul. Prin urmare, Comisia a concluzionat că abrogarea măsurilor ar conduce, cel mai probabil, la reapariția prejudiciului cauzat industriei Uniunii.

6.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

6.1.   Observații preliminare

Observații preliminare

| (216) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă menținerea măsurilor existente împotriva RPC ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate, inclusiv ale industriei Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor. |
| --- | --- |

(216)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă menținerea măsurilor existente împotriva RPC ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate, inclusiv ale industriei Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor.

6.2.   Interesul industriei Uniunii

Interesul industriei Uniunii

| (217) | Pe parcursul perioadei examinate, industria Uniunii a fost în măsură să redevină profitabilă. În cazul în care măsurile ar fi abrogate, industria Uniunii s-ar afla într-o situație mult mai dificilă, astfel cum se descrie în secțiunea 5 de mai sus (Probabilitatea reapariției prejudiciului). Într-adevăr, având în vedere volumele și prețurile preconizate ale importurilor produsului în cauză din RPC, industria Uniunii ar fi expusă unui risc grav în ceea ce privește prețurile de vânzare mai mici (scăderea prețurilor) și o eventuală revenire la înregistrarea de pierderi (a se vedea considerentul 212). Noile investiții care vizează consolidarea întreprinderilor și îmbunătățirea competitivității lor pe piața produsului în cauză ar fi, de asemenea, împiedicate. |
| --- | --- |

(217)

Pe parcursul perioadei examinate, industria Uniunii a fost în măsură să redevină profitabilă. În cazul în care măsurile ar fi abrogate, industria Uniunii s-ar afla într-o situație mult mai dificilă, astfel cum se descrie în secțiunea 5 de mai sus (Probabilitatea reapariției prejudiciului). Într-adevăr, având în vedere volumele și prețurile preconizate ale importurilor produsului în cauză din RPC, industria Uniunii ar fi expusă unui risc grav în ceea ce privește prețurile de vânzare mai mici (scăderea prețurilor) și o eventuală revenire la înregistrarea de pierderi (a se vedea considerentul 212). Noile investiții care vizează consolidarea întreprinderilor și îmbunătățirea competitivității lor pe piața produsului în cauză ar fi, de asemenea, împiedicate.

| (218) | Astfel, continuarea măsurilor ar fi în interesul industriei Uniunii care ar putea, în acest caz, să se redreseze în urma efectului dumpingului continuu. În schimb, suprimarea măsurilor ar întrerupe redresarea industriei Uniunii, ar constitui o amenințare serioasă la adresa viabilității acesteia și, în consecință, ar reprezenta un risc la adresa existenței sale, reducând astfel nivelul de aprovizionare și concurența de pe piață. |
| --- | --- |

(218)

Astfel, continuarea măsurilor ar fi în interesul industriei Uniunii care ar putea, în acest caz, să se redreseze în urma efectului dumpingului continuu. În schimb, suprimarea măsurilor ar întrerupe redresarea industriei Uniunii, ar constitui o amenințare serioasă la adresa viabilității acesteia și, în consecință, ar reprezenta un risc la adresa existenței sale, reducând astfel nivelul de aprovizionare și concurența de pe piață.

6.3.   Interesul importatorilor/comercianților neafiliați

Interesul importatorilor/comercianților neafiliați

| (219) | Comisia a trimis chestionare la patru importatori/comercianți neafiliați. Doar una dintre aceste societăți a răspuns parțial. |
| --- | --- |

(219)

Comisia a trimis chestionare la patru importatori/comercianți neafiliați. Doar una dintre aceste societăți a răspuns parțial.

| (220) | Astfel, nu au existat indicii potrivit cărora menținerea măsurilor ar avea un impact negativ semnificativ asupra importatorilor care să depășească impactul pozitiv al măsurilor asupra industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(220)

Astfel, nu au existat indicii potrivit cărora menținerea măsurilor ar avea un impact negativ semnificativ asupra importatorilor care să depășească impactul pozitiv al măsurilor asupra industriei Uniunii.

6.4.   Interesul utilizatorilor

Interesul utilizatorilor

| (221) | Comisia a trimis chestionare celor doi utilizatori ai produsului în cauză. Numai unul dintre acești utilizatori a trimis înapoi un chestionar incomplet. |
| --- | --- |

(221)

Comisia a trimis chestionare celor doi utilizatori ai produsului în cauză. Numai unul dintre acești utilizatori a trimis înapoi un chestionar incomplet.

| (222) | Astfel, nu au existat indicii potrivit cărora menținerea măsurilor ar avea un impact negativ semnificativ asupra utilizatorilor care să depășească impactul pozitiv al măsurilor asupra industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(222)

Astfel, nu au existat indicii potrivit cărora menținerea măsurilor ar avea un impact negativ semnificativ asupra utilizatorilor care să depășească impactul pozitiv al măsurilor asupra industriei Uniunii.

6.5.   Concluzie privind interesul Uniunii

Concluzie privind interesul Uniunii

| (223) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii măsurilor antidumping existente asupra importurilor de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din RPC. |
| --- | --- |

(223)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii măsurilor antidumping existente asupra importurilor de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din RPC.

| (224) | Comisia a informat toate părțile interesate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora intenționa să mențină măsurile antidumping existente asupra importurilor de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din RPC. |
| --- | --- |

(224)

Comisia a informat toate părțile interesate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora intenționa să mențină măsurile antidumping existente asupra importurilor de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din RPC.

7.   MĂSURILE ANTIDUMPING

MĂSURILE ANTIDUMPING

| (225) | Din cele de mai sus rezultă că măsurile antidumping aplicabile anumitor citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din China trebuie menținute. |
| --- | --- |

(225)

Din cele de mai sus rezultă că măsurile antidumping aplicabile anumitor citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din China trebuie menținute.

| (226) | Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale de asigurare a aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile cărora li se aplică taxe antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă ar trebui să facă obiectul taxei antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(226)

Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale de asigurare a aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile cărora li se aplică taxe antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă ar trebui să facă obiectul taxei antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (227) | Deși prezentarea acestei facturi este necesară pentru ca autoritățile vamale ale statelor membre să aplice nivelurile individuale ale taxei antidumping la importuri, ea nu este singurul element care trebuie luat în considerare de către autoritățile vamale. Într-adevăr, chiar dacă le este prezentată o factură care îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament, autoritățile vamale ale statelor membre trebuie să își efectueze verificările obișnuite și pot, la fel ca în toate celelalte cazuri, să solicite documente suplimentare (documente de expediere etc.) pentru a verifica exactitatea datelor conținute în declarație și pentru a se asigura că aplicarea ulterioară a taxei reduse este justificată, în conformitate cu legislația vamală. |
| --- | --- |

(227)

Deși prezentarea acestei facturi este necesară pentru ca autoritățile vamale ale statelor membre să aplice nivelurile individuale ale taxei antidumping la importuri, ea nu este singurul element care trebuie luat în considerare de către autoritățile vamale. Într-adevăr, chiar dacă le este prezentată o factură care îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament, autoritățile vamale ale statelor membre trebuie să își efectueze verificările obișnuite și pot, la fel ca în toate celelalte cazuri, să solicite documente suplimentare (documente de expediere etc.) pentru a verifica exactitatea datelor conținute în declarație și pentru a se asigura că aplicarea ulterioară a taxei reduse este justificată, în conformitate cu legislația vamală.

| (228) | În cazul în care volumul exporturilor uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale mai scăzute ale taxei crește semnificativ după impunerea măsurilor în cauză, [poate fi adăugat un procent, în funcție de caz] s-ar putea considera că o astfel de creștere a volumului constituie în sine o modificare a structurii schimburilor comerciale, cauzată de impunerea de măsuri în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de împrejurări și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate deschide o anchetă antieludare. O astfel de anchetă poate, printre altele, examina necesitatea de a elimina nivelul (nivelurile) individual(e) al(e) taxelor și, prin urmare, instituirea unei taxe la scară națională. |
| --- | --- |

(228)

În cazul în care volumul exporturilor uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale mai scăzute ale taxei crește semnificativ după impunerea măsurilor în cauză, [poate fi adăugat un procent, în funcție de caz] s-ar putea considera că o astfel de creștere a volumului constituie în sine o modificare a structurii schimburilor comerciale, cauzată de impunerea de măsuri în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de împrejurări și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate deschide o anchetă antieludare. O astfel de anchetă poate, printre altele, examina necesitatea de a elimina nivelul (nivelurile) individual(e) al(e) taxelor și, prin urmare, instituirea unei taxe la scară națională.

| (229) | În cazul în care o întreprindere care dispune de un nivel individual al taxei antidumping își modifică, ulterior, denumirea entității, ea poate solicita continuarea aplicării nivelului respectiv. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (75). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei aplicabile. |
| --- | --- |

(229)

În cazul în care o întreprindere care dispune de un nivel individual al taxei antidumping își modifică, ulterior, denumirea entității, ea poate solicita continuarea aplicării nivelului respectiv. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (75). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei aplicabile.

75

| (230) | Având în vedere articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (76), în cazul rambursării unei sume ca urmare a unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, dobânda care trebuie plătită ar trebui să fie rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni. |
| --- | --- |

(230)

Având în vedere articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (76), în cazul rambursării unei sume ca urmare a unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, dobânda care trebuie plătită ar trebui să fie rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni.

76

Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

| (231) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036, |
| --- | --- |

(231)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de mandarine preparate sau conservate (inclusiv tangerine și satsuma), clementine, wilkings și alți hibrizi similari de citrice fără adaos de alcool, cu sau fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori și astfel cum sunt definite în prezent la poziția 2008 din SA, care sunt încadrate în prezent la codurile NC 2008 30 55, 2008 30 75 și ex 2008 30 90 (coduri TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 și 2008309069) și sunt originare din Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net, franco frontieră a Uniunii, înainte de aplicarea taxei, al produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos este stabilit după cum urmează:

| Societate | EUR/tonă de greutate netă de produs | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang | 531,2 | A886 |
| Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd, Huangyan, Zhejiang | 361,4 | A887 |
| Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province | 489,7 | A888 |
| Zhejiang Juzhou Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang | 499,9 | C528 |
| Producătorii-exportatori cooperanți care nu sunt incluși în eșantion, enumerați în anexă | 499,6 | A889 |
| Toate celelalte societăți | 531,2 | A999 |

Societate

EUR/tonă de greutate netă de produs

Codul adițional TARIC

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang

531,2

A886

Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd, Huangyan, Zhejiang

361,4

A887

Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province

489,7

A888

Zhejiang Juzhou Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang

499,9

C528

Producătorii-exportatori cooperanți care nu sunt incluși în eșantion, enumerați în anexă

499,6

A889

Toate celelalte societăți

531,2

A999

(3)   Aplicarea nivelului individual al taxei specificat pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea la autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un funcționar al entității care emite o astfel de factură, identificat prin numele și funcția sa, redactată după cum urmează: „Subsemnatul (Subsemnata) certific faptul că (volumul) de [produsul în cauză] vândut pentru export în Uniunea Europeană, vizat de prezenta factură, a fost produs de către [denumirea și adresa societății] [cod adițional TARIC] în [țara în cauză]. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.” În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil pentru „toate celelalte societăți”.

Articolul 2

(1)   În caz de deteriorare a mărfurilor înainte de punerea în liberă circulație și, prin urmare, în cazul în care prețul efectiv plătit sau de plată este ajustat în sensul determinării valorii în vamă în conformitate cu articolul 132 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei (77), nivelul taxei antidumping, calculat pe baza articolului 1 de mai sus, se reduce cu un procent care corespunde ajustării prețului efectiv plătit sau de plată.

(2)   Sub rezerva unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 3

Articolul 1 alineatul (2) poate fi modificat prin adăugarea unui nou producător-exportator în lista societăților cooperante neincluse în eșantion și supuse, astfel, nivelului taxei medii ponderate de 499,6 EUR/tonă de greutate netă de produs, în cazul în care orice nou producător-exportator din Republica Populară Chineză prezintă Comisiei dovezi suficiente că:

| (a) | nu a exportat în Uniune produsul descris la articolul 1 alineatul (1) pe parcursul perioadei anchetei inițiale (1 octombrie 2006-30 septembrie 2007); |
| --- | --- |

(a)

nu a exportat în Uniune produsul descris la articolul 1 alineatul (1) pe parcursul perioadei anchetei inițiale (1 octombrie 2006-30 septembrie 2007);

| (b) | nu este afiliat niciunui producător-exportator din Republica Populară Chineză care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament; și |
| --- | --- |

(b)

nu este afiliat niciunui producător-exportator din Republica Populară Chineză care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament; și

| (c) | fie a exportat efectiv produsul în cauză către Uniune, fie îi incumbă o obligație contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate semnificativă în Uniune după încheierea perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(c)

fie a exportat efectiv produsul în cauză către Uniune, fie îi incumbă o obligație contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate semnificativă în Uniune după încheierea perioadei anchetei de reexaminare.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 octombrie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) 2018/825 (JO L 143, 7.6.2018, p. 1).

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1355/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere cu titlu definitiv a taxei provizorii impuse la importurile de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză (JO L 350, 30.12.2008, p. 35).

2

(3)  Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 22 martie 2012 în cauza C-338/10, Grünwald Logistik Service GmbH (GLS)/Hauptzollamt Hamburg-Stadt.

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 158/2013 al Consiliului din 18 februarie 2013 de reinstituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză (JO L 49, 22.2.2013, p. 29).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1313/2014 al Comisiei din 10 decembrie 2014 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (JO L 354, 11.12.2014, p. 17).

5

(6)  Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping (JO C 104, 19.3.2019, p. 10).

6

(7)  Aviz de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză (JO C 414, 10.12.2019, p. 14).

7

(8)  A se vedea anexa 3 la plângere.

8

(9)  Disponibile la adresa http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2425

9

(10)  Disponibile la adresa http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2425

10

(11)  Aviz privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (JO C 86, 16.3.2020, p. 6).

11

(12)  Dosar număr t20.000686.

12

(13)  Global Trade Atlas – GTA (https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm).

13

(14)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

14

(15)  Notă la dosar – Dosar număr t20.000629.

15

(16)  Frucom reprezintă interesele importatorilor europeni de produse alimentare, cuprinzând fructe uscate, fructe cu coajă lemnoasă comestibile, fructe și legume prelucrate, inclusiv conserve de mandarine.

16

(17)  Document de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia Republicii Populare Chineze în scopul anchetelor în materie de apărare comercială, 20 decembrie 2017, SWD(2017) 483 final/2 (denumit în continuare „raportul”).

17

(18)  Raport – capitolul 2, p. 6 și 7.

18

(19)  Raport – capitolul 2, p. 10.

19

(20)  Disponibil la adresa http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (link consultat ultima dată la 15 iulie 2019).

20

(21)  Raport – capitolul 2, p. 20 și 21.

21

(22)  Raport – capitolul 3, p. 41, 73 și 74.

22

(23)  Raport – capitolul 6, p. 120 și 121.

23

(24)  Raport – capitolul 6, p. 122-135.

24

(25)  Raport – capitolul 7, p. 167 și 168.

25

(26)  Raport – capitolul 8, p. 169-170, 200-201.

26

(27)  Raport – capitolul 2, p. 15 și 16, Raport – capitolul 4, p. 50, p. 84, Raport – capitolul 5, p. 108 și 109.

27

(28)  Raport – capitolul 3, p. 22-24 și capitolul 5, p. 97-108.

28

(29)  Raport – capitolul 5, p. 104-109.

29

(30)  Raport – capitolul 5, p. 100 și 101.

30

(31)  Raport – capitolul 2, p. 26.

31

(32)  Raport – capitolul 2, p. 31 și 32.

32

(33)  Disponibil la adresa https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (link consultat ultima dată la 15 iulie 2019).

33

(34)  Raport – capitolul 14, p. 358.

34

(35)  Textul complet al planului este disponibil pe site-ul web al MIIT: http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/ c5353943/content.html (link consultat ultima dată la 8 iunie 2020).

35

(36)  Raport – capitolele 14.1-14.3.

36

(37)  Raport – capitolul 4, p. 41-42, 83.

37

(38)  Raport, partea III, capitolul 14, p. 346 și urm.

38

(39)  Introducere la Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice.

39

(40)  Raport – capitolul 14, p. 347.

40

(41)  Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) (modificat în 2013) emis prin Ordinul nr. 9 al Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă la 27 martie 2011 și modificat în conformitate cu Decizia Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă cu privire la modificarea clauzelor relevante ale Catalogului de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) emis prin Ordinul nr. 21 al Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă la 16 februarie 2013.

41

(42)  A se vedea considerentul 56 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969 al Comisiei din 8 iunie 2017 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/649 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (JO L 146, 9.6.2017, p. 17).

42

(43)  Raport – capitolul 14, pp. 375 și 376.

43

(44)  Raport – capitolul 6, p. 138-149.

44

(45)  Raport – capitolul 9, p. 216.

45

(46)  Raport – capitolul 9, p. 213-215.

46

(47)  Raport – capitolul 9, p. 209-211.

47

(48)  A se vedea, de asemenea, Raportul – capitolul 2, p. 9 și 10.

48

(49)  Raport – capitolul 13, p. 332-337.

49

(50)  Raport – capitolul 13, p. 336.

50

(51)  Raport – capitolul 13, p. 337-341.

51

(52)  Raport – capitolul 6, p. 114-117.

52

(53)  Raport – capitolul 6, p. 119.

53

(54)  Raport – capitolul 6, p. 120.

54

(55)  Raport – capitolul 6, p. 121-122, 126-128, 133-135.

55

(56)  A se vedea Documentul de lucru al FMI „Resolving China’s Corporate Debt Problem” (Soluționarea problemei datoriilor întreprinderilor din China), de Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, octombrie 2016, WP/16/203.

56

(57)  Raport – capitolul 6, p. 121-122, 126-128, 133-135.

57

(58)  https://connect.ihs.com/gta/standardreports

58

(59)  Institutul de Statistică al Turciei, http://www.turkstat.gov.tr

59

(60)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

60

(61)  Regulamentul (UE) 2015/755 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind regimul comun aplicabil importurilor din anumite țări terțe (JO L 123, 19.5.2015, p. 33) și Regulamentul delegat (UE) 2017/749 al Comisiei din 24 februarie 2017 de modificare a Regulamentului (UE) 2015/755 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește eliminarea Kazahstanului de pe lista țărilor din anexa I la regulamentul respectiv (JO L 113, 29.4.2017, p. 11).

61

(62)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2090, link consultat ultima dată la 24 martie 2020.

62

(63)  Aceasta este o clasificare statistică a activităților economice utilizate de Eurostat, https://ec.europa.eu/eurostat/web/nace-rev2, link consultat ultima dată la 24 martie 2020.

63

(64)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2104, link consultat ultima dată la 24 martie 2020.

64

(65)  http://www.turkstat.gov.tr => Press releases (Comunicate de presă) => selectați Electricity and Natural Gas prices (Prețurile energiei electrice și gazelor naturale), link consultat ultima dată la 24 martie 2020.

65

Press releases

Electricity and Natural Gas prices

(66)  FRİGO-PAK GIDA MADDELERİ SANAYİ VE TİCARET A.Ş.

66

(67)  Potrivit informațiilor furnizate de China Chamber of Commerce of Import & Export for Foodstuffs, Native produce and Animal by-products, China este cel mai mare producător și exportator de conserve de mandarine, cu o producție anuală de aproximativ 600 000-700 000 de tone, în timp ce USDA Foreign Agricultural Service a estimat consumul pentru prelucrare în 2018/2019 la aproximativ 540 000 de tone. În aprilie 2020, în China erau înregistrați aproximativ 160 de producători de conserve de mandarine (în 2015, numărul acestora depășea 270).

67

China Chamber of Commerce of Import & Export for Foodstuffs, Native produce and Animal by-products

USDA Foreign Agricultural Service

(68)  Baza de date enumeră peste 200 de destinații de export.

68

(69)  https://ustr.gov/issue-areas/enforcement/section-301-investigations/section-301-china/200-billion-trade-action

69

(70)  În septembrie 2018, Statele Unite au impus tarife suplimentare de 25 % la citricele conservate provenind din RPC, parte dintr-un pachet mai amplu de tarife aplicate în raport cu importurile din China în valoare de 200 de miliarde USD.

70

(71)  COFRUSA.

71

(72)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1313/2014, considerentul 63.

72

(73)  A se vedea „China: Citrus Annual”, FAS (USDA), 14 decembrie 2018, citat anterior la nota de subsol 67, p. 9.

73

(74)  A se vedea „Section 301 – China”, Office of the United States Trade Representative („USTR”); disponibil la adresa https://ustr.gov/issue-areas/enforcement/section-301-investigations/section-301-china (link consultat ultima dată la 24 iulie 2019).

74

(75)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgia.

75

(76)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

76

(77)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 de stabilire a unor norme pentru punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 343, 29.12.2015, p. 558).

77

---

ANEXĂ

Producători-exportatori chinezi care au cooperat și care nu au fost incluși în eșantion:

| — | Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan |
| --- | --- |

—

Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

| — | Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo |
| --- | --- |

—

Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo

| — | Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei |
| --- | --- |

—

Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei

| — | Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang |
| --- | --- |

—

Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang

| — | Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang |
| --- | --- |

—

Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

| — | Zhejiang Fomdas Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang |
| --- | --- |

—

Zhejiang Fomdas Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang

| — | Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei |
| --- | --- |

—

Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei

| — | Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi |
| --- | --- |

—

Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

| — | Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang |
| --- | --- |

—

Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang

| — | Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang |
| --- | --- |

—

Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang

| — | Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai |
| --- | --- |

—

Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai

| — | Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei |
| --- | --- |

—

Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei

| — | Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan |
| --- | --- |

—

Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

| — | Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo |
| --- | --- |

—

Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo

| — | Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi |
| --- | --- |

—

Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

| — | Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo |
| --- | --- |

—

Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo

---

DECIZII

| 22.10.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 351/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 351/37

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1535 A COMISIEI

din 21 octombrie 2020

de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre

[notificată cu numărul C(2020) 7388]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 89/662/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controlul veterinar în cadrul schimburilor intracomunitare în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 9 alineatul (4),

având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile din cadrul Uniunii cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (2), în special articolul 10 alineatul (4),

având în vedere Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (3), în special articolul 4 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a Comisiei (4) prevede măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre în care au fost confirmate cazuri de respectiva boală la porci domestici sau sălbatici (statele membre în cauză). În părțile I-IV ale anexei la decizia de punere în aplicare respectivă sunt menționate și delimitate anumite zone din statele membre în cauză, diferențiate în funcție de nivelul de risc pe baza situației epidemiologice a bolii respective. Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a fost modificată de mai multe ori pentru a se ține seama de evoluția situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește pesta porcină africană, evoluție care necesită să fie reflectată în anexa respectivă. Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a fost modificată cel mai recent prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1402 a Comisiei (5), ca urmare a modificărilor situației epidemiologice a bolii respective în Polonia și în Germania în apropiere de granița cu Polonia. |
| --- | --- |

(1)

Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a Comisiei (4) prevede măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre în care au fost confirmate cazuri de respectiva boală la porci domestici sau sălbatici (statele membre în cauză). În părțile I-IV ale anexei la decizia de punere în aplicare respectivă sunt menționate și delimitate anumite zone din statele membre în cauză, diferențiate în funcție de nivelul de risc pe baza situației epidemiologice a bolii respective. Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a fost modificată de mai multe ori pentru a se ține seama de evoluția situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește pesta porcină africană, evoluție care necesită să fie reflectată în anexa respectivă. Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a fost modificată cel mai recent prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1402 a Comisiei (5), ca urmare a modificărilor situației epidemiologice a bolii respective în Polonia și în Germania în apropiere de granița cu Polonia.

| (2) | Directiva 2002/60/CE a Consiliului (6) prevede măsurile minime care trebuie luate la nivelul Uniunii pentru controlul pestei porcine africane. În particular, articolul 9 din Directiva 2002/60/CE prevede stabilirea unei zone de protecție și a unei zone de supraveghere atunci când pesta porcină africană a fost confirmată oficial la porci dintr-o exploatație, iar articolele 10 și 11 din directiva respectivă prevăd măsurile care trebuie luate în zonele de protecție și de supraveghere pentru a preveni răspândirea bolii respective. În plus, articolul 15 din Directiva 2002/60/CE prevede măsurile care trebuie luate în cazul în care pesta porcină africană a fost confirmată la porci sălbatici. Experiența recentă a arătat că măsurile prevăzute în Directiva 2002/60/CE sunt eficace în ceea ce privește controlul răspândirii bolii respective, în particular măsurile care prevăd curățarea și dezinfectarea exploatațiilor în care s-au înregistrat cazuri de infecții și celelalte măsuri legate de eradicarea bolii respective din populațiile de porci domestici și sălbatici. |
| --- | --- |

(2)

Directiva 2002/60/CE a Consiliului (6) prevede măsurile minime care trebuie luate la nivelul Uniunii pentru controlul pestei porcine africane. În particular, articolul 9 din Directiva 2002/60/CE prevede stabilirea unei zone de protecție și a unei zone de supraveghere atunci când pesta porcină africană a fost confirmată oficial la porci dintr-o exploatație, iar articolele 10 și 11 din directiva respectivă prevăd măsurile care trebuie luate în zonele de protecție și de supraveghere pentru a preveni răspândirea bolii respective. În plus, articolul 15 din Directiva 2002/60/CE prevede măsurile care trebuie luate în cazul în care pesta porcină africană a fost confirmată la porci sălbatici. Experiența recentă a arătat că măsurile prevăzute în Directiva 2002/60/CE sunt eficace în ceea ce privește controlul răspândirii bolii respective, în particular măsurile care prevăd curățarea și dezinfectarea exploatațiilor în care s-au înregistrat cazuri de infecții și celelalte măsuri legate de eradicarea bolii respective din populațiile de porci domestici și sălbatici.

| (3) | De la data adoptării Deciziei de punere în aplicare (UE) 2020/1402 au apărut noi cazuri de pestă porcină africană la porci domestici din România. În plus, au apărut noi cazuri de pestă porcină africană la porci sălbatici din Polonia și Slovacia. |
| --- | --- |

(3)

De la data adoptării Deciziei de punere în aplicare (UE) 2020/1402 au apărut noi cazuri de pestă porcină africană la porci domestici din România. În plus, au apărut noi cazuri de pestă porcină africană la porci sălbatici din Polonia și Slovacia.

| (4) | De asemenea, situația epidemiologică din anumite zone din Polonia, Letonia și Lituania s-a îmbunătățit în ceea ce privește porcii domestici, datorită măsurilor aplicate de aceste state membre în conformitate cu Directiva 2002/60/CE. |
| --- | --- |

(4)

De asemenea, situația epidemiologică din anumite zone din Polonia, Letonia și Lituania s-a îmbunătățit în ceea ce privește porcii domestici, datorită măsurilor aplicate de aceste state membre în conformitate cu Directiva 2002/60/CE.

| (5) | În octombrie 2020, a fost observat un caz de pestă porcină africană la un porc sălbatic în districtul słubicki din Polonia, într-o zonă inclusă în prezent în partea I a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Acest caz de pestă porcină africană apărută la un porc sălbatic constituie un nivel crescut de risc, care este necesar să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, este necesar ca această zonă din Polonia, inclusă în prezent în partea I a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, afectată de acest caz recent de pestă porcină africană, să fie inclusă de acum în partea II a anexei respective, în loc de partea sa I. |
| --- | --- |

(5)

În octombrie 2020, a fost observat un caz de pestă porcină africană la un porc sălbatic în districtul słubicki din Polonia, într-o zonă inclusă în prezent în partea I a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Acest caz de pestă porcină africană apărută la un porc sălbatic constituie un nivel crescut de risc, care este necesar să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, este necesar ca această zonă din Polonia, inclusă în prezent în partea I a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, afectată de acest caz recent de pestă porcină africană, să fie inclusă de acum în partea II a anexei respective, în loc de partea sa I.

| (6) | În octombrie 2020 a fost observat un focar de pestă porcină africană apărută la porci domestici în județul Maramureș din România, într-o zonă menționată în prezent în partea III a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, situată în imediata apropiere a unei zone menționate în prezent în partea sa II. Acest focar de pestă porcină africană apărută la porci domestici constituie un nivel crescut de risc, care este necesar să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, este necesar ca această zonă din România inclusă în partea II a anexei respective, aflată în imediata apropiere a zonei menționate în partea III, care este afectată de acest focar recent de pestă porcină africană, să fie inclusă de acum în partea III a anexei respective, în loc de partea sa II. |
| --- | --- |

(6)

În octombrie 2020 a fost observat un focar de pestă porcină africană apărută la porci domestici în județul Maramureș din România, într-o zonă menționată în prezent în partea III a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, situată în imediata apropiere a unei zone menționate în prezent în partea sa II. Acest focar de pestă porcină africană apărută la porci domestici constituie un nivel crescut de risc, care este necesar să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, este necesar ca această zonă din România inclusă în partea II a anexei respective, aflată în imediata apropiere a zonei menționate în partea III, care este afectată de acest focar recent de pestă porcină africană, să fie inclusă de acum în partea III a anexei respective, în loc de partea sa II.

| (7) | De asemenea, în octombrie 2020 a fost observat un caz de pestă porcină africană la un porc sălbatic din districtul Vranov din Slovacia, într-o zonă menționată în partea II a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, situată în imediata apropiere a unei zone menționate în prezent în partea sa I. Acest caz de pestă porcină africană apărută la un porc sălbatic constituie un nivel crescut de risc, care este necesar să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, este necesar ca această zonă din Slovacia inclusă în prezent în partea I a anexei respective, situată în imediata apropiere a unei zone incluse în partea II, care este afectată de acest caz recent de pestă porcină africană, să fie inclusă de acum în lista din partea II a anexei respective în loc de partea sa I. |
| --- | --- |

(7)

De asemenea, în octombrie 2020 a fost observat un caz de pestă porcină africană la un porc sălbatic din districtul Vranov din Slovacia, într-o zonă menționată în partea II a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, situată în imediata apropiere a unei zone menționate în prezent în partea sa I. Acest caz de pestă porcină africană apărută la un porc sălbatic constituie un nivel crescut de risc, care este necesar să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, este necesar ca această zonă din Slovacia inclusă în prezent în partea I a anexei respective, situată în imediata apropiere a unei zone incluse în partea II, care este afectată de acest caz recent de pestă porcină africană, să fie inclusă de acum în lista din partea II a anexei respective în loc de partea sa I.

| (8) | Pentru a ține seama de recentele evoluții ale situației epidemiologice a pestei porcine africane din Uniune și pentru a combate într-un mod proactiv riscurile asociate răspândirii bolii respective, este necesar să fie delimitate noi zone cu risc înalt, având o suprafață suficientă, în Polonia, Slovacia și România, care să fie menționate în mod corespunzător în părțile I, II și III ale anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a ține seama de recentele evoluții ale situației epidemiologice a pestei porcine africane din Uniune și pentru a combate într-un mod proactiv riscurile asociate răspândirii bolii respective, este necesar să fie delimitate noi zone cu risc înalt, având o suprafață suficientă, în Polonia, Slovacia și România, care să fie menționate în mod corespunzător în părțile I, II și III ale anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE.

| (9) | În plus, având în vedere eficacitatea măsurilor aplicate în Polonia în conformitate cu Directiva 2002/60/CE, în particular a celor prevăzute la articolul 10 alineatul (4) litera (b) și la articolul 10 alineatul (5), și în conformitate cu măsurile de reducere a riscurilor vizând pesta porcină africană stabilite în Codul sanitar pentru animale terestre al Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animală (Codul OIE), este necesar ca anumite zone din voievodatele Podlaskie, Lubelskie și Warmińsko-Mazurskie din Polonia, menționate în prezent în partea III a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, să fie incluse de acum în partea II a anexei respective, datorită absenței focarelor de pestă porcină africană în zonele respective în ultimele douăsprezece luni, în conformitate cu dispozițiile din Codul OIE. |
| --- | --- |

(9)

În plus, având în vedere eficacitatea măsurilor aplicate în Polonia în conformitate cu Directiva 2002/60/CE, în particular a celor prevăzute la articolul 10 alineatul (4) litera (b) și la articolul 10 alineatul (5), și în conformitate cu măsurile de reducere a riscurilor vizând pesta porcină africană stabilite în Codul sanitar pentru animale terestre al Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animală (Codul OIE), este necesar ca anumite zone din voievodatele Podlaskie, Lubelskie și Warmińsko-Mazurskie din Polonia, menționate în prezent în partea III a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, să fie incluse de acum în partea II a anexei respective, datorită absenței focarelor de pestă porcină africană în zonele respective în ultimele douăsprezece luni, în conformitate cu dispozițiile din Codul OIE.

| (10) | De asemenea, având în vedere eficacitatea măsurilor aplicate în Letonia în conformitate cu Directiva 2002/60/CE, în special a celor menționate la articolul 10 alineatul (4) litera (b) și la articolul 10 alineatul (5), și în concordanță cu măsurile de reducere a riscurilor vizând pesta porcină africană prevăzute în codul OIE, este necesar ca anumite zone din diviziunile administrative Aizputes, Alsungas și Kuldīgas din Letonia, enumerate în prezent în partea III a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, să fie enumerate de acum în partea II a anexei respective, în perspectiva expirării perioadei de trei luni de la data curățării și a dezinfectării finale a exploatațiilor în care s-au înregistrat cazuri de infecții și datorită absenței focarelor de pestă porcină africană în zonele respective în ultimele trei luni, în conformitate cu dispozițiile din Codul OIE. |
| --- | --- |

(10)

De asemenea, având în vedere eficacitatea măsurilor aplicate în Letonia în conformitate cu Directiva 2002/60/CE, în special a celor menționate la articolul 10 alineatul (4) litera (b) și la articolul 10 alineatul (5), și în concordanță cu măsurile de reducere a riscurilor vizând pesta porcină africană prevăzute în codul OIE, este necesar ca anumite zone din diviziunile administrative Aizputes, Alsungas și Kuldīgas din Letonia, enumerate în prezent în partea III a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, să fie enumerate de acum în partea II a anexei respective, în perspectiva expirării perioadei de trei luni de la data curățării și a dezinfectării finale a exploatațiilor în care s-au înregistrat cazuri de infecții și datorită absenței focarelor de pestă porcină africană în zonele respective în ultimele trei luni, în conformitate cu dispozițiile din Codul OIE.

| (11) | În plus, având în vedere eficacitatea măsurilor aplicate în Lituania în conformitate cu Directiva 2002/60/CE, în particular a celor menționate la articolul 10 alineatul (4) litera (b) și la articolul 10 alineatul (5), și în conformitate cu măsurile de reducere a riscurilor vizând pesta porcină africană prevăzute în Codul OIE, este necesar ca anumite zone din diviziunile administrative Alytus, Kaunas și Marijampolė din Lituania, menționate în prezent în partea III a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, să fie menționate de acum în partea II a anexei respective, datorită absenței focarelor de pestă porcină africană în zonele respective în ultimele douăsprezece luni, în conformitate cu dispozițiile din Codul OIE. |
| --- | --- |

(11)

În plus, având în vedere eficacitatea măsurilor aplicate în Lituania în conformitate cu Directiva 2002/60/CE, în particular a celor menționate la articolul 10 alineatul (4) litera (b) și la articolul 10 alineatul (5), și în conformitate cu măsurile de reducere a riscurilor vizând pesta porcină africană prevăzute în Codul OIE, este necesar ca anumite zone din diviziunile administrative Alytus, Kaunas și Marijampolė din Lituania, menționate în prezent în partea III a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, să fie menționate de acum în partea II a anexei respective, datorită absenței focarelor de pestă porcină africană în zonele respective în ultimele douăsprezece luni, în conformitate cu dispozițiile din Codul OIE.

| (12) | Având în vedere caracterul urgent al situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește răspândirea pestei porcine africane, este important ca modificările anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE efectuate în baza prezentei decizii să intre în vigoare cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere caracterul urgent al situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește răspândirea pestei porcine africane, este important ca modificările anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE efectuate în baza prezentei decizii să intre în vigoare cât mai curând posibil.

| (13) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(13)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE se înlocuiește cu textul anexei la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 21 octombrie 2020.

Pentru Comisie

Stella KYRIAKIDES

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 395, 30.12.1989, p. 13.

1

(2)  
  JO L 224, 18.8.1990, p. 29.

2

(3)  
  JO L 18, 23.1.2003, p. 11.

3

(4)  Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a Comisiei din 9 octombrie 2014 privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre și de abrogare a Deciziei de punere în aplicare 2014/178/UE (JO L 295, 11.10.2014, p. 63).

4

(5)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1402 a Comisiei din 5 octombrie 2020 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre (JO L 324, 6.10.2020, p. 37).

5

(6)  Directiva 2002/60/CE a Consiliului din 27 iunie 2002 de stabilire a dispozițiilor specifice de combatere a pestei porcine africane și de modificare a Directivei 92/119/CEE în ceea ce privește boala Teschen și pesta porcină africană (JO L 192, 20.7.2002, p. 27).

6

---

ANEXĂ

Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXĂ

PARTEA I

1.   Belgia

Următoarele zone din Belgia:

dans la province de Luxembourg:

| — | la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:






  — | Frontière avec la France, |
| --- | --- | --- |

—

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat à Florenville, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat à Florenville,

| — | La N818 jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818 jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d’Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d’Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d’en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d’en-Bas,

| — | Rue Sous l’Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l’Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l’Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l’Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l’Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l’Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville. |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville.

2.   Estonia

Următoarele zone din Estonia:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Ungaria

Următoarele zone din Ungaria:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575 050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575 050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Letonia

Următoarele zone din Letonia:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

5.   Lituania

Următoarele zone din Lituania:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos,

| — | Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos.

6.   Polonia

Următoarele zone din Polonia:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| powiat działdowski, |
| --- |

powiat działdowski,

| gmina Dąbrówno w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Dąbrówno w powiecie ostródzkim,

| gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim,

| gmina Grodziczno w powiecie nowomiejskim, |
| --- |

gmina Grodziczno w powiecie nowomiejskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- |

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| powiat miejski Przemyśl, |
| --- |

powiat miejski Przemyśl,

| gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim, |
| --- |

gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim,

| w województwie świętokrzyskim:





  powiat opatowski, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

powiat opatowski,

| powiat sandomierski, |
| --- |

powiat sandomierski,

| gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- |

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- |

gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim, |
| --- |

gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim,

| powiat skierniewicki, |
| --- |

powiat skierniewicki,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| w województwie pomorskim:





  gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gminy Międzyrzecz, Pszczew, część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Międzyrzecz, Pszczew, część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim,

| gminy Górzyca, Ośno Lubuskie powiecie słubickim, |
| --- |

gminy Górzyca, Ośno Lubuskie powiecie słubickim,

| gminy Krzeszyce, Słońsk, Sulęcin i część gminy Torzym położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gminy Krzeszyce, Słońsk, Sulęcin i część gminy Torzym położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| gmina Kostrzyn nad Odrą i Witnica w powiecie gorzowskim, |
| --- |

gmina Kostrzyn nad Odrą i Witnica w powiecie gorzowskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- |

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim, |
| --- |

gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim,

| gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- |

gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim, |
| --- |

część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim,

| gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| powiat miejski Poznań, |
| --- |

powiat miejski Poznań,

| gminy Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- |

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gminy Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo oraz część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

gminy Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo oraz część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- |

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- |

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- |

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- |

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- |

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim, |
| --- |

gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim,

| gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim,

| powiat miejski Kalisz, |
| --- |

powiat miejski Kalisz,

| gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim,

| gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim, |
| --- |

gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim,

| gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim. |
| --- |

gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim.

7.   Slovacia

Următoarele zone din Slovacia:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III

| — | in the district of Michalovce municipality Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce municipality Strážske,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, and Červenica, |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, and Červenica,

| — | Dulova Ves, Záborské, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Okružná, Trnkov,Vyšná Šebastová and Šarišská Poruba, |
| --- | --- |

—

Dulova Ves, Záborské, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Okružná, Trnkov,Vyšná Šebastová and Šarišská Poruba,

| — | in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica, |
| --- | --- |

—

in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica,

| — | Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar, |
| --- | --- |

—

Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske,

| — | in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II,

| — | in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša, |
| --- | --- |

—

in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada. |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada.

8.   Grecia

Următoarele zone din Grecia:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

PARTEA II

1.   Belgia

Următoarele zone din Belgia:

dans la province de Luxembourg:

| — | la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:






  — | La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894, |
| --- | --- | --- |

—

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

—

La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894,

| — | La N894 jusque son intersection avec la rue Grande, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec la rue Grande,

| — | La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse,

| — | Hosseuse, |
| --- | --- |

—

Hosseuse,

| — | La Roquignole, |
| --- | --- |

—

La Roquignole,

| — | Les Chanvières, |
| --- | --- |

—

Les Chanvières,

| — | La Fosse du Loup, |
| --- | --- |

—

La Fosse du Loup,

| — | Le Sart, |
| --- | --- |

—

Le Sart,

| — | La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord, |
| --- | --- |

—

La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord,

| — | La rue de l’Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l’Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981, |
| --- | --- |

—

La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981,

| — | La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville. |
| --- | --- |

—

La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville.

2.   Bulgaria

Următoarele zone din Bulgaria:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

3.   Estonia

Următoarele zone din Estonia:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungaria

Următoarele zone din Ungaria:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

5.   Letonia

Următoarele zone din Letonia:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Lituania

Următoarele zone din Lituania:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Polonia

Următoarele zone din Polonia:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Stare Juchy, część gminy Prostki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy i część gminy wiejskiej Ełk położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Stare Juchy, część gminy Prostki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy i część gminy wiejskiej Ełk położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim,

| powiat elbląski, |
| --- |

powiat elbląski,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gminy Orzysz, Pisz, Ruciane - Nida oraz część gminy Biała Piska położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Pisz, Ruciane - Nida oraz część gminy Biała Piska położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie ostródzkim,

| powiat giżycki, |
| --- |

powiat giżycki,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| powiat kętrzyński, |
| --- |

powiat kętrzyński,

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| w województwie podlaskim:





  powiat bielski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat bielski,

| gminy Radziłów, Rajgród Wąsosz, część gminy wiejskiej Grajewo położona na południe o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na południe od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy w powiecie grajewskim, |
| --- |

gminy Radziłów, Rajgród Wąsosz, część gminy wiejskiej Grajewo położona na południe o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na południe od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy w powiecie grajewskim,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat siemiatycki, |
| --- |

powiat siemiatycki,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- |

powiat kolneński z miastem Kolno,

| powiat białostocki, |
| --- |

powiat białostocki,

| gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny – wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny – wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  powiat siedlecki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat siedlecki,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| powiat ciechanowski, |
| --- |

powiat ciechanowski,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| powiat kozienicki, |
| --- |

powiat kozienicki,

| gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| powiat wołomiński, |
| --- |

powiat wołomiński,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| powiat grójecki, |
| --- |

powiat grójecki,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| powiat białobrzeski, |
| --- |

powiat białobrzeski,

| powiat przysuski, |
| --- |

powiat przysuski,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim,

| gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| powiat lubelski, |
| --- |

powiat lubelski,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Niedźwiada, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| powiat świdnicki, |
| --- |

powiat świdnicki,

| gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| powiat kraśnicki, |
| --- |

powiat kraśnicki,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| gminy Hańsk, Stary Brus, Urszulin, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa i część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hańsk, Stary Brus, Urszulin, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa i część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| w województwie podkarpackim:





  powiat stalowowolski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat stalowowolski,

| gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| w województwie lubuskim:





  powiat wschowski, |
| --- |

w województwie lubuskim:

powiat wschowski,

| gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| gminy Cybinka, Rzepin i Słubice powiecie słubickim, |
| --- |

gminy Cybinka, Rzepin i Słubice powiecie słubickim,

| część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| powiat żarski, |
| --- |

powiat żarski,

| gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim,

| gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim, |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim,

| powiat obornicki, |
| --- |

powiat obornicki,

| część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- |

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim. |
| --- |

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim.

| w województwie łódzkim:





  gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gmina Sadkowice w powiecie rawskim. |
| --- |

gmina Sadkowice w powiecie rawskim.

8.   Slovacia

Următoarele zone din Slovacia:

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník,

| — | In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice, |
| --- | --- |

—

In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné,

| — | in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka, |
| --- | --- |

—

in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice,

| — | in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina. |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina.

9.   România

Următoarele zone din România:

| — | Județul Bistrița-Năsăud, fără localitățile menționate în Partea III:






  — | Localitatea Dealu Ștefăniței; |
| --- | --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud, fără localitățile menționate în Partea III:

—

Localitatea Dealu Ștefăniței;

| — | Localitatea Romuli. |
| --- | --- |

—

Localitatea Romuli.

| — | Județul Suceava. |
| --- | --- |

—

Județul Suceava.

PARTEA III

1.   Bulgaria

Următoarele zone din Bulgaria:

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Letonia

Următoarele zone din Letonia:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

3.   Lituania

Următoarele zone din Lituania:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė, Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė, Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

4.   Polonia

Următoarele zone din Polonia:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| powiat miejski Olsztyn, |
| --- |

powiat miejski Olsztyn,

| część gminy Prostki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Ełk położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim, |
| --- |

część gminy Prostki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Ełk położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim,

| część gminy Biała Piska położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim, |
| --- |

część gminy Biała Piska położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim,

| w województwie podlaskim:





  część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| gmina Szczuczyn, część gminy wiejskiej Grajewo położona na północ o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącej miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na północ od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy i miasto Grajewo w powiecie grajewskim, |
| --- |

gmina Szczuczyn, część gminy wiejskiej Grajewo położona na północ o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącej miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na północ od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy i miasto Grajewo w powiecie grajewskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- |

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

| w województwie lubelskim:





  powiat tomaszowski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat tomaszowski,

| gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| gminaRudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminaRudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| powiat zamojski, |
| --- |

powiat zamojski,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| powiat biłgorajski, |
| --- |

powiat biłgorajski,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| gminy Hanna, Wyryki, Urszulin i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Wyryki, Urszulin i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim,

| gmina Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim,

| gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- |

gmina Baranów w powiecie puławskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- |

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| w województwie lubuskim:





  gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim,

| gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim,

| część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim,

| część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim, |
| --- |

część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim,

| gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| w województwie świętokrzyskim:





  część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim. |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim.

5.   România

Următoarele zone din România:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Următoarele localități din județul Bistrița Năsăud:






  — | Dealu Ștefăniței, |
| --- | --- | --- |

—

Următoarele localități din județul Bistrița Năsăud:

—

Dealu Ștefăniței,

| — | Romuli, |
| --- | --- |

—

Romuli,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureș. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureș.

6.   Slovacia

| — | the whole district of Trebišov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II,

| — | Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce, |
| --- | --- |

—

Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce,

| — | the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II,

| — | In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma, |
| --- | --- |

—

In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná. |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná.

PARTEA IV

Italia

Următoarele zone din Italia:

| — | întregul teritoriu al Sardiniei. |
| --- | --- |

—

întregul teritoriu al Sardiniei.

---

Rectificări

| 22.10.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 351/64 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 351/64

---

Rectificare la Regulamentul (UE) 2020/878 al Comisiei din 18 iunie 2020 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH)

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 203 din 26 iunie 2020
  )

La pagina 32, în anexă, în modificările aduse la partea A a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, la punctul 1.1 ultimul paragraf:

în loc de:

„În cazul în care un amestec are un identificator unic de formulă (IUF) în conformitate cu secțiunea 5 din partea A a anexei VIII la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 și IUF respectiv este indicat în fișa cu date de securitate, IUF trebuie prevăzut în această subsecțiune.”,

se citește:

„În cazul în care un amestec are un identificator unic de formulă (UFI) în conformitate cu secțiunea 5 din partea A a anexei VIII la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 și UFI respectiv este indicat în fișa cu date de securitate, UFI trebuie prevăzut în această subsecțiune.”

---