# Euroopa Liidu L 311/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 311 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik25. september 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 311

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik25. september 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teave jõustumise kohta: nõukogu rakendusotsus, millega antakse Ühendkuningriigile luba väljendada oma nõusolekut siduda end enda nimel teatavate rahvusvaheliste lepingutega, mida kohaldatakse üleminekuperioodil liidu ühise kalanduspoliitika valdkonnas | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2020/1323, 21. september 2020, millega muudetakse määrust (EL) 2020/123 teatavate 2020. aasta püügivõimaluste osas liidu vetes ja teatavates vetes väljaspool liitu | 2 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2020/1324, 21. september 2020, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta rahvusvahelises teraviljanõukogus seoses Ühendkuningriigi ühinemisega 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooniga | 6 |
| | * | Nõukogu Otsus (EL) 2020/1325, 21. september 2020, mis käsitleb Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni raames Euroopa Liidu nimel võetavat seisukohta seoses Ühendkuningriigi taotlusega selle konventsiooniga ühinemiseks ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 2019/510 | 8 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teave jõustumise kohta: nõukogu rakendusotsus, millega antakse Ühendkuningriigile luba väljendada oma nõusolekut siduda end enda nimel teatavate rahvusvaheliste lepingutega, mida kohaldatakse üleminekuperioodil liidu ühise kalanduspoliitika valdkonnas

1

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2020/1323, 21. september 2020, millega muudetakse määrust (EL) 2020/123 teatavate 2020. aasta püügivõimaluste osas liidu vetes ja teatavates vetes väljaspool liitu

2

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2020/1324, 21. september 2020, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta rahvusvahelises teraviljanõukogus seoses Ühendkuningriigi ühinemisega 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooniga

6

*

Nõukogu Otsus (EL) 2020/1325, 21. september 2020, mis käsitleb Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni raames Euroopa Liidu nimel võetavat seisukohta seoses Ühendkuningriigi taotlusega selle konventsiooniga ühinemiseks ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 2019/510

8

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta) parandus ( ELT L 328, 21.12.2018 ) | 11 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta) parandus ( ELT L 328, 21.12.2018 )

( ELT L 328, 21.12.2018 )

11

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 25.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/1

---

Teave jõustumise kohta: nõukogu rakendusotsus, millega antakse Ühendkuningriigile luba väljendada oma nõusolekut siduda end enda nimel teatavate rahvusvaheliste lepingutega, mida kohaldatakse üleminekuperioodil liidu ühise kalanduspoliitika valdkonnas

Nõukogu 18. septembri 2020. aasta rakendusotsusest, millega antakse Ühendkuningriigile luba väljendada oma nõusolekut siduda end enda nimel teatavate rahvusvaheliste lepingutega, mida kohaldatakse üleminekuperioodil liidu ühise kalanduspoliitika valdkonnas, anti Ühendkuningriigile teada selle vastuvõtmise päeval. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 297 lõike 2 viimasele lausele jõustus otsus 18. septembril 2020.

---

MÄÄRUSED

| 25.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/2

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2020/1323,

21. september 2020,

millega muudetakse määrust (EL) 2020/123 teatavate 2020. aasta püügivõimaluste osas liidu vetes ja teatavates vetes väljaspool liitu

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2020/123 (1) on määratud 2020. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2020/123 (1) on määratud 2020. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu.

| (2) | Määruses (EL) 2020/123 on sätestatud, et Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) 9. ja 10. alapiirkonnas ning Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) rajoonis 34.1.1 on anšoovise (Engraulis encrasicolus) lubatud kogupüük (TAC) null. Selleks et püügitegevus võiks jätkuda, kehtestati nõukogu määrusega (EL) 2020/900, (2) millega muudetakse määrust (EL) 2020/123, ajutine lubatud kogupüük Anšoovis on lühikese elueaga liik ja ICES avaldas viimase teadusliku nõuande 18. juunil 2020. Anšoovisepüügi piirnorme ICESi 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi rajooni 34.1.1 liidu vetes oleks vaja muuta vastavalt kõnealusele teaduslikule nõuandele ning piirnormiks tuleks kehtestada 15 699 tonni. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EL) 2020/123 on sätestatud, et Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) 9. ja 10. alapiirkonnas ning Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) rajoonis 34.1.1 on anšoovise (Engraulis encrasicolus) lubatud kogupüük (TAC) null. Selleks et püügitegevus võiks jätkuda, kehtestati nõukogu määrusega (EL) 2020/900, (2) millega muudetakse määrust (EL) 2020/123, ajutine lubatud kogupüük Anšoovis on lühikese elueaga liik ja ICES avaldas viimase teadusliku nõuande 18. juunil 2020. Anšoovisepüügi piirnorme ICESi 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi rajooni 34.1.1 liidu vetes oleks vaja muuta vastavalt kõnealusele teaduslikule nõuandele ning piirnormiks tuleks kehtestada 15 699 tonni.

| (3) | Fääri saarte ja Euroopa Liidu vaheliste kalandusalaste nõupidamiste kooskõlastatud protokollis aastaks 2020 on mõlemad pooled kokku leppinud, et annavad üksteisele vastastikuse juurdepääsu põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) varudele liidu ja rahvusvahelistes vetes püügipiirkondades 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12 ja 14 ja Fääri saarte vetes ning kumbki pool tohib püüda kuni 37 500 tonni. Lubatud kogupüüki kajastavas tabelis sätestatud eritingimuse kohaselt on liidul juurdepääs Fääri saarte vetele ja põhjaputassuu kogus, mida liikmesriigid võivad Fääri saarte vetes oma kvoodist kalastada, on piiratud liidu lubatud kogupüügi osakaaluga. Liikmesriikide osa arvutamisel tuleb arvesse võtta Fääri saarte vetes kehtiva liidu juurdepääsuõiguse (37 500 tonni) osakaalu võrreldes liidu lubatud kogupüügiga põhjaputassuu puhul (326 484 tonni). 37 500 tonni moodustab 11,4 % 326 484 tonnisest liidu lubatud kogupüügist põhjaputassuu puhul. Kuna põhjaputassuu puhul lubatud liidu kogupüügi osakaal, mida liikmesriigid saavad Fääri saarte vetes oma kvoodist kalastada, on hetkel 7 %, tuleks seda osakaalu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Fääri saarte ja Euroopa Liidu vaheliste kalandusalaste nõupidamiste kooskõlastatud protokollis aastaks 2020 on mõlemad pooled kokku leppinud, et annavad üksteisele vastastikuse juurdepääsu põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) varudele liidu ja rahvusvahelistes vetes püügipiirkondades 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12 ja 14 ja Fääri saarte vetes ning kumbki pool tohib püüda kuni 37 500 tonni. Lubatud kogupüüki kajastavas tabelis sätestatud eritingimuse kohaselt on liidul juurdepääs Fääri saarte vetele ja põhjaputassuu kogus, mida liikmesriigid võivad Fääri saarte vetes oma kvoodist kalastada, on piiratud liidu lubatud kogupüügi osakaaluga. Liikmesriikide osa arvutamisel tuleb arvesse võtta Fääri saarte vetes kehtiva liidu juurdepääsuõiguse (37 500 tonni) osakaalu võrreldes liidu lubatud kogupüügiga põhjaputassuu puhul (326 484 tonni). 37 500 tonni moodustab 11,4 % 326 484 tonnisest liidu lubatud kogupüügist põhjaputassuu puhul. Kuna põhjaputassuu puhul lubatud liidu kogupüügi osakaal, mida liikmesriigid saavad Fääri saarte vetes oma kvoodist kalastada, on hetkel 7 %, tuleks seda osakaalu vastavalt muuta.

| (4) | Põhjaputassuu ja atlandi-skandinaavia/norra kevadheeringa ajutist püügikorraldust 2020. aastal Norra ja Euroopa Liidu vahel käsitlevate kalandusalaste nõupidamiste protokollis antakse kummalegi protokolliosalisele õigus püüda teise vetes 190 809 tonni põhjaputassuud. Tabeli kohaselt, milles on esitatud põhjaputassuu lubatud kogupüük, on Norrale antud kalapüügijuurdepääs liidu vetes püügipiirkondades 2, 4.a, 5 ja 6 põhja pool 56° 30′ N ning püügipiirkonnas 7 lääne pool 12° W ja seatud eritingimus, et 4.a püügipiirkonnas ei tohi püüda rohkem kui 40 000 tonni (vastavalt Norra ja Euroopa Liidu vahelise kalandusalaste konsultatsioonide kooskõlastatud protokollile aastaks 2020). Kõnealune püügi piirnorm püügipiirkonnas 4.a on 21 % Norra juurdepääsukvoodist. Seda osakaalu, mis on hetkel 18 %, tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Põhjaputassuu ja atlandi-skandinaavia/norra kevadheeringa ajutist püügikorraldust 2020. aastal Norra ja Euroopa Liidu vahel käsitlevate kalandusalaste nõupidamiste protokollis antakse kummalegi protokolliosalisele õigus püüda teise vetes 190 809 tonni põhjaputassuud. Tabeli kohaselt, milles on esitatud põhjaputassuu lubatud kogupüük, on Norrale antud kalapüügijuurdepääs liidu vetes püügipiirkondades 2, 4.a, 5 ja 6 põhja pool 56° 30′ N ning püügipiirkonnas 7 lääne pool 12° W ja seatud eritingimus, et 4.a püügipiirkonnas ei tohi püüda rohkem kui 40 000 tonni (vastavalt Norra ja Euroopa Liidu vahelise kalandusalaste konsultatsioonide kooskõlastatud protokollile aastaks 2020). Kõnealune püügi piirnorm püügipiirkonnas 4.a on 21 % Norra juurdepääsukvoodist. Seda osakaalu, mis on hetkel 18 %, tuleks vastavalt muuta.

| (5) | Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus (3) ning sellele lisatud protokollis (4) on sätestatud, et liit saab 7,7 % moiva (Mallotus villosus) lubatud kogupüügist ICESi 5. ja 14. alapiirkonna Gröönimaa vetes. Vastavalt sellele protokollile pakkus Gröönimaa 12. juunil 2020, et ajavahemikul 20. juunist 2020 kuni 15. aprillini 2021 võiks liit püüda 13 053 tonni moivat. Tabelit, milles on esitatud moiva püügi võimalused, tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus (3) ning sellele lisatud protokollis (4) on sätestatud, et liit saab 7,7 % moiva (Mallotus villosus) lubatud kogupüügist ICESi 5. ja 14. alapiirkonna Gröönimaa vetes. Vastavalt sellele protokollile pakkus Gröönimaa 12. juunil 2020, et ajavahemikul 20. juunist 2020 kuni 15. aprillini 2021 võiks liit püüda 13 053 tonni moivat. Tabelit, milles on esitatud moiva püügi võimalused, tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (6) | Seetõttu tuleks määrust (EL) 2020/123 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks määrust (EL) 2020/123 vastavalt muuta.

| (7) | Määrusega (EL) 2020/123 põhjaputassuu suhtes kehtestatud püügi piirnormi kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020 liidu vetes püügipiirkondades 2, 4.a, 5 ja 6 põhja pool 56° 30′ N ning püügipiirkonnas 7 lääne pool 12° W, moiva suhtes kohaldatakse püügi piirnormi alates 20. juunist 2020 ICESi 5. ja 14. alapiirkonna Gröönimaa vetes ning anšoovise suhtes kohaldatakse püügi piirnormi alates 1. juulist 2020 ICESi 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi rajooni 34.1.1 liidu vetes. Seetõttu peaksid käesoleva määrusega kehtestatud püügipiirangud jõustuma nii kiiresti kui võimalik ning neid tuleks põhjaputassuu suhtes kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2020, moiva suhtes alates 20. juunist 2020 ja anšoovise suhtes alates 1. juulist 2020. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna asjaomaseid püügivõimalusi suurendati ja need ei ole veel ammendatud. |
| --- | --- |

(7)

Määrusega (EL) 2020/123 põhjaputassuu suhtes kehtestatud püügi piirnormi kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020 liidu vetes püügipiirkondades 2, 4.a, 5 ja 6 põhja pool 56° 30′ N ning püügipiirkonnas 7 lääne pool 12° W, moiva suhtes kohaldatakse püügi piirnormi alates 20. juunist 2020 ICESi 5. ja 14. alapiirkonna Gröönimaa vetes ning anšoovise suhtes kohaldatakse püügi piirnormi alates 1. juulist 2020 ICESi 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi rajooni 34.1.1 liidu vetes. Seetõttu peaksid käesoleva määrusega kehtestatud püügipiirangud jõustuma nii kiiresti kui võimalik ning neid tuleks põhjaputassuu suhtes kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2020, moiva suhtes alates 20. juunist 2020 ja anšoovise suhtes alates 1. juulist 2020. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna asjaomaseid püügivõimalusi suurendati ja need ei ole veel ammendatud.

| (8) | ICESi teadusliku nõuande kohaselt ei tohiks norra tursiku (Trisopterus esmarki) püük ICESi 4. alapiirkonnas ja ICESi 3.a rajoonis ajavahemikul 1. novembrist 2019 kuni 31. oktoobrini 2020 ületada 167 105 tonni. Liit reserveeris sellest kalavarust 92 000 tonni suuruse osa ja kehtestas nõukogu määrusega (EL) 2019/1838 (5) liidu esialgseks kvoodiks 65 000 tonni. Pärast konsulteerimist 2019. aasta detsembris kandis liit vaid 14 500 ja 5 000 tonni järele jäänud reserveeritud kogusest üle vastavalt Norrale ja Fääri saartele. Seetõttu tuleks ülejäänud 7 500 tonni lisada praegusele liidu kvoodile. |
| --- | --- |

(8)

ICESi teadusliku nõuande kohaselt ei tohiks norra tursiku (Trisopterus esmarki) püük ICESi 4. alapiirkonnas ja ICESi 3.a rajoonis ajavahemikul 1. novembrist 2019 kuni 31. oktoobrini 2020 ületada 167 105 tonni. Liit reserveeris sellest kalavarust 92 000 tonni suuruse osa ja kehtestas nõukogu määrusega (EL) 2019/1838 (5) liidu esialgseks kvoodiks 65 000 tonni. Pärast konsulteerimist 2019. aasta detsembris kandis liit vaid 14 500 ja 5 000 tonni järele jäänud reserveeritud kogusest üle vastavalt Norrale ja Fääri saartele. Seetõttu tuleks ülejäänud 7 500 tonni lisada praegusele liidu kvoodile.

| (9) | Ühendkuningriigiga on konsulteeritud vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (6) artikli 130 lõikele 1, |
| --- | --- |

(9)

Ühendkuningriigiga on konsulteeritud vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (6) artikli 130 lõikele 1,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2020/123 muutmine

Määrust (EL) 2020/123 muudetakse järgmiselt.

| 1) | IA lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | tabel, milles on esitatud anšoovise püügi võimalused ICESi alapiirkondades 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi rajooni 34.1.1 liidu vetes, asendatakse järgmisega:











  „Liik: | anšoovis | Püügipiirkond: | 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Engraulis encrasicolus | | (ANE/9/3411) | |
| Hispaania | | 7 494 | (7) | Ennetuslik TAC |
| Portugal | | 8 175 | (7) | |
| Liit | | 15 669 | (7) | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | | 15 669 | (7) | |

1)

IA lisa muudetakse järgmiselt:

a)

tabel, milles on esitatud anšoovise püügi võimalused ICESi alapiirkondades 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi rajooni 34.1.1 liidu vetes, asendatakse järgmisega:

„Liik:

anšoovis

Püügipiirkond:

9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed

Engraulis encrasicolus

Engraulis encrasicolus

(ANE/9/3411)

Hispaania

7 494

(7)

7

Ennetuslik TAC

Portugal

8 175

(7)

7

Liit

15 669

(7)

7

Lubatud kogupüük (TAC)

15 669

(7)

7

| b) | tabelis, milles on esitatud põhjaputassuu püügi võimalused 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes, asendatakse joonealune märkus 1 järgmisega:






  „1) | Eritingimus: liidu kasutatava 37 500 tonni suuruse üldkoguse raames võivad liikmesriigid oma kvoodist Fääri saarte vetes (WHB/*05-F) püüda järgmise protsendi: 11,4 %.“; |
| --- | --- | --- |

b)

tabelis, milles on esitatud põhjaputassuu püügi võimalused 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes, asendatakse joonealune märkus 1 järgmisega:

„1)

Eritingimus: liidu kasutatava 37 500 tonni suuruse üldkoguse raames võivad liikmesriigid oma kvoodist Fääri saarte vetes (WHB/*05-F) püüda järgmise protsendi: 11,4 %.“;

| c) | tabelis, milles on esitatud põhjaputassuu püügi võimalused liidu vetes püügipiirkondades 2, 4.a, 5 ja 6 põhja pool 56° 30′ N ning püügipiirkonnas 7 lääne pool 12° W, asendatakse joonealune märkus 2 järgmisega:






  „2) | Eritingimus: püük püügipiirkonnas 4.a ei tohi ületada järgmist kogust (WHB/*04A-C): 40 000
  Kõnealune püügi piirnorm püügipiirkonnas 4.a moodustab Norra juurdepääsukvoodist järgmise protsendi: 21 %“; |
| --- | --- | --- |

c)

tabelis, milles on esitatud põhjaputassuu püügi võimalused liidu vetes püügipiirkondades 2, 4.a, 5 ja 6 põhja pool 56° 30′ N ning püügipiirkonnas 7 lääne pool 12° W, asendatakse joonealune märkus 2 järgmisega:

„2)

Eritingimus: püük püügipiirkonnas 4.a ei tohi ületada järgmist kogust (WHB/*04A-C): 40 000

Kõnealune püügi piirnorm püügipiirkonnas 4.a moodustab Norra juurdepääsukvoodist järgmise protsendi: 21 %“;

| d) | Norra tursiku ja seotud kaaspüügi püügivõimaluste tabel ICESi 3.a rajooni ning ICESi 2.a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes asendatakse järgmise tabeliga:










  „Liik: | norra tursik ja seotud kaaspüük | Püügipiirkond: | 3.a; 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Trisopterus esmarkii | | (NOP/2A3A4.) |
| Aasta | | 2020 | | |
| Taani | | 72 433 | (8)
   (10) | Analüütiline TAC |
| Saksamaa | | 14 | (8)
   (9)
   (10) | Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. |
| Madalmaad | 53 | (8)
   (9)
   (10) | Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Liit | | 72 500 | (8)
   (10) | |
| Norra | | 14 500 | (11) | |
| Fääri saared | 5 000 | (12) | |
| Lubatud kogupüük TAC | | Ei ole asjakohane | | |

d)

Norra tursiku ja seotud kaaspüügi püügivõimaluste tabel ICESi 3.a rajooni ning ICESi 2.a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes asendatakse järgmise tabeliga:

„Liik:

norra tursik ja seotud kaaspüük

Püügipiirkond:

3.a; 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

Trisopterus esmarkii

Trisopterus esmarkii

(NOP/2A3A4.)

Aasta

2020

Taani

72 433

(8)
   (10)

8

10

Analüütiline TAC

Saksamaa

14

(8)
   (9)
   (10)

8

9

10

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Madalmaad

53

(8)
   (9)
   (10)

8

9

10

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Liit

72 500

(8)
   (10)

8

10

Norra

14 500

(11)

11

Fääri saared

5 000

(12)

12

Lubatud kogupüük TAC

Ei ole asjakohane

| 2) | IB lisa tabel, milles on esitatud moiva püügi võimalused Gröönimaa vetes püügipiirkondades 5 ja 14, asendatakse järgmisega:










  „Liik: | moiva | Püügipiirkond: | 5. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Mallotus villosus | | (CAP/514GRN) |
| Taani | 2 595 | | Analüütiline TAC |
| Saksamaa | 113 | | Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. |
| Rootsi | 186 | | Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Ühendkuningriik | 24 | | |
| Kõik liikmesriigid | 134 | (13) | |
| Liit | 3 053 | (14) | |
| Norra | 10 000 | (14) | |
| Lubatud kogupüük TAC | Ei ole asjakohane | | |

2)

IB lisa tabel, milles on esitatud moiva püügi võimalused Gröönimaa vetes püügipiirkondades 5 ja 14, asendatakse järgmisega:

„Liik:

moiva

Püügipiirkond:

5. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed

Mallotus villosus

Mallotus villosus

(CAP/514GRN)

Taani

2 595

Analüütiline TAC

Saksamaa

113

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Rootsi

186

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Ühendkuningriik

24

Kõik liikmesriigid

134

(13)

13

Liit

3 053

(14)

14

Norra

10 000

(14)

14

Lubatud kogupüük TAC

Ei ole asjakohane

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikli 1 lõike 1 punkti a kohaldatakse alates 1. juulist 2020, punkte b ja c alates 1. jaanuarist 2020.

Artikli 1 lõiget 2 kohaldatakse alates 20. juunist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. september 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  Nõukogu 27. jaanuari 2020. aasta määrus (EL) 2020/123, millega määratakse 2020. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 25, 30.1.2020, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 25. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/900, millega muudetakse määrust (EL) 2019/1838 teatavate 2020. aasta kalapüügivõimaluste osas Läänemeres ja muudetakse määrust (EL) 2020/123 teatavate 2020. aasta kalapüügivõimaluste osas liidu vetes ja väljaspool liitu (ELT L 207, 30.6.2020, lk 4).

2

(3)  
  ELT L 172, 30.6.2007, lk 4.

3

(4)  Protokoll, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (ELT L 305, 21.11.2015, lk 3).

4

(5)  Nõukogu 30. oktoobri 2019. aasta määrus (EL) 2019/1838, millega määratakse 2020. aastaks kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused ning muudetakse määrust (EL) 2019/124 teatavate püügivõimaluste kohta teistes vetes (ELT L 281 31.10.2019, lk 1).

5

(6)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

6

(7)  Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2020 kuni 30. juunini 2021.“

7

(8)  Kilttursa ja merlangi kaaspüük võib moodustada kuni 5 % kvoodist (OT2/*2A3A4). Kilttursa ja merlangi kaaspüük, mis arvestatakse kvoodist maha vastavalt sellele sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvestatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist.

8

(9)  Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICESi 2.a, 3.a ja 4. püügipiirkonna liidu vetes.

9

(10)  Liidu kvoodi alusel võib püüda ainult 1. novembrist 2019 kuni 31. oktoobrini 2020.

10

(11)  Kasutatakse sortimisvõret.

11

(12)  Kasutatakse sortimisvõret. Sisaldab kuni 15 % vältimatut kaaspüüki (NOP/*2A3A4), mis arvestatakse sellest kvoodist maha.“

12

(13)  ani, Saksamaa, Rootsi ja Ühendkuningriik võivad kasutada „kõigi liikmesriikide“ kvooti ainult oma kvoodi ammendumise korral. Liikmesriigid, kellele kuulub üle 10 % liidu kvoodist, ei tohi kasutada „kõigi liikmesriikide“ kvooti.

13

(14)  Püügiperiood 20. juunist 2020 kuni 15. aprillini 2021.“

14

---

OTSUSED

| 25.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/6

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2020/1324,

21. september 2020,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta rahvusvahelises teraviljanõukogus seoses Ühendkuningriigi ühinemisega 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooniga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit sõlmis 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) nõukogu otsusega 96/88/EÜ (1) ja konventsioon jõustus 1. juulil 1995. Konventsioon sõlmiti kolmeks aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Liit sõlmis 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) nõukogu otsusega 96/88/EÜ (1) ja konventsioon jõustus 1. juulil 1995. Konventsioon sõlmiti kolmeks aastaks.

| (2) | Konventsiooni artikli 33 kohaselt võib rahvusvaheline teraviljanõukogu pikendada konventsiooni järjestikuste kuni kahe aasta pikkuste ajavahemike kaupa. Alates selle sõlmimisest on konventsiooni korrapäraselt pikendatud kahe aasta kaupa. Viimati pikendati konventsiooni rahvusvahelise teraviljanõukogu 10. juuni 2019. aasta otsusega (2) ja see jääb jõusse 30. juunini 2021. |
| --- | --- |

(2)

Konventsiooni artikli 33 kohaselt võib rahvusvaheline teraviljanõukogu pikendada konventsiooni järjestikuste kuni kahe aasta pikkuste ajavahemike kaupa. Alates selle sõlmimisest on konventsiooni korrapäraselt pikendatud kahe aasta kaupa. Viimati pikendati konventsiooni rahvusvahelise teraviljanõukogu 10. juuni 2019. aasta otsusega (2) ja see jääb jõusse 30. juunini 2021.

| (3) | Konventsiooni artikli 27 lõike 2 kohaselt on konventsioon avatud ühinemiseks kõikide riikide valitsustele rahvusvahelise teraviljanõukogu poolt asjakohaseks peetavatel tingimustel. |
| --- | --- |

(3)

Konventsiooni artikli 27 lõike 2 kohaselt on konventsioon avatud ühinemiseks kõikide riikide valitsustele rahvusvahelise teraviljanõukogu poolt asjakohaseks peetavatel tingimustel.

| (4) | Ühendkuningriik esitas 9. aprillil 2020 ametliku taotluse konventsiooniga ühinemiseks alates 1. jaanuarist 2021. |
| --- | --- |

(4)

Ühendkuningriik esitas 9. aprillil 2020 ametliku taotluse konventsiooniga ühinemiseks alates 1. jaanuarist 2021.

| (5) | Ühendkuningriik on teravilja, eelkõige odra ja nisu suurtootja. Kui Ühendkuningriigi taotlus konventsiooniga ühineda ja sellest tulenevalt rahvusvahelises teraviljanõukogus osaleda rahuldatakse, on Ühendkuningriik konventsiooni artikli 12 kohaselt importiv liige. Kuna liit on eksportiv liige, ei mõjuta Ühendkuningriigi ühinemine liidule konventsiooni artikli 12 alusel hääletamiseks antud häälte arvu. Alates eelarveaastast 2021/2022 väheneb Ühendkuningriigi ühinemise tõttu siiski konventsiooni artikli 11 alusel liidule eraldatud häälte arv, mille alusel määratakse kindlaks liikmete rahaline osamakse. |
| --- | --- |

(5)

Ühendkuningriik on teravilja, eelkõige odra ja nisu suurtootja. Kui Ühendkuningriigi taotlus konventsiooniga ühineda ja sellest tulenevalt rahvusvahelises teraviljanõukogus osaleda rahuldatakse, on Ühendkuningriik konventsiooni artikli 12 kohaselt importiv liige. Kuna liit on eksportiv liige, ei mõjuta Ühendkuningriigi ühinemine liidule konventsiooni artikli 12 alusel hääletamiseks antud häälte arvu. Alates eelarveaastast 2021/2022 väheneb Ühendkuningriigi ühinemise tõttu siiski konventsiooni artikli 11 alusel liidule eraldatud häälte arv, mille alusel määratakse kindlaks liikmete rahaline osamakse.

| (6) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus võetav seisukoht ja kiita heaks Ühendkuningriigi ühinemine konventsiooniga tingimusel, et kõnealune ühinemine ei jõustu ja konventsiooni ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes ajutiselt enne Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (3) artiklis 126 osutatud üleminekuperioodi lõppu, |
| --- | --- |

(6)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus võetav seisukoht ja kiita heaks Ühendkuningriigi ühinemine konventsiooniga tingimusel, et kõnealune ühinemine ei jõustu ja konventsiooni ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes ajutiselt enne Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (3) artiklis 126 osutatud üleminekuperioodi lõppu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus, on kiita heaks Ühendkuningriigi ühinemine 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooniga tingimusel, et kõnealune ühinemine ei jõustu ja konventsiooni ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes ajutiselt enne Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artiklis 126 osutatud üleminekuperioodi lõppu.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 21. september 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  Nõukogu 19. detsembri 1995. aasta otsus 96/88/EÜ teraviljakaubanduse ja toiduabi konventsioonide (mis moodustavad 1995. aasta rahvusvahelise teraviljalepingu) Euroopa Ühenduse poolt heakskiitmise kohta (EÜT L 21, 27.1.1996, lk 47).

1

(2)  Nõukogu 17. mai 2019. aasta otsus (EL) 2019/813, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus võetav seisukoht seoses 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni kehtivusaja pikendamisega (ELT L 133, 21.5.2019, lk 19).

2

(3)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

3

---

| 25.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/8

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2020/1325,

21. september 2020,

mis käsitleb Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni raames Euroopa Liidu nimel võetavat seisukohta seoses Ühendkuningriigi taotlusega selle konventsiooniga ühinemiseks ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 2019/510

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioon (1) (edaspidi „NEAFC konventsioon“) kiideti heaks nõukogu otsusega 81/608/EMÜ (2) ja see jõustus 17. märtsil 1982. |
| --- | --- |

(1)

Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioon (1) (edaspidi „NEAFC konventsioon“) kiideti heaks nõukogu otsusega 81/608/EMÜ (2) ja see jõustus 17. märtsil 1982.

| (2) | NEAFC konventsiooni kohaldatakse praegu Ühendkuningriigi suhtes seetõttu, et liit on selle konventsiooni osaline, ja NEAFC konventsiooni artikli 20 lõike 4 kohaselt ei või liikmesriigid selle konventsiooniga ühineda. |
| --- | --- |

(2)

NEAFC konventsiooni kohaldatakse praegu Ühendkuningriigi suhtes seetõttu, et liit on selle konventsiooni osaline, ja NEAFC konventsiooni artikli 20 lõike 4 kohaselt ei või liikmesriigid selle konventsiooniga ühineda.

| (3) | NEAFC konventsiooni artikli 20 lõike 4 kohaselt võib NEAFC konventsiooniga ühineda iga riik, tingimusel et kolm neljandikku kõigist konventsiooniosalistest kiidab asjaomase riigi ühinemistaotluse heaks 90 päeva jooksul alates kuupäevast, mil hoiulevõtja teatas taotluse saamisest. |
| --- | --- |

(3)

NEAFC konventsiooni artikli 20 lõike 4 kohaselt võib NEAFC konventsiooniga ühineda iga riik, tingimusel et kolm neljandikku kõigist konventsiooniosalistest kiidab asjaomase riigi ühinemistaotluse heaks 90 päeva jooksul alates kuupäevast, mil hoiulevõtja teatas taotluse saamisest.

| (4) | Ühendkuningriik esitas 8. jaanuaril 2019 taotluse ühineda NEAFC konventsiooniga konventsiooniosalisena. Samal kuupäeval teatas hoiulevõtja sellest komisjonile. |
| --- | --- |

(4)

Ühendkuningriik esitas 8. jaanuaril 2019 taotluse ühineda NEAFC konventsiooniga konventsiooniosalisena. Samal kuupäeval teatas hoiulevõtja sellest komisjonile.

| (5) | Nõukogu võttis 25. märtsil 2019 vastu otsuse (EL) 2019/510 (3). Otsusega toetati Ühendkuningriigi ühinemist NEAFC konventsiooniga ja see võeti vastu selleks, et ennetada olukorda, kus Ühendkuningriik lahkub liidust ilma väljaastumislepinguta. Seega volitati otsusega (EL) 2019/510 komisjoni teatama liidu seisukohast üksnes juhul, kui väljaastumislepingut ei sõlmita. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 25. märtsil 2019 vastu otsuse (EL) 2019/510 (3). Otsusega toetati Ühendkuningriigi ühinemist NEAFC konventsiooniga ja see võeti vastu selleks, et ennetada olukorda, kus Ühendkuningriik lahkub liidust ilma väljaastumislepinguta. Seega volitati otsusega (EL) 2019/510 komisjoni teatama liidu seisukohast üksnes juhul, kui väljaastumislepingut ei sõlmita.

| (6) | Ühendkuningriigi ühinemistaotlust ei kiitnud heaks nõutav arv NEAFC konventsiooni osalisi, sest kolmeneljandikulist kvoorumit ei saavutatud. |
| --- | --- |

(6)

Ühendkuningriigi ühinemistaotlust ei kiitnud heaks nõutav arv NEAFC konventsiooni osalisi, sest kolmeneljandikulist kvoorumit ei saavutatud.

| (7) | Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (4) (edaspidi „väljaastumisleping“) artikli 129 lõikele 4 võib Ühendkuningriik üleminekuperioodil läbi rääkida, alla kirjutada ja ratifitseerida liidu ainupädevusse kuuluvates valdkondades tema enda sõlmitavaid rahvusvahelisi lepinguid, tingimusel et need lepingud ei jõustu ega kohaldu üleminekuperioodil, välja arvatud juhul, kui liit on andnud selleks loa. Nõukogu otsuses (EL) 2020/135 (5) on sätestatud sellise loa andmise tingimused ja menetlus. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (4) (edaspidi „väljaastumisleping“) artikli 129 lõikele 4 võib Ühendkuningriik üleminekuperioodil läbi rääkida, alla kirjutada ja ratifitseerida liidu ainupädevusse kuuluvates valdkondades tema enda sõlmitavaid rahvusvahelisi lepinguid, tingimusel et need lepingud ei jõustu ega kohaldu üleminekuperioodil, välja arvatud juhul, kui liit on andnud selleks loa. Nõukogu otsuses (EL) 2020/135 (5) on sätestatud sellise loa andmise tingimused ja menetlus.

| (8) | Ühendkuningriik teatas 3. aprilli 2020. aasta kirjas komisjonile oma kavatsusest väljendada oma nõusolekut siduda end enda nimel üleminekuperioodil NEAFC konventsiooniga. Ühendkuningriik esitas 6. juulil 2020 uue taotluse nimetatud konventsiooniga ühinemiseks, nii et ühinemine jõustuks ülminekuperioodil ja oleks kooskõlas väljaastumislepinguga. |
| --- | --- |

(8)

Ühendkuningriik teatas 3. aprilli 2020. aasta kirjas komisjonile oma kavatsusest väljendada oma nõusolekut siduda end enda nimel üleminekuperioodil NEAFC konventsiooniga. Ühendkuningriik esitas 6. juulil 2020 uue taotluse nimetatud konventsiooniga ühinemiseks, nii et ühinemine jõustuks ülminekuperioodil ja oleks kooskõlas väljaastumislepinguga.

| (9) | Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2020/1305 (6) on antud Ühendkuningriigile luba väljendada oma nõusolekut siduda end enda nimel NEAFC konventsiooniga, sest otsuse (EL) 2020/135 artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2020/1305 (6) on antud Ühendkuningriigile luba väljendada oma nõusolekut siduda end enda nimel NEAFC konventsiooniga, sest otsuse (EL) 2020/135 artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud.

| (10) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (7) (UNCLOS) artiklite 56, 63 ja 116 kohaselt on Ühendkuningriigil õigustatud kalastushuvid NEAFC konventsiooni alal (avameri) rannikuriigina niivõrd, kuivõrd Ühendkuningriigi majandusvööndis asuvad veed kuuluvad konventsiooni alasse. |
| --- | --- |

(10)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (7) (UNCLOS) artiklite 56, 63 ja 116 kohaselt on Ühendkuningriigil õigustatud kalastushuvid NEAFC konventsiooni alal (avameri) rannikuriigina niivõrd, kuivõrd Ühendkuningriigi majandusvööndis asuvad veed kuuluvad konventsiooni alasse.

| (11) | Jätkusuutmatu kalapüügi vältimiseks on liidu huvides, et Ühendkuningriik teeb koostööd ühist huvi pakkuvate kalavarude majandamisel täies vastavuses UNCLOSiga ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppega (8) (UNFSA) ja muude rahvusvaheliste lepete või õigusnormidega. |
| --- | --- |

(11)

Jätkusuutmatu kalapüügi vältimiseks on liidu huvides, et Ühendkuningriik teeb koostööd ühist huvi pakkuvate kalavarude majandamisel täies vastavuses UNCLOSiga ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppega (8) (UNFSA) ja muude rahvusvaheliste lepete või õigusnormidega.

| (12) | UNCLOSi artikli 63 lõikes 2 ja UNFSA artiklis 8 on sätestatud, et kui samad varud või nendega seotud liikide varud asuvad nii majandusvööndis kui ka väljaspool seda ja sellega külgneval alal, peavad rannikuriik ja neid varusid külgneval alal püüdvad riigid tegema koostööd, et jõuda kokkuleppele meetmetes, mis on vajalikud nende varude säilitamiseks külgneval alal. Sellise koostöö võib kehtestada piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames. Ühendkuningriigi ühinemine NEAFC konventsiooniga võimaldab Ühendkuningriigil teha kalavarude majandamiseks vajalike meetmete küsimuses koostööd ning seega tagada, et püügitegevus toimub viisil, mille tulemusel kasutatakse asjaomast varu või asjaomaseid varusid jätkusuutlikult. |
| --- | --- |

(12)

UNCLOSi artikli 63 lõikes 2 ja UNFSA artiklis 8 on sätestatud, et kui samad varud või nendega seotud liikide varud asuvad nii majandusvööndis kui ka väljaspool seda ja sellega külgneval alal, peavad rannikuriik ja neid varusid külgneval alal püüdvad riigid tegema koostööd, et jõuda kokkuleppele meetmetes, mis on vajalikud nende varude säilitamiseks külgneval alal. Sellise koostöö võib kehtestada piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames. Ühendkuningriigi ühinemine NEAFC konventsiooniga võimaldab Ühendkuningriigil teha kalavarude majandamiseks vajalike meetmete küsimuses koostööd ning seega tagada, et püügitegevus toimub viisil, mille tulemusel kasutatakse asjaomast varu või asjaomaseid varusid jätkusuutlikult.

| (13) | Ühinemine enne üleminekuperioodi lõppu võimaldaks Ühendkuningriigil täielikult täita UNCLOSist tulenevaid, kaitse- ja majandamismeetmetega seotud selliseid kohustusi, mis hakkavad kehtima hetkel, kui üleminekuperiood lõpeb ja lõpetatakse liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes. Seepärast on liidu huvides kiita heaks Ühendkuningriigi esitatud taotlus ühineda NEAFC konventsiooniga NEAFC konventsiooni artikli 20 lõikes 4 osutatud teatamistähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(13)

Ühinemine enne üleminekuperioodi lõppu võimaldaks Ühendkuningriigil täielikult täita UNCLOSist tulenevaid, kaitse- ja majandamismeetmetega seotud selliseid kohustusi, mis hakkavad kehtima hetkel, kui üleminekuperiood lõpeb ja lõpetatakse liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes. Seepärast on liidu huvides kiita heaks Ühendkuningriigi esitatud taotlus ühineda NEAFC konventsiooniga NEAFC konventsiooni artikli 20 lõikes 4 osutatud teatamistähtaja jooksul.

| (14) | Otsus (EL) 2019/510 tuleks selguse ja õiguskindluse huvides kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(14)

Otsus (EL) 2019/510 tuleks selguse ja õiguskindluse huvides kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni (edaspidi „NEAFC konventsioon“) raames, on kiita heaks Ühendkuningriigi taotlus ühineda NEAFC konventsiooniga.

2.   Komisjon on volitatud teavitama NEAFC konventsiooni hoiulevõtjat liidu seisukohast NEAFC konventsiooni artikli 20 lõikes 4 osutatud teatamistähtaja jooksul.

Artikkel 2

Otsus (EL) 2019/510 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 21. september 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  
  EÜT L 227, 12.8.1981, lk 22.

1

(2)  Nõukogu 13. juuli 1981. aasta otsus 81/608/EMÜ Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooni kohta (EÜT L 227, 12.8.1981, lk 21).

2

(3)  Nõukogu 25. märtsi 2019. aasta otsus (EL) 2019/510 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni raames seoses Ühendkuningriigi taotlusega selle konventsiooniga ühinemiseks (ELT L 85, 27.3.2019, lk 22).

3

(4)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

4

(5)  Nõukogu 30. jaanuari 2020. aasta otsus (EL) 2020/135 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu sõlmimise kohta (ELT L 29, 31.1.2020, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 18. septembri 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1305, millega antakse Ühendkuningriigile luba väljendada oma nõusolekut siduda end enda nimel liidu ühise kalanduspoliitika valdkonnas teatavate rahvusvaheliste lepingutega, mis jõustuvad või mida kohaldatakse üleminekuperioodil (ELT L 305, 21.9.2020, lk 27).

6

(7)  
  EÜT L 179, 23.6.1998, lk 3.

7

(8)  
  EÜT L 189, 3.7.1998, lk 16.

8

---

Parandused

| 25.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/11

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 328, 21. detsember 2018
  )

Leheküljel 132 artikli 29 lõike 7 punktis a

asendatakse

| „a) | metsa biomassi päritoluriik või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon:






  i) | on Pariisi kokkuleppe osaline; |
| --- | --- | --- |

„a)

metsa biomassi päritoluriik või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon:

i)

on Pariisi kokkuleppe osaline;

| ii) | on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni konverentsile teatanud oma riiklikult kindlaks määratud panuse, mis hõlmab põllumajanduse, metsanduse ja maakasutuse heidet ja selle sidujates sidumist ning millega tagatakse, et biomassi ülestöötamisega seotud süsinikuvaru muutusi võetakse arvesse riiklikus kohustuses vähendada või piirata kasvuhoonegaaside heitkoguseid riiklikult kindlaks määratud panuse võrra, või |
| --- | --- |

ii)

on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni konverentsile teatanud oma riiklikult kindlaks määratud panuse, mis hõlmab põllumajanduse, metsanduse ja maakasutuse heidet ja selle sidujates sidumist ning millega tagatakse, et biomassi ülestöötamisega seotud süsinikuvaru muutusi võetakse arvesse riiklikus kohustuses vähendada või piirata kasvuhoonegaaside heitkoguseid riiklikult kindlaks määratud panuse võrra, või

| iii) | on kehtestanud Pariisi kokkuleppe artikli 5 kohaselt siseriikliku või piirkondliku õiguse, mida kohaldatakse ülestöötamispiirkonnas süsinikuvaru ja sidujate kaitsmiseks ja suurendamiseks, ning on tõendanud, et teatatud maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori heitkogused ei ole suuremad kui sidujates seotud kogused;“ |
| --- | --- |

iii)

on kehtestanud Pariisi kokkuleppe artikli 5 kohaselt siseriikliku või piirkondliku õiguse, mida kohaldatakse ülestöötamispiirkonnas süsinikuvaru ja sidujate kaitsmiseks ja suurendamiseks, ning on tõendanud, et teatatud maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori heitkogused ei ole suuremad kui sidujates seotud kogused;“

järgmisega:

| „a) | metsa biomassi päritoluriik või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon on Pariisi kokkuleppe osaline ning






  i) | ta on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni konverentsile teatanud oma riiklikult kindlaks määratud panuse, mis hõlmab põllumajanduse, metsanduse ja maakasutuse heidet ja selle sidujates sidumist ning millega tagatakse, et biomassi ülestöötamisega seotud süsinikuvaru muutusi võetakse arvesse riiklikus kohustuses vähendada või piirata kasvuhoonegaaside heitkoguseid riiklikult kindlaks määratud panuse võrra, või |
| --- | --- | --- |

„a)

metsa biomassi päritoluriik või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon on Pariisi kokkuleppe osaline ning

i)

ta on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni konverentsile teatanud oma riiklikult kindlaks määratud panuse, mis hõlmab põllumajanduse, metsanduse ja maakasutuse heidet ja selle sidujates sidumist ning millega tagatakse, et biomassi ülestöötamisega seotud süsinikuvaru muutusi võetakse arvesse riiklikus kohustuses vähendada või piirata kasvuhoonegaaside heitkoguseid riiklikult kindlaks määratud panuse võrra, või

| ii) | ta on kehtestanud Pariisi kokkuleppe artikli 5 kohaselt siseriikliku või piirkondliku õiguse, mida kohaldatakse ülestöötamispiirkonnas süsinikuvaru ja sidujate kaitsmiseks ja suurendamiseks, ning esitab tõendeid, et teatatud maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori heitkogused ei ole suuremad kui sidujates seotud kogused;“ |
| --- | --- |

ii)

ta on kehtestanud Pariisi kokkuleppe artikli 5 kohaselt siseriikliku või piirkondliku õiguse, mida kohaldatakse ülestöötamispiirkonnas süsinikuvaru ja sidujate kaitsmiseks ja suurendamiseks, ning esitab tõendeid, et teatatud maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori heitkogused ei ole suuremad kui sidujates seotud kogused;“

Leheküljel 135 artikli 30 lõike 5 teises lõigus

asendatakse

„... mis käsitleb kõiki määruse (EL) 2018/1999 IX lisas esitatud punkte.“

järgmisega:

„... mis käsitleb kõiki määruse (EL) 2018/1999 XI lisas esitatud punkte.“

Leheküljel 142 II lisa esimese lõigu valemis

asendatakse

„(QN(norm))(CN[(/(i)(N 14))(QiCi)] 15)“

järgmisega:

„

  Image 1

  “.

Leheküljel 142 II lisa teise lõigu valemis

asendatakse

„(QN(norm))((CN CN
  12)((/(i)(Nn))Qi (/(j)(Nn))(Cj Cj
  12)))“

järgmisega:

„

  Image 2

  “.

Leheküljel 142 II lisa kolmanda lõigu valemis

asendatakse

„(QN(norm))((CN CN
  12)((/(i)(Nn))Qi (/(j)(Nn))(Cj Cj
  12)))“

järgmisega:

„

  Image 3

  “.

Leheküljel 148 V lisa A osa nimetatud lehekülje seitsmendas kandes

asendatakse

| „Palmiõlist toodetud biodiislikütus (lahtine heitveetiik) | 32 % | 19 %“ |
| --- | --- | --- |

„Palmiõlist toodetud biodiislikütus (lahtine heitveetiik)

32 %

19 %“

järgmisega:

| „Palmiõlist toodetud biodiislikütus (lahtine heitveetiik) | 33 % | 20 %“. |
| --- | --- | --- |

„Palmiõlist toodetud biodiislikütus (lahtine heitveetiik)

33 %

20 %“.

Leheküljel 149 V lisa B osa nimetatud lehekülje teises, neljandas, kuuendas ja kaheksandas kandes

asendatakse

| „Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi diislikütus | 85 % | 85 % |
| --- | --- | --- |
| Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi bensiin | 85 % | 85 % |
| Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud dimetüüleeter (DME) | 86 % | 86 % |
| Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud metanool | 86 % | 86 %“ |

„Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi diislikütus

85 %

85 %

Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi bensiin

85 %

85 %

Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud dimetüüleeter (DME)

86 %

86 %

Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud metanool

86 %

86 %“

järgmisega:

| „Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi diislikütus | 83 % | 83 % |
| --- | --- | --- |
| Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi bensiin | 83 % | 83 % |
| Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud dimetüüleeter (DME) | 84 % | 84 % |
| Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud metanool | 84 % | 84 %“. |

„Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi diislikütus

83 %

83 %

Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi bensiin

83 %

83 %

Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud dimetüüleeter (DME)

84 %

84 %

Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud metanool

84 %

84 %“.

Leheküljel 156 V lisa D osa nimetatud lehekülje kümnendas ja kuueteistkümnendas kandes

asendatakse

| „Palmiõlist toodetud biodiislikütus | 26,2 | 26,2 |
| --- | --- | --- |
| Palmiõlist toodetud vesiniktöödeldud taimeõli | 27,4 | 27,4“ |

„Palmiõlist toodetud biodiislikütus

26,2

26,2

Palmiõlist toodetud vesiniktöödeldud taimeõli

27,4

27,4“

järgmisega:

| „Palmiõlist toodetud biodiislikütus | 26,0 | 26,0 |
| --- | --- | --- |
| Palmiõlist toodetud vesiniktöödeldud taimeõli | 27,3 | 27,3“. |

„Palmiõlist toodetud biodiislikütus

26,0

26,0

Palmiõlist toodetud vesiniktöödeldud taimeõli

27,3

27,3“.

Leheküljel 162 V lisa D osa nimetatud lehekülje kaheksandas kandes

asendatakse

| „Loomse rasva sulatamisest toodetud biodiislikütus (**) | 1,7 | 1,7“ |
| --- | --- | --- |

„Loomse rasva sulatamisest toodetud biodiislikütus (**)

1,7

1,7“

järgmisega:

| „Loomse rasva sulatamisest toodetud biodiislikütus (**) | 1,6 | 1,6“. |
| --- | --- | --- |

„Loomse rasva sulatamisest toodetud biodiislikütus (**)

1,6

1,6“.

Leheküljel 166 V lisa D osa nimetatud lehekülje neljandas, viiendas, seitsmendas, üheteistkümnendas, kaheteistkümnendas, kaheksateistkümnendas ja üheksateistkümnendas kandes

asendatakse

| „Palmiõlist toodetud biodiislikütus (lahtine heitveetiik) | 63,5 | 75,7 |
| --- | --- | --- |
| Palmiõlist toodetud biodiislikütus (tootmisprotsess metaani kogumisega õlipressimisettevõttes) | 46,3 | 51,6 |
| Loomse rasva sulatamisest toodetud biodiislikütus(**) | 15,3 | 20,8 |
| Palmiõlist toodetud vesiniktöödeldud taimeõli (lahtine heitveetiik) | 62,2 | 73,3 |
| Palmiõlist toodetud vesiniktöödeldud taimeõli (tootmisprotsess metaani kogumisega õlipressimisettevõttes) | 44,1 | 48,0 |
| Palmiõlist toodetud puhas taimeõli (lahtine heitveetiik) | 56,3 | 65,4 |
| Palmiõlist toodetud puhas taimeõli (tootmisprotsess metaani kogumisega õlipressimisettevõttes) | 38,4 | 57,2“ |

„Palmiõlist toodetud biodiislikütus (lahtine heitveetiik)

63,5

75,7

Palmiõlist toodetud biodiislikütus (tootmisprotsess metaani kogumisega õlipressimisettevõttes)

46,3

51,6

Loomse rasva sulatamisest toodetud biodiislikütus(**)

15,3

20,8

Palmiõlist toodetud vesiniktöödeldud taimeõli (lahtine heitveetiik)

62,2

73,3

Palmiõlist toodetud vesiniktöödeldud taimeõli (tootmisprotsess metaani kogumisega õlipressimisettevõttes)

44,1

48,0

Palmiõlist toodetud puhas taimeõli (lahtine heitveetiik)

56,3

65,4

Palmiõlist toodetud puhas taimeõli (tootmisprotsess metaani kogumisega õlipressimisettevõttes)

38,4

57,2“

järgmisega:

| „Palmiõlist toodetud biodiislikütus (lahtine heitveetiik) | 63,3 | 75,5 |
| --- | --- | --- |
| Palmiõlist toodetud biodiislikütus (tootmisprotsess metaani kogumisega õlipressimisettevõttes) | 46,1 | 51,4 |
| Loomse rasva sulatamisest toodetud biodiislikütus(**) | 15,2 | 20,7 |
| Palmiõlist toodetud vesiniktöödeldud taimeõli (lahtine heitveetiik) | 62,1 | 73,2 |
| Palmiõlist toodetud vesiniktöödeldud taimeõli (tootmisprotsess metaani kogumisega õlipressimisettevõttes) | 44,0 | 47,9 |
| Palmiõlist toodetud puhas taimeõli (lahtine heitveetiik) | 56,4 | 65,5 |
| Palmiõlist toodetud puhas taimeõli (tootmisprotsess metaani kogumisega õlipressimisettevõttes) | 38,5 | 40,3“. |

„Palmiõlist toodetud biodiislikütus (lahtine heitveetiik)

63,3

75,5

Palmiõlist toodetud biodiislikütus (tootmisprotsess metaani kogumisega õlipressimisettevõttes)

46,1

51,4

Loomse rasva sulatamisest toodetud biodiislikütus(**)

15,2

20,7

Palmiõlist toodetud vesiniktöödeldud taimeõli (lahtine heitveetiik)

62,1

73,2

Palmiõlist toodetud vesiniktöödeldud taimeõli (tootmisprotsess metaani kogumisega õlipressimisettevõttes)

44,0

47,9

Palmiõlist toodetud puhas taimeõli (lahtine heitveetiik)

56,4

65,5

Palmiõlist toodetud puhas taimeõli (tootmisprotsess metaani kogumisega õlipressimisettevõttes)

38,5

40,3“.

Leheküljel 167 V lisa E osa nimetatud lehekülje esimese tabeli neljandas ja viiendas kandes

asendatakse

| „Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi bensiin | 8,2 | 8,2 |
| --- | --- | --- |
| Energiametsast saadud puidust eraldi seisvas käitises toodetud Fischer-Tropschi bensiin | 12,4 | 12,4“ |

„Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi bensiin

8,2

8,2

Energiametsast saadud puidust eraldi seisvas käitises toodetud Fischer-Tropschi bensiin

12,4

12,4“

järgmisega:

| „Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi bensiin | 3,3 | 3,3 |
| --- | --- | --- |
| Energiametsast saadud puidust eraldi seisvas käitises toodetud Fischer-Tropschi bensiin | 8,2 | 8,2“. |

„Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi bensiin

3,3

3,3

Energiametsast saadud puidust eraldi seisvas käitises toodetud Fischer-Tropschi bensiin

8,2

8,2“.

Leheküljel 169 V lisa E osa nimetatud lehekülje teise tabeli teises, neljandas, kuuendas ja kaheksandas kandes

asendatakse

| „Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi diislikütus | 10,3 | 10,3 |
| --- | --- | --- |
| Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi bensiin | 10,3 | 10,3 |
| Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud dimetüüleeter (DME) | 10,4 | 10,4 |
| Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud metanool | 10,4 | 10,4“ |

„Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi diislikütus

10,3

10,3

Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi bensiin

10,3

10,3

Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud dimetüüleeter (DME)

10,4

10,4

Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud metanool

10,4

10,4“

järgmisega:

| „Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi diislikütus | 12,2 | 12,2 |
| --- | --- | --- |
| Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi bensiin | 12,2 | 12,2 |
| Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud dimetüüleeter (DME) | 12,1 | 12,1 |
| Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud metanool | 12,1 | 12,1“. |

„Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi diislikütus

12,2

12,2

Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi bensiin

12,2

12,2

Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud dimetüüleeter (DME)

12,1

12,1

Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud metanool

12,1

12,1“.

Leheküljel 171 V lisa E osa nimetatud lehekülje teise tabeli teises, neljandas, kuuendas ja kaheksandas kandes

asendatakse

| „Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi diislikütus | 13,7 | 13,7 |
| --- | --- | --- |
| Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi bensiin | 13,7 | 13,7 |
| Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud dimetüüleeter (DME) | 13,5 | 13,5 |
| Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud metanool | 13,5 | 13,5“ |

„Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi diislikütus

13,7

13,7

Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi bensiin

13,7

13,7

Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud dimetüüleeter (DME)

13,5

13,5

Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud metanool

13,5

13,5“

järgmisega:

| „Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi diislikütus | 15,6 | 15,6 |
| --- | --- | --- |
| Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi bensiin | 15,6 | 15,6 |
| Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud dimetüüleeter (DME) | 15,2 | 15,2 |
| Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud metanool | 15,2 | 15,2“. |

„Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi diislikütus

15,6

15,6

Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud Fischer- Tropschi bensiin

15,6

15,6

Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud dimetüüleeter (DME)

15,2

15,2

Puidujäätmetest eraldi seisvas käitises toodetud metanool

15,2

15,2“.

Leheküljel 180 VI lisa B osa punkti 1 alapunkti b esimeses valemis

asendatakse

„

  Image 4

  “

järgmisega:

„

  Image 5

  “.

Leheküljel 180 VI lisa B osa punkti 1 alapunkti b teises valemis

asendatakse

„

  Image 6

  “

järgmisega:

„

  Image 7

  “.

Leheküljel 186 VI lisa B osa punkti 18 teises lõigus

asendatakse

„Biogaasi ja biometaani puhul võetakse selle arvutuse eesmärgil arvesse kõik kaassaadused, mis ei kuulu punkti 7 kohaldamisalasse. ...“

järgmisega:

„Biogaasi ja biometaani puhul võetakse selle arvutuse eesmärgil arvesse kõik kaassaadused. ...“.

---