# Jurnalul Oficial L 354/2020

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 354 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6326 octombrie 2020 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 354

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6326 octombrie 2020

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1546 al Comisiei din 23 octombrie 2020 de stabilire a structurii și a modalităților detaliate privind inventarul surselor și metodelor utilizate pentru a produce agregatele venitului național brut și componentele acestora în conformitate cu Sistemul european de conturi (SEC 2010) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1547 al Comisiei din 23 octombrie 2020 de rectificare a versiunii în limba polonă a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/274 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemul de autorizații pentru plantările de viță-de-vie, certificarea, registrul de intrări și de ieșiri, declarațiile obligatorii și notificările, de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește controalele relevante și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/561 al Comisiei | 4 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (PESC) 2020/1548 a Comitetului politic și de securitate din 13 octombrie 2020 privind numirea șefului Misiunii de asistență la frontieră a Uniunii Europene pentru punctul de trecere Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2020) | 5 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1549 a Comisiei din 22 octombrie 2020 de abrogare a Deciziei 2004/200/CE privind măsurile de prevenire a introducerii și a răspândirii în Comunitate a virusului mozaic pepino
  [notificată cu numărul C(2020) 7139] | 7 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1550 a Comisiei din 23 octombrie 2020 de instituire a programului multianual de controale pentru perioada 2021-2025 care urmează să fie efectuat de către experții Comisiei în statele membre în vederea verificării aplicării legislației Uniunii privind lanțul agroalimentar | 9 |
| | | RECOMANDĂRI |
| | * | Recomandarea (UE) 2020/1551 a Consiliului din 22 octombrie 2020 de modificare a Recomandării (UE) 2020/912 privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții | 19 |
| | | ORIENTĂRI |
| | * | Orientarea (UE) 2020/1552 a Băncii Centrale Europene din 14 octombrie 2020 de modificare a Orientării BCE/2013/23 cu privire la statisticile privind finanțele publice (BCE/2020/50) | 22 |
| | * | Orientarea (UE) 2020/1553 a Băncii Centrale Europene din 14 octombrie 2020 de modificare a Orientării BCE/2013/24 privind cerințele de raportare statistică ale Băncii Centrale Europene în domeniul conturilor financiare trimestriale (BCE/2020/51) | 24 |
| | * | Orientarea (UE) 2020/1554 a Băncii Centrale Europene din 14 octombrie 2020 de modificare a Orientării BCE/2011/23 în ceea ce privește frecvența raportării către Banca Centrală Europeană a informațiilor cu privire la calitatea statisticilor externe (BCE/2020/52) | 26 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1546 al Comisiei din 23 octombrie 2020 de stabilire a structurii și a modalităților detaliate privind inventarul surselor și metodelor utilizate pentru a produce agregatele venitului național brut și componentele acestora în conformitate cu Sistemul european de conturi (SEC 2010) (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1547 al Comisiei din 23 octombrie 2020 de rectificare a versiunii în limba polonă a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/274 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemul de autorizații pentru plantările de viță-de-vie, certificarea, registrul de intrări și de ieșiri, declarațiile obligatorii și notificările, de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește controalele relevante și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/561 al Comisiei

4

DECIZII

*

Decizia (PESC) 2020/1548 a Comitetului politic și de securitate din 13 octombrie 2020 privind numirea șefului Misiunii de asistență la frontieră a Uniunii Europene pentru punctul de trecere Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2020)

5

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1549 a Comisiei din 22 octombrie 2020 de abrogare a Deciziei 2004/200/CE privind măsurile de prevenire a introducerii și a răspândirii în Comunitate a virusului mozaic pepino
  [notificată cu numărul C(2020) 7139]

[notificată cu numărul C(2020) 7139]

7

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1550 a Comisiei din 23 octombrie 2020 de instituire a programului multianual de controale pentru perioada 2021-2025 care urmează să fie efectuat de către experții Comisiei în statele membre în vederea verificării aplicării legislației Uniunii privind lanțul agroalimentar

9

RECOMANDĂRI

*

Recomandarea (UE) 2020/1551 a Consiliului din 22 octombrie 2020 de modificare a Recomandării (UE) 2020/912 privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții

19

ORIENTĂRI

*

Orientarea (UE) 2020/1552 a Băncii Centrale Europene din 14 octombrie 2020 de modificare a Orientării BCE/2013/23 cu privire la statisticile privind finanțele publice (BCE/2020/50)

22

*

Orientarea (UE) 2020/1553 a Băncii Centrale Europene din 14 octombrie 2020 de modificare a Orientării BCE/2013/24 privind cerințele de raportare statistică ale Băncii Centrale Europene în domeniul conturilor financiare trimestriale (BCE/2020/51)

24

*

Orientarea (UE) 2020/1554 a Băncii Centrale Europene din 14 octombrie 2020 de modificare a Orientării BCE/2011/23 în ceea ce privește frecvența raportării către Banca Centrală Europeană a informațiilor cu privire la calitatea statisticilor externe (BCE/2020/52)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 26.10.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 354/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1546 AL COMISIEI

din 23 octombrie 2020

de stabilire a structurii și a modalităților detaliate privind inventarul surselor și metodelor utilizate pentru a produce agregatele venitului național brut și componentele acestora în conformitate cu Sistemul european de conturi (SEC 2010)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/516 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 privind armonizarea venitului național brut la prețurile pieței și de abrogare a Directivei 89/130/CEE, Euratom a Consiliului și a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1287/2003 al Consiliului (1), în special articolul 3 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2019/516, statele membre trebuie să furnizeze Comisiei (Eurostat) un inventar al surselor și metodelor utilizate pentru a produce agregatele venitului național brut la prețurile pieței (VNB) și componentele acestora. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2019/516, statele membre trebuie să furnizeze Comisiei (Eurostat) un inventar al surselor și metodelor utilizate pentru a produce agregatele venitului național brut la prețurile pieței (VNB) și componentele acestora.

| (2) | Este esențial ca agregatele VNB și componentele acestora să fie comparabile între statele membre și ca inventarul surselor și metodelor utilizate pentru a produce agregatele VNB și componentele acestora să fie în concordanță cu definițiile și normele contabile relevante ale SEC 2010 (2). |
| --- | --- |

(2)

Este esențial ca agregatele VNB și componentele acestora să fie comparabile între statele membre și ca inventarul surselor și metodelor utilizate pentru a produce agregatele VNB și componentele acestora să fie în concordanță cu definițiile și normele contabile relevante ale SEC 2010 (2).

| (3) | Este esențial ca inventarele surselor și metodelor utilizate pentru a produce agregatele VNB și componentele acestora să fie documentate și actualizate periodic de către statele membre. |
| --- | --- |

(3)

Este esențial ca inventarele surselor și metodelor utilizate pentru a produce agregatele VNB și componentele acestora să fie documentate și actualizate periodic de către statele membre.

| (4) | Pentru a facilita analizele comparabile, inventarele VNB trebuie să urmeze o structură comună constând dintr-un număr predefinit de capitole și tabelele de proces cu estimări numerice pentru anul de referință. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a facilita analizele comparabile, inventarele VNB trebuie să urmeze o structură comună constând dintr-un număr predefinit de capitole și tabelele de proces cu estimări numerice pentru anul de referință.

| (5) | Pentru a verifica sursele, utilizările acestora și metodele utilizate pentru a produce agregatele VNB și componentele acestora, statele membre trebuie să furnizeze Comisiei (Eurostat) cea mai recentă versiune a inventarelor VNB, în conformitate cu un calendar convenit. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a verifica sursele, utilizările acestora și metodele utilizate pentru a produce agregatele VNB și componentele acestora, statele membre trebuie să furnizeze Comisiei (Eurostat) cea mai recentă versiune a inventarelor VNB, în conformitate cu un calendar convenit.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Sistemului Statistic European, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Sistemului Statistic European,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Structura inventarului

(1)   Statele membre întocmesc un inventar al surselor și metodelor utilizate pentru a produce agregatele VNB și componentele acestora (inventarul VNB). Inventarul VNB cuprinde 10 capitole și tabelele de proces VNB.

(2)   Capitolele sunt următoarele:

| — | Capitolul 1: Prezentare generală a sistemului de conturi |
| --- | --- |

—

Capitolul 1: Prezentare generală a sistemului de conturi

| — | Capitolul 2: Politica de revizuire și calendarul revizuirii și finalizării estimărilor. Revizuiri majore de la ultima versiune a inventarului VNB. |
| --- | --- |

—

Capitolul 2: Politica de revizuire și calendarul revizuirii și finalizării estimărilor. Revizuiri majore de la ultima versiune a inventarului VNB.

| — | Capitolul 3: Metoda producției |
| --- | --- |

—

Capitolul 3: Metoda producției

| — | Capitolul 4: Metoda veniturilor |
| --- | --- |

—

Capitolul 4: Metoda veniturilor

| — | Capitolul 5: Metoda cheltuielilor |
| --- | --- |

—

Capitolul 5: Metoda cheltuielilor

| — | Capitolul 6: Procedura de echilibrare sau de integrare și validarea estimărilor |
| --- | --- |

—

Capitolul 6: Procedura de echilibrare sau de integrare și validarea estimărilor

| — | Capitolul 7: Sinteza ajustărilor în scopul exhaustivității |
| --- | --- |

—

Capitolul 7: Sinteza ajustărilor în scopul exhaustivității

| — | Capitolul 8: Tranziția de la produsul intern brut (PIB) la VNB |
| --- | --- |

—

Capitolul 8: Tranziția de la produsul intern brut (PIB) la VNB

| — | Capitolul 9: Principalele clasificări utilizate |
| --- | --- |

—

Capitolul 9: Principalele clasificări utilizate

| — | Capitolul 10: Principalele surse de date utilizate |
| --- | --- |

—

Capitolul 10: Principalele surse de date utilizate

(3)   Tabelele de proces VNB includ:

| (a) | informații numerice privind estimările realizate în etapele consecutive ale procesului de compilare a VNB pentru tipurile individuale de surse utilizate și ajustările efectuate; |
| --- | --- |

(a)

informații numerice privind estimările realizate în etapele consecutive ale procesului de compilare a VNB pentru tipurile individuale de surse utilizate și ajustările efectuate;

| (b) | informații numerice privind dimensiunea relativă a tipurilor individuale de surse utilizate și ajustările efectuate în procesul de compilare; |
| --- | --- |

(b)

informații numerice privind dimensiunea relativă a tipurilor individuale de surse utilizate și ajustările efectuate în procesul de compilare;

| (c) | trimiteri la capitolele relevante din inventarul VNB. |
| --- | --- |

(c)

trimiteri la capitolele relevante din inventarul VNB.

Articolul 2

Modalități detaliate

Statele membre se asigură că:

| (a) | descrierea surselor și a metodelor utilizate pentru estimarea VNB care figurează în inventarul VNB utilizează termeni și definiții în conformitate cu SEC 2010; |
| --- | --- |

(a)

descrierea surselor și a metodelor utilizate pentru estimarea VNB care figurează în inventarul VNB utilizează termeni și definiții în conformitate cu SEC 2010;

| (b) | descrierea surselor și a metodelor utilizate în estimarea VNB care figurează în inventarul VNB este cuprinzătoare și clară, reflectă procedurile existente la momentul elaborării inventarului VNB și include informații privind transformarea datelor din surse statistice și administrative în estimări ale conturilor naționale, prin aplicarea ajustărilor conceptuale, de exhaustivitate și de echilibrare, precum și a procedurilor de validare; |
| --- | --- |

(b)

descrierea surselor și a metodelor utilizate în estimarea VNB care figurează în inventarul VNB este cuprinzătoare și clară, reflectă procedurile existente la momentul elaborării inventarului VNB și include informații privind transformarea datelor din surse statistice și administrative în estimări ale conturilor naționale, prin aplicarea ajustărilor conceptuale, de exhaustivitate și de echilibrare, precum și a procedurilor de validare;

| (c) | datele numerice, care trebuie să fie în concordanță cu informațiile din tabelele de proces, sunt prezentate pentru etapele individuale ale procesului de compilare a VNB în descrierea menționată anterior; |
| --- | --- |

(c)

datele numerice, care trebuie să fie în concordanță cu informațiile din tabelele de proces, sunt prezentate pentru etapele individuale ale procesului de compilare a VNB în descrierea menționată anterior;

| (d) | datele numerice se bazează pe un an recent pentru care sunt disponibile estimări finale (an de referință); |
| --- | --- |

(d)

datele numerice se bazează pe un an recent pentru care sunt disponibile estimări finale (an de referință);

| (e) | sursele și metodele utilizate pentru a produce agregatele VNB și componentele acestora sunt aplicate în compilarea datelor referitoare la anii ulteriori anului de referință. |
| --- | --- |

(e)

sursele și metodele utilizate pentru a produce agregatele VNB și componentele acestora sunt aplicate în compilarea datelor referitoare la anii ulteriori anului de referință.

Articolul 3

Calendarul actualizării și transmiterii

(1)   Statele membre transmit inventarul VNB Comisiei (Eurostat) cel târziu la 31 decembrie 2021.

(2)   Actualizările ulterioare ale inventarului VNB se efectuează și se transmit Comisiei (Eurostat) în termen de 12 luni de la orice modificare importantă a surselor sau a metodelor de compilare a VNB. În orice caz, inventarul VNB se actualizează cel puțin o dată la 5 ani.

(3)   Statele membre transmit inventarul VNB prin mijloace electronice punctului unic de intrare al datelor din cadrul Comisiei (Eurostat).

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 octombrie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 91, 29.3.2019, p. 19.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 549/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind Sistemul european de conturi naționale și regionale din Uniunea Europeană (JO L 174, 26.6.2013, p. 1).

2

---

| 26.10.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 354/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 354/4

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1547 AL COMISIEI

din 23 octombrie 2020

de rectificare a versiunii în limba polonă a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/274 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemul de autorizații pentru plantările de viță-de-vie, certificarea, registrul de intrări și de ieșiri, declarațiile obligatorii și notificările, de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește controalele relevante și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/561 al Comisiei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 91 litera (d) și articolul 123,

întrucât:

| (1) | Versiunea în limba polonă a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/274 al Comisiei (2) conține o eroare la articolul 12 alineatul (1) primul paragraf, care modifică semnificația dispoziției. |
| --- | --- |

(1)

Versiunea în limba polonă a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/274 al Comisiei (2) conține o eroare la articolul 12 alineatul (1) primul paragraf, care modifică semnificația dispoziției.

| (2) | Prin urmare, versiunea în limba polonă a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/274 trebuie rectificată în consecință. Celelalte versiuni lingvistice nu sunt afectate. |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, versiunea în limba polonă a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/274 trebuie rectificată în consecință. Celelalte versiuni lingvistice nu sunt afectate.

| (3) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(nu privește versiunea în limba română)

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 octombrie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274 al Comisiei din 11 decembrie 2017 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemul de autorizații pentru plantările de viță-de-vie, certificarea, registrul de intrări și de ieșiri, declarațiile obligatorii și notificările, de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește controalele relevante și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/561 al Comisiei (JO L 58, 28.2.2018, p. 60).

2

---

DECIZII

| 26.10.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 354/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 354/5

---

DECIZIA (PESC) 2020/1548 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE

din 13 octombrie 2020

privind numirea șefului Misiunii de asistență la frontieră a Uniunii Europene pentru punctul de trecere Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2020)

COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 38 al treilea paragraf,

având în vedere Acțiunea comună 2005/889/PESC a Consiliului din 25 noiembrie 2005 privind instituirea Misiunii de Asistență la Frontieră a Uniunii Europene pentru punctul de trecere Rafah (EU BAM Rafah) (1), în special articolul 10 alineatul (1),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 10 alineatul (1) din Acțiunea comună 2005/889/PESC, Comitetul politic și de securitate (COPS) este autorizat, în conformitate cu articolul 38 din tratat, să adopte deciziile relevante în scopul exercitării controlului politic și a conducerii strategice a Misiunii de asistență la frontieră a Uniunii Europene pentru punctul de trecere Rafah (EU BAM Rafah), inclusiv decizia de numire a șefului misiunii. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 10 alineatul (1) din Acțiunea comună 2005/889/PESC, Comitetul politic și de securitate (COPS) este autorizat, în conformitate cu articolul 38 din tratat, să adopte deciziile relevante în scopul exercitării controlului politic și a conducerii strategice a Misiunii de asistență la frontieră a Uniunii Europene pentru punctul de trecere Rafah (EU BAM Rafah), inclusiv decizia de numire a șefului misiunii.

| (2) | La 8 decembrie 2017, COPS a adoptat Decizia (PESC) 2017/2430 a Comitetului politic și de securitate (2), numindu-l pe domnul Günther FREISLEBEN în calitatea de șef al misiunii EU BAM Rafah pentru perioada cuprinsă între 4 decembrie 2017 și 30 iunie 2018. |
| --- | --- |

(2)

La 8 decembrie 2017, COPS a adoptat Decizia (PESC) 2017/2430 a Comitetului politic și de securitate (2), numindu-l pe domnul Günther FREISLEBEN în calitatea de șef al misiunii EU BAM Rafah pentru perioada cuprinsă între 4 decembrie 2017 și 30 iunie 2018.

| (3) | Mandatul domnului Günther FREISLEBEN în calitate de șef al misiunii EU BAM Rafah a fost prelungit în mod regulat, cel mai recent până la 30 octombrie 2020 prin Decizia (PESC) 2020/1011 a Comitetului politic și de securitate (3). |
| --- | --- |

(3)

Mandatul domnului Günther FREISLEBEN în calitate de șef al misiunii EU BAM Rafah a fost prelungit în mod regulat, cel mai recent până la 30 octombrie 2020 prin Decizia (PESC) 2020/1011 a Comitetului politic și de securitate (3).

| (4) | La 30 iunie 2020, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2020/955 (4) de modificare a Acțiunii comune 2005/889/PESC și de prelungire a duratei EU BAM Rafah până la 30 iunie 2021. |
| --- | --- |

(4)

La 30 iunie 2020, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2020/955 (4) de modificare a Acțiunii comune 2005/889/PESC și de prelungire a duratei EU BAM Rafah până la 30 iunie 2021.

| (5) | La 8 octombrie 2020, Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a propus numirea domnului Mihai-Florin BULGARIU în calitatea de șef al misiunii EU BAM Rafah, |
| --- | --- |

(5)

La 8 octombrie 2020, Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a propus numirea domnului Mihai-Florin BULGARIU în calitatea de șef al misiunii EU BAM Rafah,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Domnul Mihai-Florin BULGARIU este numit în calitatea de șef al Misiunii de asistență la frontieră a Uniunii Europene pentru punctul de trecere Rafah (EU BAM Rafah) pentru perioada cuprinsă între 1 noiembrie 2020 și 30 iunie 2021.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Se aplică de la 1 noiembrie 2020.

Adoptată la Bruxelles, 13 octombrie 2020.

Pentru Comitetul politic și de securitate

Președintele

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  JO L 327, 14.12.2005, p. 28.

1

(2)  Decizia (PESC) 2017/2430 a Comitetului politic și de securitate din 8 decembrie 2017 privind numirea șefului Misiunii de Asistență la Frontieră a Uniunii Europene pentru punctul de trecere Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2017) (JO L 344, 23.12.2017, p. 9).

2

(3)  Decizia (PESC) 2020/1011 a Comitetului politic și de securitate din 2 iulie 2020 de prelungire a mandatului șefului Misiunii de Asistență la Frontieră a Uniunii Europene pentru punctul de trecere Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2020) (JO L 224, 13.7.2020, p. 9).

3

(4)  Decizia (PESC) 2020/955 a Consiliului din 30 iunie 2020 de modificare a Acțiunii comune 2005/889/PESC privind instituirea Misiunii de Asistență la Frontieră a Uniunii Europene pentru punctul de trecere Rafah (EU BAM Rafah) (JO L 212, 3.7.2020, p. 18).

4

---

| 26.10.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 354/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 354/7

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1549 A COMISIEI

din 22 octombrie 2020

de abrogare a Deciziei 2004/200/CE privind măsurile de prevenire a introducerii și a răspândirii în Comunitate a virusului mozaic pepino

[notificată cu numărul C(2020) 7139]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/2031 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 octombrie 2016 privind măsurile de protecție împotriva organismelor dăunătoare plantelor, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 228/2013, (UE) nr. 652/2014 și (UE) nr. 1143/2014 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Directivelor 69/464/CEE, 74/647/CEE, 93/85/CEE, 98/57/CE, 2000/29/CE, 2006/91/CE și 2007/33/CE ale Consiliului (1), în special articolul 30 alineatul (1) și articolul 37 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Decizia 2004/200/CE a Comisiei (2) stabilește măsuri de prevenire a introducerii și a răspândirii în Uniune a virusului mozaic pepino pe semințele de tomate [Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw]. Aceste măsuri nu se aplică semințelor destinate consumatorului final. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2004/200/CE a Comisiei (2) stabilește măsuri de prevenire a introducerii și a răspândirii în Uniune a virusului mozaic pepino pe semințele de tomate [Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw]. Aceste măsuri nu se aplică semințelor destinate consumatorului final.

| (2) | Acest organism dăunător nu a fost inclus în anexa I sau în anexa II la Directiva 2000/29/CE a Consiliului (3) și a făcut doar obiectul cerințelor specifice din Decizia 2004/200/CE. |
| --- | --- |

(2)

Acest organism dăunător nu a fost inclus în anexa I sau în anexa II la Directiva 2000/29/CE a Consiliului (3) și a făcut doar obiectul cerințelor specifice din Decizia 2004/200/CE.

| (3) | Ca urmare a unei reevaluări a statutului fitosanitar al acestui organism dăunător, el a fost inclus în anexa IV partea F la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/2072 al Comisiei (4) care stabilește lista organismelor dăunătoare reglementate care nu sunt de carantină pentru Uniune și a plantelor specifice destinate plantării, împreună cu categoriile și pragurile respective pentru semințele de legume în cauză. El a făcut, de asemenea, obiectul măsurilor prevăzute în anexa V partea E la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(3)

Ca urmare a unei reevaluări a statutului fitosanitar al acestui organism dăunător, el a fost inclus în anexa IV partea F la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/2072 al Comisiei (4) care stabilește lista organismelor dăunătoare reglementate care nu sunt de carantină pentru Uniune și a plantelor specifice destinate plantării, împreună cu categoriile și pragurile respective pentru semințele de legume în cauză. El a făcut, de asemenea, obiectul măsurilor prevăzute în anexa V partea E la regulamentul respectiv.

| (4) | Prin urmare, Decizia 2004/200/CE este caducă și trebuie să fie abrogată. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Decizia 2004/200/CE este caducă și trebuie să fie abrogată.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2004/200/CE se abrogă.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 22 octombrie 2020.

Pentru Comisie

Stella KYRIAKIDES

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 317, 23.11.2016, p. 4.

1

(2)  Decizia 2004/200/CE a Comisiei din 27 februarie 2004 privind măsurile de prevenire a introducerii și a răspândirii în Comunitate a virusului mozaic pepino (JO L 64, 2.3.2004, p. 43).

2

(3)  Directiva 2000/29/CE a Consiliului din 8 mai 2000 privind măsurile de protecție împotriva introducerii în Comunitate a unor organisme dăunătoare plantelor sau produselor vegetale și împotriva răspândirii lor în Comunitate (JO L 169, 10.7.2000, p. 1).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/2072 al Comisiei din 28 noiembrie 2019 de stabilire a unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2016/2031 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește măsurile de protecție împotriva organismelor dăunătoare plantelor, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 690/2008 al Comisiei și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/2019 al Comisiei (JO L 319, 10.12.2019, p. 1).

4

---

| 26.10.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 354/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 354/9

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1550 A COMISIEI

din 23 octombrie 2020

de instituire a programului multianual de controale pentru perioada 2021-2025 care urmează să fie efectuat de către experții Comisiei în statele membre în vederea verificării aplicării legislației Uniunii privind lanțul agroalimentar

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/625 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2017 privind controalele oficiale și alte activități oficiale efectuate pentru a asigura aplicarea legislației privind alimentele și furajele, a normelor privind sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și produsele de protecție a plantelor, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 999/2001, (CE) nr. 396/2005, (CE) nr. 1069/2009, (CE) nr. 1107/2009, (UE) nr. 1151/2012, (UE) nr. 652/2014, (UE) 2016/429 și (UE) 2016/2031 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 1/2005 și (CE) nr. 1099/2009 ale Consiliului și a Directivelor 98/58/CE, 1999/74/CE, 2007/43/CE, 2008/119/CE și 2008/120/CE ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 854/2004 și (CE) nr. 882/2004 ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Directivelor 89/608/CEE, 89/662/CEE, 90/425/CEE, 91/496/CEE, 96/23/CE, 96/93/CE și 97/78/CE ale Consiliului și a Deciziei 92/438/CEE a Consiliului (Regulamentul privind controalele oficiale) (1), în special articolul 118 alineatul (1) litera (a),

întrucât:

| (1) | Responsabilitatea asigurării aplicării legislației Uniunii privind lanțul agroalimentar revine statelor membre, ale căror autorități competente monitorizează și verifică, prin organizarea de controale oficiale, respectarea și asigurarea aplicării eficiente a cerințelor relevante ale Uniunii. În paralel cu această monitorizare și verificare, articolul 116 din Regulamentul (UE) 2017/625 impune experților Comisiei să efectueze controale, inclusiv audituri, în statele membre pentru a verifica aplicarea legislației Uniunii. Aceste controale efectuate de Comisie ar trebui efectuate în domenii precum siguranța alimentelor și a furajelor, sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor, produsele de protecție a plantelor și modul de funcționare a sistemelor naționale de control și a autorităților competente, care le exploatează, luând în considerare sinergiile cu măsurile de control din cadrul politicii agricole comune. |
| --- | --- |

(1)

Responsabilitatea asigurării aplicării legislației Uniunii privind lanțul agroalimentar revine statelor membre, ale căror autorități competente monitorizează și verifică, prin organizarea de controale oficiale, respectarea și asigurarea aplicării eficiente a cerințelor relevante ale Uniunii. În paralel cu această monitorizare și verificare, articolul 116 din Regulamentul (UE) 2017/625 impune experților Comisiei să efectueze controale, inclusiv audituri, în statele membre pentru a verifica aplicarea legislației Uniunii. Aceste controale efectuate de Comisie ar trebui efectuate în domenii precum siguranța alimentelor și a furajelor, sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor, produsele de protecție a plantelor și modul de funcționare a sistemelor naționale de control și a autorităților competente, care le exploatează, luând în considerare sinergiile cu măsurile de control din cadrul politicii agricole comune.

| (2) | Comisia a elaborat un program multianual de controale pentru perioada 2021-2025, aliniat la mandatul Comisiei și reflectând prioritățile acesteia. Aceste controale sunt efectuate de experții Comisiei în statele membre pentru a verifica aplicarea legislației în domeniile menționate anterior. În cursul procesului de stabilire a priorităților au fost utilizate criterii diferite, printre altele, riscurile identificate pentru consumatori, animale sau plante, performanțele anterioare ale statelor membre în zonă, volumul producției, informațiile din surse relevante (de exemplu Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară) și din sistemul de gestionare a informațiilor pentru controalele oficiale (IMSOC) și componentele acestuia. |
| --- | --- |

(2)

Comisia a elaborat un program multianual de controale pentru perioada 2021-2025, aliniat la mandatul Comisiei și reflectând prioritățile acesteia. Aceste controale sunt efectuate de experții Comisiei în statele membre pentru a verifica aplicarea legislației în domeniile menționate anterior. În cursul procesului de stabilire a priorităților au fost utilizate criterii diferite, printre altele, riscurile identificate pentru consumatori, animale sau plante, performanțele anterioare ale statelor membre în zonă, volumul producției, informațiile din surse relevante (de exemplu Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară) și din sistemul de gestionare a informațiilor pentru controalele oficiale (IMSOC) și componentele acestuia.

| (3) | Acest program multianual de controale contribuie la domeniul prioritar al Comisiei „Pactul verde european (2)” și la „Strategia «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (3). Programul contribuie, de asemenea, la monitorizarea politicii agricole comune în conformitate cu normele privind ecocondiționalitatea prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4). Controalele prevăzute în programul multianual de controale permit Comisiei să își îndeplinească obligațiile juridice de supraveghere a aplicării dreptului Uniunii, verificând dacă controalele oficiale efectuate în statele membre în domeniile relevante sunt conforme cu legislația Uniunii, |
| --- | --- |

(3)

Acest program multianual de controale contribuie la domeniul prioritar al Comisiei „Pactul verde european (2)” și la „Strategia «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (3). Programul contribuie, de asemenea, la monitorizarea politicii agricole comune în conformitate cu normele privind ecocondiționalitatea prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4). Controalele prevăzute în programul multianual de controale permit Comisiei să își îndeplinească obligațiile juridice de supraveghere a aplicării dreptului Uniunii, verificând dacă controalele oficiale efectuate în statele membre în domeniile relevante sunt conforme cu legislația Uniunii,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Programul multianual de controale pentru perioada 2021-2025 care urmează să fie efectuat de către experții Comisiei în statele membre, astfel cum se prevede la articolul 116 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/625, este stabilit în anexă.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 23 octombrie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 95, 7.4.2017, p. 1.

1

(2)  COM(2019) 640 final.

2

(3)  COM(2020) 381 final.

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 549).

4

---

ANEXĂ

Prezenta anexă stabilește programul de controale care trebuie efectuate de către experții Comisiei în statele membre în domeniile reglementate de Regulamentul (UE) 2017/625 pentru perioada 2021-2025.

Pentru perioada în cauză, Comisia a identificat anumite domenii prioritare în domenii precum siguranța alimentelor și a furajelor, calitatea alimentelor, sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor, produsele de protecție a plantelor și modul de funcționare a sistemelor naționale de control și a autorităților competente.

Controalele efectuate de Comisie trebuie să acopere toate statele membre în fiecare din aceste domenii prioritare. Problemele specifice care fac obiectul controalelor individuale trebuie să fie adaptate la situația din fiecare stat membru.

Experții Comisiei efectuează controale, inclusiv verificări la fața locului, audituri și analize documentare în conformitate cu articolul 116 din Regulamentul (UE) 2017/625.

Programul multianual pentru controalele efectuate de Comisie în statele membre pentru perioada 2021-2025 în vederea verificării aplicării normelor în domeniile reglementate de articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2017/625 acoperă, de asemenea, alte domenii prevăzute în regulamentul respectiv, cum ar fi frauda și controalele la import. Acesta este prezentat în capitolele 1-10 (defalcate în funcție de domeniu și obiectiv specific) și în capitolul 11 (defalcat pe ani) din prezenta anexă.

1.   Alimente și siguranță alimentară

| Domeniu prioritar | Obiective specifice |
| --- | --- |
| Alimente de origine animală


  (de exemplu, siguranța cărnii de mamifere și păsări și a produselor derivate, a laptelui și a produselor derivate, a produselor pescărești și igiena care se aplică producției de moluște bivalve vii) | Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii în domeniul siguranței alimentare care reglementează producția și introducerea pe piață a alimentelor de origine animală (acoperind, de asemenea, trasabilitatea și etichetarea, inclusiv a organismelor modificate genetic), cu un accent deosebit pe carnea de mamifere și păsări și produsele derivate, lapte și produsele derivate, produse pescărești și moluște bivalve vii, precum și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora. |
| Zoonoze transmise prin alimente


  (de exemplu, Salmonella) | Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează combaterea zoonozelor transmise prin alimente, cu un accent deosebit pe nivelul de punere în aplicare și eficacitatea programelor veterinare naționale cofinanțate de Comisie, precum și pe punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora. |
| Alimente de origine neanimală


  (de exemplu, siguranța fructelor și legumelor, a plantelor aromatice, a condimentelor și a germenilor) | Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii în domeniul siguranței alimentare care reglementează producția și introducerea pe piață a alimentelor de origine neanimală (acoperind, de asemenea, trasabilitatea și etichetarea, inclusiv a organismelor modificate genetic), cu un accent deosebit pe siguranța microbiologică, precum și pe punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora. |
| Reziduuri în animalele vii și în alimentele de origine animală


  (reziduuri de medicamente de uz veterinar, pesticide și contaminanți) | Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează reziduurile de medicamente de uz veterinar, pesticide și contaminanți din animalele vii și din alimentele de origine animală.
  Să verifice dacă planurile de monitorizare a reziduurilor prezentate de statele membre respectă cerințele prevăzute în legislația relevantă a Uniunii. |
| Contaminanții din alimentele de origine neanimală


  (de exemplu, micotoxine) | Să verifice, pe baza planurilor de control naționale multianuale și a rapoartelor statelor membre, că controalele oficiale privind contaminanții din alimentele de origine neanimală respectă cerințele prevăzute în legislația aplicabilă relevantă a Uniunii. |

Domeniu prioritar

Obiective specifice

Alimente de origine animală

(de exemplu, siguranța cărnii de mamifere și păsări și a produselor derivate, a laptelui și a produselor derivate, a produselor pescărești și igiena care se aplică producției de moluște bivalve vii)

Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii în domeniul siguranței alimentare care reglementează producția și introducerea pe piață a alimentelor de origine animală (acoperind, de asemenea, trasabilitatea și etichetarea, inclusiv a organismelor modificate genetic), cu un accent deosebit pe carnea de mamifere și păsări și produsele derivate, lapte și produsele derivate, produse pescărești și moluște bivalve vii, precum și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora.

Zoonoze transmise prin alimente

(de exemplu, Salmonella)

Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează combaterea zoonozelor transmise prin alimente, cu un accent deosebit pe nivelul de punere în aplicare și eficacitatea programelor veterinare naționale cofinanțate de Comisie, precum și pe punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora.

Alimente de origine neanimală

(de exemplu, siguranța fructelor și legumelor, a plantelor aromatice, a condimentelor și a germenilor)

Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii în domeniul siguranței alimentare care reglementează producția și introducerea pe piață a alimentelor de origine neanimală (acoperind, de asemenea, trasabilitatea și etichetarea, inclusiv a organismelor modificate genetic), cu un accent deosebit pe siguranța microbiologică, precum și pe punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora.

Reziduuri în animalele vii și în alimentele de origine animală

(reziduuri de medicamente de uz veterinar, pesticide și contaminanți)

Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează reziduurile de medicamente de uz veterinar, pesticide și contaminanți din animalele vii și din alimentele de origine animală.

Să verifice dacă planurile de monitorizare a reziduurilor prezentate de statele membre respectă cerințele prevăzute în legislația relevantă a Uniunii.

Contaminanții din alimentele de origine neanimală

(de exemplu, micotoxine)

Să verifice, pe baza planurilor de control naționale multianuale și a rapoartelor statelor membre, că controalele oficiale privind contaminanții din alimentele de origine neanimală respectă cerințele prevăzute în legislația aplicabilă relevantă a Uniunii.

2.   Hrana pentru animale și siguranța hranei pentru animale

| Domeniu prioritar | Obiective specifice |
| --- | --- |
| Generalități privind igiena hranei pentru animale


  (igiena furajelor, autorizarea și înregistrarea unităților, trasabilitatea, etichetarea și contaminanții) | Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează igiena furajelor (cu un accent deosebit pe igiena furajelor, aprobarea și înregistrarea unităților, contaminanții, trasabilitatea și etichetarea, inclusiv a organismelor modificate genetic), precum și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora. |
| Furaje medicamentate | Să verifice respectarea de către statele membre a cerințelor juridice ale Uniunii care reglementează producția de furaje medicamentate, aplicabilă din ianuarie 2022. |
| Subproduse de origine animală și produse derivate


  (sectorul cărnii, unități de prelucrare) | Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează manipularea, utilizarea și eliminarea subproduselor de origine animală și a produselor derivate generate în Uniune sau introduse pe piața Uniunii, precum și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora, cu un accent deosebit pe sectorul cărnii și pe unitățile de prelucrare. |

Domeniu prioritar

Obiective specifice

Generalități privind igiena hranei pentru animale

(igiena furajelor, autorizarea și înregistrarea unităților, trasabilitatea, etichetarea și contaminanții)

Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează igiena furajelor (cu un accent deosebit pe igiena furajelor, aprobarea și înregistrarea unităților, contaminanții, trasabilitatea și etichetarea, inclusiv a organismelor modificate genetic), precum și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora.

Furaje medicamentate

Să verifice respectarea de către statele membre a cerințelor juridice ale Uniunii care reglementează producția de furaje medicamentate, aplicabilă din ianuarie 2022.

Subproduse de origine animală și produse derivate

(sectorul cărnii, unități de prelucrare)

Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează manipularea, utilizarea și eliminarea subproduselor de origine animală și a produselor derivate generate în Uniune sau introduse pe piața Uniunii, precum și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora, cu un accent deosebit pe sectorul cărnii și pe unitățile de prelucrare.

3.   Sănătatea animalelor

| Domeniu prioritar | Obiective specifice |
| --- | --- |
| Boli epizootice active


  (de exemplu, pestă porcină africană, gripă aviară înalt patogenă) | Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează combaterea principalelor boli active ale animalelor, cum ar fi pesta porcină africană și gripa aviară înalt patogenă, precum și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora. |
| Zoonoze, altele decât cele transmise prin alimente


  (de exemplu, rabia) | Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează combaterea zoonozelor, altele decât cele transmise prin alimente, cu un accent deosebit pe nivelul de punere în aplicare și eficacitatea programelor veterinare naționale cofinanțate de Comisie, precum și pe punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora. |
| Boli enzootice


  (de exemplu, tuberculoză, bruceloză) | Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează combaterea bolilor enzootice, cu un accent deosebit pe nivelul de punere în aplicare și eficacitatea programelor veterinare naționale cofinanțate de Comisie, precum și pe punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora. |
| Pregătire și prevenire


  (planurile pentru situații de criză) | Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează pregătirea pentru a face față apariției unor focare multiple de boli epizootice și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora. |

Domeniu prioritar

Obiective specifice

Boli epizootice active

(de exemplu, pestă porcină africană, gripă aviară înalt patogenă)

Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează combaterea principalelor boli active ale animalelor, cum ar fi pesta porcină africană și gripa aviară înalt patogenă, precum și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora.

Zoonoze, altele decât cele transmise prin alimente

(de exemplu, rabia)

Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează combaterea zoonozelor, altele decât cele transmise prin alimente, cu un accent deosebit pe nivelul de punere în aplicare și eficacitatea programelor veterinare naționale cofinanțate de Comisie, precum și pe punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora.

Boli enzootice

(de exemplu, tuberculoză, bruceloză)

Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează combaterea bolilor enzootice, cu un accent deosebit pe nivelul de punere în aplicare și eficacitatea programelor veterinare naționale cofinanțate de Comisie, precum și pe punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora.

Pregătire și prevenire

(planurile pentru situații de criză)

Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează pregătirea pentru a face față apariției unor focare multiple de boli epizootice și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora.

4.   Bunăstarea animalelor

| Domeniu prioritar | Obiective specifice |
| --- | --- |
| Transport


  (animale care nu sunt apte pentru transport, nave de transport pentru animale vii, viței neînțărcați, posturi de control utilizate pentru tranzitul animalelor) | Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează bunăstarea animalelor în timpul transportului, cu un accent deosebit pe animalele care nu sunt apte pentru transport, navele de transport pentru animale vii, vițeii neînțărcați și posturile de control utilizate pentru tranzitul animalelor și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora. |
| În exploatație


  (găini ouătoare) | Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează bunăstarea găinilor ouătoare în perioada de creștere și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora. |
| Sacrificare


  (rumegătoare, păsări de curte) | Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează bunăstarea rumegătoarelor și păsărilor de curte în momentul sacrificării și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora. |

Domeniu prioritar

Obiective specifice

Transport

(animale care nu sunt apte pentru transport, nave de transport pentru animale vii, viței neînțărcați, posturi de control utilizate pentru tranzitul animalelor)

Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează bunăstarea animalelor în timpul transportului, cu un accent deosebit pe animalele care nu sunt apte pentru transport, navele de transport pentru animale vii, vițeii neînțărcați și posturile de control utilizate pentru tranzitul animalelor și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora.

În exploatație

(găini ouătoare)

Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează bunăstarea găinilor ouătoare în perioada de creștere și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora.

Sacrificare

(rumegătoare, păsări de curte)

Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează bunăstarea rumegătoarelor și păsărilor de curte în momentul sacrificării și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora.

5.   Sănătatea plantelor

| Domeniu prioritar | Obiective specifice |
| --- | --- |
| Apariția unor focare de organisme dăunătoare plantelor


  (care prezintă o amenințare semnificativă) | Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează controlul organismelor dăunătoare plantelor care se găsesc pe teritoriul Uniunii, cu un accent deosebit pe organismele dăunătoare care prezintă o amenințare semnificativă, de exemplu Xylella fastidiosa, virusul ToBRFV (Tomato Brown Rugose Fruit Virus), nematodul lemnului de pin, gândacul asiatic cu coarne lungi (Anoplophora glabripennis), trioza (Trioza erytrea) și alte organisme dăunătoare identificate ca fiind prioritare, precum și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora. |
| Pregătire și prevenire


  (planurile pentru situații de criză) | Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează elaborarea și actualizarea planurilor de urgență privind sănătatea plantelor. |
| Circulația plantelor, a produselor vegetale și a altor obiecte pe teritoriul Uniunii


  (pașapoarte fitosanitare) | Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii în domeniul sănătății plantelor care reglementează circulația plantelor, a produselor vegetale și a altor obiecte pe teritoriul Uniunii, cu un accent deosebit pe pașapoartele fitosanitare, precum și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora. |

Domeniu prioritar

Obiective specifice

Apariția unor focare de organisme dăunătoare plantelor

(care prezintă o amenințare semnificativă)

Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează controlul organismelor dăunătoare plantelor care se găsesc pe teritoriul Uniunii, cu un accent deosebit pe organismele dăunătoare care prezintă o amenințare semnificativă, de exemplu Xylella fastidiosa, virusul ToBRFV (Tomato Brown Rugose Fruit Virus), nematodul lemnului de pin, gândacul asiatic cu coarne lungi (Anoplophora glabripennis), trioza (Trioza erytrea) și alte organisme dăunătoare identificate ca fiind prioritare, precum și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora.

Pregătire și prevenire

(planurile pentru situații de criză)

Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează elaborarea și actualizarea planurilor de urgență privind sănătatea plantelor.

Circulația plantelor, a produselor vegetale și a altor obiecte pe teritoriul Uniunii

(pașapoarte fitosanitare)

Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii în domeniul sănătății plantelor care reglementează circulația plantelor, a produselor vegetale și a altor obiecte pe teritoriul Uniunii, cu un accent deosebit pe pașapoartele fitosanitare, precum și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora.

6.   Introducerea pe piață și utilizarea
  produselor de protecție a plantelor și utilizarea durabilă a pesticidelor

| Domeniu prioritar | Obiective specifice |
| --- | --- |
| Produsele de protecție a plantelor


  (autorizarea, comercializarea și utilizarea pesticidelor, reziduurile de pesticide) | Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează autorizarea, comercializarea și utilizarea produselor de protecție a plantelor și reziduurile de pesticide, precum și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora. |
| Utilizarea durabilă a pesticidelor | Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează utilizarea durabilă a pesticidelor și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora. |

Domeniu prioritar

Obiective specifice

Produsele de protecție a plantelor

(autorizarea, comercializarea și utilizarea pesticidelor, reziduurile de pesticide)

Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează autorizarea, comercializarea și utilizarea produselor de protecție a plantelor și reziduurile de pesticide, precum și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora.

Utilizarea durabilă a pesticidelor

Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează utilizarea durabilă a pesticidelor și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora.

7.   Calitatea alimentară

| Domeniu prioritar | Obiective specifice |
| --- | --- |
| Agricultură ecologică | Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează producția și etichetarea produselor ecologice (inclusiv trasabilitatea și etichetarea organismelor modificate genetic), precum și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora. |
| Indicații geografice | Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează producția și etichetarea indicațiilor geografice [denumirea de origine protejată (DOP), indicația geografică protejată (IGP) și specialitatea tradițională garantată (STG)], precum și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora. |

Domeniu prioritar

Obiective specifice

Agricultură ecologică

Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează producția și etichetarea produselor ecologice (inclusiv trasabilitatea și etichetarea organismelor modificate genetic), precum și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora.

Indicații geografice

Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează producția și etichetarea indicațiilor geografice [denumirea de origine protejată (DOP), indicația geografică protejată (IGP) și specialitatea tradițională garantată (STG)], precum și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora.

8.   Introducerea în Uniune a animalelor și a mărfurilor provenind din țări terțe

| Domeniu prioritar | Obiective specifice |
| --- | --- |
| Controalele oficiale asupra animalelor și mărfurilor | Să verifice dacă statele membre își îndeplinesc obligațiile cu privire la efectuarea controalelor oficiale asupra animalelor și mărfurilor care intră în Uniune din țări terțe.
  Să verifice dacă animalele și mărfurile care intră în Uniune din țări terțe respectă cerințele generale și specifice aplicabile ale Uniunii pentru intrarea în Uniune.
  Se va pune un accent deosebit pe normele stabilite de Regulamentul (UE) 2017/625 și de actele delegate și de punere în aplicare conexe. |
| Conformitatea posturilor de inspecție la frontieră | Să verifice dacă posturile de inspecție la frontieră propuse pentru desemnare de către statele membre respectă cerințele minime pentru posturile de inspecție la frontieră, inclusiv centrele de inspecție prevăzute în legislația aplicabilă a Uniunii, înainte de desemnarea unor astfel de posturi.
  Să verifice dacă posturile de inspecție la frontieră, punctele desemnate de intrare, punctele de intrare și primele puncte de introducere redesemnate în conformitate cu articolul 61 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2017/625 respectă cerințele minime aplicabile.
  Să verifice dacă alte puncte de inspecție decât posturile de inspecție la frontieră, menționate la articolul 53 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) 2017/625, respectă cerințele minime aplicabile. |
| Controale oficiale în domeniul sănătății plantelor | Să verifice dacă statele membre își îndeplinesc obligațiile cu privire la efectuarea controalelor oficiale în domeniul sănătății plantelor asupra plantelor, produselor vegetale și altor obiecte care intră în Uniune din țări terțe.
  Să furnizeze asigurări cu privire la faptul că plantele, produsele vegetale și alte obiecte care intră în Uniune din țări terțe respectă cerințele fitosanitare aplicabile ale Uniunii pentru intrarea în Uniune. |

Domeniu prioritar

Obiective specifice

Controalele oficiale asupra animalelor și mărfurilor

Să verifice dacă statele membre își îndeplinesc obligațiile cu privire la efectuarea controalelor oficiale asupra animalelor și mărfurilor care intră în Uniune din țări terțe.

Să verifice dacă animalele și mărfurile care intră în Uniune din țări terțe respectă cerințele generale și specifice aplicabile ale Uniunii pentru intrarea în Uniune.

Se va pune un accent deosebit pe normele stabilite de Regulamentul (UE) 2017/625 și de actele delegate și de punere în aplicare conexe.

Conformitatea posturilor de inspecție la frontieră

Să verifice dacă posturile de inspecție la frontieră propuse pentru desemnare de către statele membre respectă cerințele minime pentru posturile de inspecție la frontieră, inclusiv centrele de inspecție prevăzute în legislația aplicabilă a Uniunii, înainte de desemnarea unor astfel de posturi.

Să verifice dacă posturile de inspecție la frontieră, punctele desemnate de intrare, punctele de intrare și primele puncte de introducere redesemnate în conformitate cu articolul 61 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2017/625 respectă cerințele minime aplicabile.

Să verifice dacă alte puncte de inspecție decât posturile de inspecție la frontieră, menționate la articolul 53 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) 2017/625, respectă cerințele minime aplicabile.

Controale oficiale în domeniul sănătății plantelor

Să verifice dacă statele membre își îndeplinesc obligațiile cu privire la efectuarea controalelor oficiale în domeniul sănătății plantelor asupra plantelor, produselor vegetale și altor obiecte care intră în Uniune din țări terțe.

Să furnizeze asigurări cu privire la faptul că plantele, produsele vegetale și alte obiecte care intră în Uniune din țări terțe respectă cerințele fitosanitare aplicabile ale Uniunii pentru intrarea în Uniune.

9.   Rezistența la antimicrobiene

| Domeniu prioritar | Obiective specifice |
| --- | --- |
| Monitorizarea rezistenței la antimicrobiene a bacteriilor zoonotice și comensale | Să verifice respectarea de către statele membre a legislației care reglementează monitorizarea rezistenței la antimicrobiene a bacteriilor zoonotice și comensale și să contribuie astfel la punerea în aplicare deplină a Planului de acțiune european „O singură sănătate” (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM) din 2017 (1). |

Domeniu prioritar

Obiective specifice

Monitorizarea rezistenței la antimicrobiene a bacteriilor zoonotice și comensale

Să verifice respectarea de către statele membre a legislației care reglementează monitorizarea rezistenței la antimicrobiene a bacteriilor zoonotice și comensale și să contribuie astfel la punerea în aplicare deplină a Planului de acțiune european „O singură sănătate” (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM) din 2017 (1).

10.   Aspecte generale în cadrul lanțului agroalimentar

| Domeniu prioritar | Obiective specifice |
| --- | --- |
| Fraudele | Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează identificarea și monitorizarea practicilor frauduloase sau înșelătoare de-a lungul lanțului agroalimentar, precum și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora. |
| Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor de audit


  (la nivel sectorial și general) | Să verifice dacă statele membre iau măsurile de urmărire adecvate pentru a remedia orice deficiențe specifice sau sistematice identificate de controalele Comisiei. |
| Controlul exporturilor | Să verifice controalele oficiale ale statelor membre cu privire la punerea în aplicare a cerințelor de certificare pentru exporturi. |

Domeniu prioritar

Obiective specifice

Fraudele

Să verifice respectarea de către statele membre a legislației aplicabile a Uniunii care reglementează identificarea și monitorizarea practicilor frauduloase sau înșelătoare de-a lungul lanțului agroalimentar, precum și punerea în aplicare a controalelor oficiale asupra acestora.

Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor de audit

(la nivel sectorial și general)

Să verifice dacă statele membre iau măsurile de urmărire adecvate pentru a remedia orice deficiențe specifice sau sistematice identificate de controalele Comisiei.

Controlul exporturilor

Să verifice controalele oficiale ale statelor membre cu privire la punerea în aplicare a cerințelor de certificare pentru exporturi.

11.   Program de control multianual 2021-2025 defalcat pe ani

| Domeniu | Domeniu prioritar | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alimente și siguranță alimentară | Alimente de origine animală | Siguranța cărnii de mamifere și păsări și a produselor derivate, a laptelui și a produselor derivate, a produselor pescărești și a moluștelor bivalve vii |
| Zoonoze transmise prin alimente | Zoonoze prioritare

  (de exemplu: Salmonella) |
| Alimente de origine neanimală | Siguranța fructelor și legumelor, a plantelor aromatice, a condimentelor și a germenilor |
| Reziduuri | Reziduuri în animalele vii și în alimentele de origine animală |
| Contaminanți | Contaminanții din alimentele de origine neanimală |
| Hrana pentru animale și siguranța hranei pentru animale | Siguranța hranei pentru animale | Generalități privind igiena hranei pentru animale | |
| | Furaje medicamentate |
| Subproduse de origine animală și produse derivate | |
| Sănătatea animalelor | Boli epizootice active | Boli prioritare

  (de exemplu: pestă porcină africană, gripă aviară înalt patogenă) |
| Zoonoze, altele decât cele transmise prin alimente | Zoonoze prioritare

  (de exemplu: rabia) |
| Boli enzootice | Boli cu programe de eradicare active

  (de exemplu: tuberculoză, bruceloză) |
| Pregătire și prevenire | | Planuri pentru situații de criză în domeniul sănătății animalelor |
| Bunăstarea animalelor | Transport | | Animalele care nu sunt apte pentru transport, navele de transport pentru animale vii, vițeii neînțărcați | |
| Posturile de control utilizate pentru tranzitul animalelor | |
| În exploatație | Găini ouătoare | |
| Sacrificare | Rumegătoare, păsări de curte | |
| Sănătatea plantelor | Apariția unor focare de organisme dăunătoare plantelor | Organisme dăunătoare prioritare

  [de exemplu: Xylella fastidiosa, virusul ToBRFV (Tomato Brown Rugose Fruit Virus), nematodul lemnului de pin, gândacul asiatic cu coarne lungi (Anoplophora glabripennis), trioza (Trioza erytrea)] |
| Pregătire și prevenire | | Planuri pentru situații de criză în domeniul sănătății plantelor |
| Circulația plantelor, a produselor vegetale și a altor obiecte pe teritoriul Uniunii | | Pașapoarte fitosanitare |
| Produse de protecție a plantelor și utilizarea durabilă a pesticidelor | Produsele de protecție a plantelor (PPP) | | Autorizarea, comercializarea și utilizarea pesticidelor |
| Reziduuri de pesticide |
| Utilizarea durabilă a pesticidelor (SUD) | Utilizarea durabilă a pesticidelor |

Domeniu

Domeniu prioritar

2021

2022

2023

2024

2025

Alimente și siguranță alimentară

Alimente de origine animală

Siguranța cărnii de mamifere și păsări și a produselor derivate, a laptelui și a produselor derivate, a produselor pescărești și a moluștelor bivalve vii

Zoonoze transmise prin alimente

Zoonoze prioritare

(de exemplu: Salmonella)

Alimente de origine neanimală

Siguranța fructelor și legumelor, a plantelor aromatice, a condimentelor și a germenilor

Reziduuri

Reziduuri în animalele vii și în alimentele de origine animală

Contaminanți

Contaminanții din alimentele de origine neanimală

Hrana pentru animale și siguranța hranei pentru animale

Siguranța hranei pentru animale

Generalități privind igiena hranei pentru animale

Furaje medicamentate

Subproduse de origine animală și produse derivate

Sănătatea animalelor

Boli epizootice active

Boli prioritare

(de exemplu: pestă porcină africană, gripă aviară înalt patogenă)

Zoonoze, altele decât cele transmise prin alimente

Zoonoze prioritare

(de exemplu: rabia)

Boli enzootice

Boli cu programe de eradicare active

(de exemplu: tuberculoză, bruceloză)

Pregătire și prevenire

Planuri pentru situații de criză în domeniul sănătății animalelor

Bunăstarea animalelor

Transport

Animalele care nu sunt apte pentru transport, navele de transport pentru animale vii, vițeii neînțărcați

Posturile de control utilizate pentru tranzitul animalelor

În exploatație

Găini ouătoare

Sacrificare

Rumegătoare, păsări de curte

Sănătatea plantelor

Apariția unor focare de organisme dăunătoare plantelor

Organisme dăunătoare prioritare

[de exemplu: Xylella fastidiosa, virusul ToBRFV (Tomato Brown Rugose Fruit Virus), nematodul lemnului de pin, gândacul asiatic cu coarne lungi (Anoplophora glabripennis), trioza (Trioza erytrea)]

Pregătire și prevenire

Planuri pentru situații de criză în domeniul sănătății plantelor

Circulația plantelor, a produselor vegetale și a altor obiecte pe teritoriul Uniunii

Pașapoarte fitosanitare

Produse de protecție a plantelor și utilizarea durabilă a pesticidelor

Produsele de protecție a plantelor (PPP)

Autorizarea, comercializarea și utilizarea pesticidelor

Reziduuri de pesticide

Utilizarea durabilă a pesticidelor (SUD)

Utilizarea durabilă a pesticidelor

| Domeniu | Domeniu prioritar | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Calitatea alimentară | Agricultură ecologică | Agricultură ecologică |
| Indicații geografice | Utilizarea și etichetarea DOP/IGP/STG |
| Introducerea în Uniune a animalelor și a mărfurilor provenind din țări terțe | Controalele oficiale asupra animalelor și mărfurilor | Controalele oficiale asupra animalelor și mărfurilor |
| Posturi de inspecție la frontieră | Conformitatea posturilor de inspecție la frontieră |
| Controale oficiale în domeniul sănătății plantelor | Controale oficiale în domeniul sănătății plantelor asupra plantelor, produselor vegetale și altor obiecte | |
| RAM | Monitorizarea | | Monitorizarea rezistenței la antimicrobiene a bacteriilor zoonotice și comensale |
| Aspecte generale în cadrul lanțului agroalimentar | Fraudele | Măsuri în vigoare pentru combaterea practicilor frauduloase sau înșelătoare | |
| Acțiuni subsecvente | Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor de audit |
| Exporturi | Supravegherea de către Comisie a controalelor statelor membre cu privire la punerea în aplicare a cerințelor de certificare pentru exporturi |

Domeniu

Domeniu prioritar

2021

2022

2023

2024

2025

Calitatea alimentară

Agricultură ecologică

Agricultură ecologică

Indicații geografice

Utilizarea și etichetarea DOP/IGP/STG

Introducerea în Uniune a animalelor și a mărfurilor provenind din țări terțe

Controalele oficiale asupra animalelor și mărfurilor

Controalele oficiale asupra animalelor și mărfurilor

Posturi de inspecție la frontieră

Conformitatea posturilor de inspecție la frontieră

Controale oficiale în domeniul sănătății plantelor

Controale oficiale în domeniul sănătății plantelor asupra plantelor, produselor vegetale și altor obiecte

RAM

Monitorizarea

Monitorizarea rezistenței la antimicrobiene a bacteriilor zoonotice și comensale

Aspecte generale în cadrul lanțului agroalimentar

Fraudele

Măsuri în vigoare pentru combaterea practicilor frauduloase sau înșelătoare

Acțiuni subsecvente

Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor de audit

Exporturi

Supravegherea de către Comisie a controalelor statelor membre cu privire la punerea în aplicare a cerințelor de certificare pentru exporturi

---

(1)  COM(2017) 339 final.

---

RECOMANDĂRI

| 26.10.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 354/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 354/19

---

RECOMANDAREA (UE) 2020/1551 A CONSILIULUI

din 22 octombrie 2020

de modificare a Recomandării (UE) 2020/912 privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 77 alineatul (2) literele (b) și (e) și articolul 292 prima și a doua teză,

întrucât:

| (1) | La 30 iunie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții (1) (denumită în continuare „recomandarea Consiliului”). La 16 iulie 2020, Consiliul a adoptat Recomandarea (UE) 2020/1052 din 16 iulie 2020 de modificare a Recomandării (UE) 2020/912 a Consiliului privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții (2). La 30 iulie 2020, Consiliul a adoptat Recomandarea (UE) 2020/1144 din 30 iulie 2020 de modificare a Recomandării (UE) 2020/912 a Consiliului privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții (3).
  La 7 august 2020, Consiliul a adoptat Recomandarea (UE) 2020/1186 din 7 august 2020 de modificare a Recomandării (UE) 2020/912 a Consiliului privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții (4). |
| --- | --- |

(1)

La 30 iunie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții (1) (denumită în continuare „recomandarea Consiliului”). La 16 iulie 2020, Consiliul a adoptat Recomandarea (UE) 2020/1052 din 16 iulie 2020 de modificare a Recomandării (UE) 2020/912 a Consiliului privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții (2). La 30 iulie 2020, Consiliul a adoptat Recomandarea (UE) 2020/1144 din 30 iulie 2020 de modificare a Recomandării (UE) 2020/912 a Consiliului privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții (3).

La 7 august 2020, Consiliul a adoptat Recomandarea (UE) 2020/1186 din 7 august 2020 de modificare a Recomandării (UE) 2020/912 a Consiliului privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții (4).

| (2) | Recomandarea Consiliului prevede că statele membre ar trebui să elimine treptat restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE începând cu 1 iulie 2020, într-un mod coordonat, în ceea ce privește rezidenții țărilor terțe enumerate în anexa I la recomandarea Consiliului. O dată la două săptămâni, după o strânsă consultare cu Comisia, precum și cu agențiile și serviciile relevante din cadrul UE, Consiliul ar trebui să revizuiască și, dacă este cazul, să actualizeze lista țărilor terțe care figurează în anexa I, în urma unei evaluări globale bazate pe metodologia, criteriile și informațiile menționate în recomandarea Consiliului. |
| --- | --- |

(2)

Recomandarea Consiliului prevede că statele membre ar trebui să elimine treptat restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE începând cu 1 iulie 2020, într-un mod coordonat, în ceea ce privește rezidenții țărilor terțe enumerate în anexa I la recomandarea Consiliului. O dată la două săptămâni, după o strânsă consultare cu Comisia, precum și cu agențiile și serviciile relevante din cadrul UE, Consiliul ar trebui să revizuiască și, dacă este cazul, să actualizeze lista țărilor terțe care figurează în anexa I, în urma unei evaluări globale bazate pe metodologia, criteriile și informațiile menționate în recomandarea Consiliului.

| (3) | De atunci, în cadrul Consiliului au avut loc discuții, în strânsă consultare cu Comisia, precum și cu agențiile și serviciile relevante din cadrul UE, cu privire la revizuirea listei țărilor terțe care figurează în anexa I la recomandarea Consiliului și cu aplicarea criteriilor și a metodologiei prevăzute în recomandarea Consiliului. Ca urmare a acestor discuții, lista țărilor terțe care figurează în anexa I ar trebui modificată. În special, Canada, Georgia și Tunisia ar trebui eliminate de pe listă, în timp ce Singapore ar trebui să fie adăugat. De asemenea, ar trebui să se clarifice că, sub rezerva confirmării reciprocității, ar trebui să fie posibile călătoriile din și către RAS Hong Kong și RAS Macao. |
| --- | --- |

(3)

De atunci, în cadrul Consiliului au avut loc discuții, în strânsă consultare cu Comisia, precum și cu agențiile și serviciile relevante din cadrul UE, cu privire la revizuirea listei țărilor terțe care figurează în anexa I la recomandarea Consiliului și cu aplicarea criteriilor și a metodologiei prevăzute în recomandarea Consiliului. Ca urmare a acestor discuții, lista țărilor terțe care figurează în anexa I ar trebui modificată. În special, Canada, Georgia și Tunisia ar trebui eliminate de pe listă, în timp ce Singapore ar trebui să fie adăugat. De asemenea, ar trebui să se clarifice că, sub rezerva confirmării reciprocității, ar trebui să fie posibile călătoriile din și către RAS Hong Kong și RAS Macao.

| (4) | Controlul la frontiere există în interesul nu doar al statului membru la ale cărui frontiere externe se aplică, ci al tuturor statelor membre care au eliminat controlul la frontierele lor interne. Prin urmare, statele membre ar trebui să se asigure că măsurile luate la frontierele externe sunt coordonate, pentru a garanta o bună funcționare a spațiului Schengen. În acest scop, începând cu 22 octombrie 2020, statele membre ar trebui să continue eliminarea restricției temporare asupra călătoriilor neesențiale către UE, în mod coordonat, în ceea ce privește rezidenții țărilor terțe enumerate în anexa I la recomandarea Consiliului, astfel cum este modificată prin prezenta recomandare. |
| --- | --- |

(4)

Controlul la frontiere există în interesul nu doar al statului membru la ale cărui frontiere externe se aplică, ci al tuturor statelor membre care au eliminat controlul la frontierele lor interne. Prin urmare, statele membre ar trebui să se asigure că măsurile luate la frontierele externe sunt coordonate, pentru a garanta o bună funcționare a spațiului Schengen. În acest scop, începând cu 22 octombrie 2020, statele membre ar trebui să continue eliminarea restricției temporare asupra călătoriilor neesențiale către UE, în mod coordonat, în ceea ce privește rezidenții țărilor terțe enumerate în anexa I la recomandarea Consiliului, astfel cum este modificată prin prezenta recomandare.

| (5) | În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la TFUE, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei recomandări, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică. Deoarece prezenta recomandare constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen, Danemarca decide, în conformitate cu articolul 4 din protocolul respectiv, în termen de șase luni de la data la care Consiliul decide cu privire la prezenta recomandare, dacă o va pune în aplicare. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la TFUE, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei recomandări, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică. Deoarece prezenta recomandare constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen, Danemarca decide, în conformitate cu articolul 4 din protocolul respectiv, în termen de șase luni de la data la care Consiliul decide cu privire la prezenta recomandare, dacă o va pune în aplicare.

| (6) | Prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului (5); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentei recomandări, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică. |
| --- | --- |

(6)

Prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului (5); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentei recomandări, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică.

| (7) | În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului încheiat de Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestora din urmă la implementarea, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (6), care se află sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE a Consiliului. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului încheiat de Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestora din urmă la implementarea, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (6), care se află sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE a Consiliului.

| (8) | În ceea ce privește Elveția, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (7), care se află sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului (8). |
| --- | --- |

(8)

În ceea ce privește Elveția, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (7), care se află sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului (8).

| (9) | În ceea ce privește Liechtensteinul, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Protocolului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (9), care se află sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2011/350/UE a Consiliului (10), |
| --- | --- |

(9)

În ceea ce privește Liechtensteinul, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Protocolului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (9), care se află sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2011/350/UE a Consiliului (10),

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

Recomandarea (UE) 2020/912, astfel cum a fost modificată prin Recomandarea (UE) 2020/1052, prin Recomandarea (UE) 2020/1144 și prin Recomandarea (UE) 2020/1186, privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții se modifică după cum urmează:

| 1. | Punctul 1 primul paragraf din recomandarea Consiliului se înlocuiește cu următorul text:






  „1. | Începând cu 22 octombrie 2020, statele membre ar trebui să elimine treptat restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE, în mod coordonat, în ceea ce privește rezidenții țărilor terțe enumerate în anexa I.” |
| --- | --- | --- |

1.

Punctul 1 primul paragraf din recomandarea Consiliului se înlocuiește cu următorul text:

„1.

Începând cu 22 octombrie 2020, statele membre ar trebui să elimine treptat restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE, în mod coordonat, în ceea ce privește rezidenții țărilor terțe enumerate în anexa I.”

| 2. | Anexa I la recomandare se înlocuiește cu următorul text:


  „ANEXA I
  Țările terțe și regiunile administrative speciale ai căror rezidenți nu ar trebui să fie afectați de restricția temporară de la frontierele externe asupra călătoriilor neesențiale către UE:






  I. | STATE






  1. | AUSTRALIA |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Anexa I la recomandare se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXA I

Țările terțe și regiunile administrative speciale ai căror rezidenți nu ar trebui să fie afectați de restricția temporară de la frontierele externe asupra călătoriilor neesențiale către UE:

I.

STATE

1.

AUSTRALIA

| 2. | JAPONIA |
| --- | --- |

2.

JAPONIA

| 3. | NOUA ZEELANDĂ |
| --- | --- |

3.

NOUA ZEELANDĂ

| 4. | RWANDA |
| --- | --- |

4.

RWANDA

| 5. | SINGAPORE |
| --- | --- |

5.

SINGAPORE

| 6. | COREEA DE SUD |
| --- | --- |

6.

COREEA DE SUD

| 7. | THAILANDA |
| --- | --- |

7.

THAILANDA

| 8. | URUGUAY |
| --- | --- |

8.

URUGUAY

| 9. | CHINA (*1) |
| --- | --- |

9.

CHINA (*1)

| II. | REGIUNI ADMINISTRATIVE SPECIALE ALE REPUBLICII POPULARE CHINEZE






  1. | RAS Hong Kong (*1) |
| --- | --- | --- |

II.

REGIUNI ADMINISTRATIVE SPECIALE ALE REPUBLICII POPULARE CHINEZE

1.

RAS Hong Kong (*1)

| 2. | RAS Macao (*1) |
| --- | --- |

2.

RAS Macao (*1)

(*1)  Sub rezerva confirmării reciprocității."

*1

(*1)  Sub rezerva confirmării reciprocității."

*1

(*1)  Sub rezerva confirmării reciprocității."

*1

Adoptată la Bruxelles, 22 octombrie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

M. ROTH

---

(1)  
  JO L 208I, 1.7.2020, p. 1.

1

(2)  
  JO L 230, 17.7.2020, p. 26.

2

(3)  
  JO L 248, 31.7.2020, p. 26.

3

(4)  
  JO L 261, 11.8.2020, p. 83.

4

(5)  Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 64, 7.3.2002, p. 20).

5

(6)  
  JO L 176, 10.7.1999, p. 36.

6

(7)  
  JO L 53, 27.2.2008, p. 52.

7

(8)  Decizia 2008/146/CE a Consiliului din 28 ianuarie 2008 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (JO L 53, 27.2.2008, p. 1).

8

(9)  
  JO L 160, 18.6.2011, p. 21.

9

(10)  Decizia 2011/350/UE a Consiliului din 7 martie 2011 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, în ceea ce privește eliminarea controalelor la frontierele interne și circulația persoanelor (JO L 160, 18.6.2011, p. 19).

10

---

ORIENTĂRI

| 26.10.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 354/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 354/22

---

ORIENTAREA (UE) 2020/1552 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 14 octombrie 2020

de modificare a Orientării BCE/2013/23 cu privire la statisticile privind finanțele publice (BCE/2020/50)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolele 5.1 și 5.2, articolul 12.1 și articolul 14.3,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene (1),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 549/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind Sistemul european de conturi naționale și regionale din Uniunea Europeană (2),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2533/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 privind colectarea informațiilor statistice de către Banca Centrală Europeană (3), în special articolul 4,

întrucât:

| (1) | Evaluarea calității datelor în domeniul statisticilor privind finanțele publice (SFP) se realizează în conformitate cu Cadrul privind calitatea statisticilor al Băncii Centrale Europene (BCE) și include un raport periodic prezentat Consiliului guvernatorilor BCE de către Comitetul executiv. Monitorizarea calității datelor este esențială și ar trebui efectuată în timp util. |
| --- | --- |

(1)

Evaluarea calității datelor în domeniul statisticilor privind finanțele publice (SFP) se realizează în conformitate cu Cadrul privind calitatea statisticilor al Băncii Centrale Europene (BCE) și include un raport periodic prezentat Consiliului guvernatorilor BCE de către Comitetul executiv. Monitorizarea calității datelor este esențială și ar trebui efectuată în timp util.

| (2) | Cu toate acestea, ar trebui realizat un echilibru adecvat între necesitatea monitorizării și frecvența cu care informațiile relevante sunt prezentate Consiliului guvernatorilor. Prin urmare, este necesar să se actualizeze frecvența cu care Comitetul executiv prezintă Consiliului guvernatorilor rapoarte cu privire la calitatea SFP. Pentru a putea fi efectuată o analiză a calității, primul raport în conformitate cu prezenta orientare ar trebui prezentat Consiliului guvernatorilor de către Comitetul executiv până la 30 iunie 2023. |
| --- | --- |

(2)

Cu toate acestea, ar trebui realizat un echilibru adecvat între necesitatea monitorizării și frecvența cu care informațiile relevante sunt prezentate Consiliului guvernatorilor. Prin urmare, este necesar să se actualizeze frecvența cu care Comitetul executiv prezintă Consiliului guvernatorilor rapoarte cu privire la calitatea SFP. Pentru a putea fi efectuată o analiză a calității, primul raport în conformitate cu prezenta orientare ar trebui prezentat Consiliului guvernatorilor de către Comitetul executiv până la 30 iunie 2023.

| (3) | Atunci când sunt identificate probleme grave legate de calitatea datelor, este necesar să se acorde Comitetului executiv posibilitatea de a furniza Consiliului guvernatorilor rapoartele suplimentare pe care le consideră necesare. Din același motiv, este necesar, de asemenea, să se prevadă posibilitatea exercitării de către Comitetul executiv a acestei puteri discreționare cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

(3)

Atunci când sunt identificate probleme grave legate de calitatea datelor, este necesar să se acorde Comitetului executiv posibilitatea de a furniza Consiliului guvernatorilor rapoartele suplimentare pe care le consideră necesare. Din același motiv, este necesar, de asemenea, să se prevadă posibilitatea exercitării de către Comitetul executiv a acestei puteri discreționare cât mai curând posibil.

| (4) | În ultimii ani au apărut noi instrumente de monitorizare. Prin urmare, este necesar să se actualizeze sfera evaluărilor care urmează să fie efectuate în contextul monitorizării și raportării calității datelor. |
| --- | --- |

(4)

În ultimii ani au apărut noi instrumente de monitorizare. Prin urmare, este necesar să se actualizeze sfera evaluărilor care urmează să fie efectuate în contextul monitorizării și raportării calității datelor.

| (5) | Prin urmare, Orientarea 2014/2/UE a Băncii Centrale Europene (BCE/2013/23) (4) ar trebui modificată în mod corespunzător, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Orientarea 2014/2/UE a Băncii Centrale Europene (BCE/2013/23) (4) ar trebui modificată în mod corespunzător,

ADOPTĂ PREZENTA ORIENTARE:

Articolul 1

Modificări

Orientarea BCE/2013/23 se modifică după cum urmează:

| 1. | la articolul 7, alineatele (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text:






  „(2) | Comitetul executiv al BCE prezintă la fiecare doi ani Consiliului guvernatorilor BCE un raport privind calitatea SFP. Comitetul executiv prezintă Consiliului guvernatorilor raportul respectiv până la data de 30 iunie care urmează fiecărei perioade de doi ani relevante. Primul raport bienal este prezentat până la 30 iunie 2023. |
| --- | --- | --- |

1.

la articolul 7, alineatele (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text:

„(2)

Comitetul executiv al BCE prezintă la fiecare doi ani Consiliului guvernatorilor BCE un raport privind calitatea SFP. Comitetul executiv prezintă Consiliului guvernatorilor raportul respectiv până la data de 30 iunie care urmează fiecărei perioade de doi ani relevante. Primul raport bienal este prezentat până la 30 iunie 2023.

| (3) | Raportul menționat la alineatul (2) vizează cel puțin următoarele aspecte:






  (a) | sfera de acoperire a datelor; |
| --- | --- | --- |

(3)

Raportul menționat la alineatul (2) vizează cel puțin următoarele aspecte:

(a)

sfera de acoperire a datelor;

| (b) | măsura în care acestea respectă definițiile relevante; |
| --- | --- |

(b)

măsura în care acestea respectă definițiile relevante;

| (c) | amploarea revizuirilor; și |
| --- | --- |

(c)

amploarea revizuirilor; și

| (d) | o analiză a ajustărilor deficit-datorie excesive.”; |
| --- | --- |

(d)

o analiză a ajustărilor deficit-datorie excesive.”;

| 2. | la articolul 7 se adaugă următorul alineat (4):






  „(4) | În cazul în care Comitetul executiv constată probleme grave legate de calitatea datelor, acesta poate furniza Consiliului guvernatorilor rapoarte suplimentare, dacă este necesar.” |
| --- | --- | --- |

2.

la articolul 7 se adaugă următorul alineat (4):

„(4)

În cazul în care Comitetul executiv constată probleme grave legate de calitatea datelor, acesta poate furniza Consiliului guvernatorilor rapoarte suplimentare, dacă este necesar.”

Articolul 2

Producerea de efecte și punerea în aplicare

(1)   Prezenta orientare produce efecte de la data notificării sale către băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro.

(2)   Băncile centrale din Eurosistem asigură respectarea prezentei orientări de la 1 iulie 2021. Cu toate acestea, băncile centrale din Eurosistem respectă dispozițiile articolului 1 alineatul (2) din prezenta orientare de la data notificării sale către băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro.

Articolul 3

Destinatari

Prezenta orientare se adresează tuturor băncilor centrale din Eurosistem.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 14 octombrie 2020.

Pentru Consiliul guvernatorilor BCE

Președintele BCE

Christine LAGARDE

---

(1)  
  JO L 145, 10.6.2009, p. 1.

1

(2)  
  JO L 174, 26.6.2013, p. 1.

2

(3)  
  JO L 318, 27.11.1998, p. 8.

3

(4)  Orientarea 2014/2/UE a Băncii Centrale Europene din 25 iulie 2013 cu privire la statisticile privind finanțele publice (BCE/2013/23) (JO L 2, 7.1.2014, p. 12).

4

---

| 26.10.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 354/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 354/24

---

ORIENTAREA (UE) 2020/1553 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 14 octombrie 2020

de modificare a Orientării BCE/2013/24 privind cerințele de raportare statistică ale Băncii Centrale Europene în domeniul conturilor financiare trimestriale (BCE/2020/51)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolele 5.1 și 5.2, articolul 12.1 și articolul 14.3,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2533/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 privind colectarea informațiilor statistice de către Banca Centrală Europeană (1), în special articolul 4,

întrucât:

| (1) | Evaluarea calității conturilor financiare trimestriale ale zonei euro pe sector instituțional se realizează în conformitate cu Cadrul privind calitatea statisticilor al Băncii Centrale Europene (BCE) și include un raport periodic prezentat Consiliului guvernatorilor BCE de către Comitetul executiv. Monitorizarea calității datelor este esențială și ar trebui efectuată în timp util. |
| --- | --- |

(1)

Evaluarea calității conturilor financiare trimestriale ale zonei euro pe sector instituțional se realizează în conformitate cu Cadrul privind calitatea statisticilor al Băncii Centrale Europene (BCE) și include un raport periodic prezentat Consiliului guvernatorilor BCE de către Comitetul executiv. Monitorizarea calității datelor este esențială și ar trebui efectuată în timp util.

| (2) | Cu toate acestea, ar trebui realizat un echilibru adecvat între necesitatea monitorizării și frecvența cu care informațiile relevante sunt prezentate Consiliul guvernatorilor. Prin urmare, este necesar să se actualizeze frecvența cu care Comitetul executiv prezintă Consiliului guvernatorilor rapoarte privind calitatea conturilor financiare trimestriale. Pentru a putea fi efectuată o analiză a calității, primul raport în conformitate cu prezenta orientare ar trebui prezentat Consiliului guvernatorilor de către Comitetul executiv până la 30 iunie 2023. |
| --- | --- |

(2)

Cu toate acestea, ar trebui realizat un echilibru adecvat între necesitatea monitorizării și frecvența cu care informațiile relevante sunt prezentate Consiliul guvernatorilor. Prin urmare, este necesar să se actualizeze frecvența cu care Comitetul executiv prezintă Consiliului guvernatorilor rapoarte privind calitatea conturilor financiare trimestriale. Pentru a putea fi efectuată o analiză a calității, primul raport în conformitate cu prezenta orientare ar trebui prezentat Consiliului guvernatorilor de către Comitetul executiv până la 30 iunie 2023.

| (3) | Atunci când sunt identificate probleme grave legate de calitatea datelor, este necesar să se acorde Comitetului executiv posibilitatea de a furniza Consiliului guvernatorilor rapoartele suplimentare pe care le consideră necesare. Din același motiv, este necesar, de asemenea, să se prevadă posibilitatea exercitării de către Comitetul executiv a acestei puteri discreționare cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

(3)

Atunci când sunt identificate probleme grave legate de calitatea datelor, este necesar să se acorde Comitetului executiv posibilitatea de a furniza Consiliului guvernatorilor rapoartele suplimentare pe care le consideră necesare. Din același motiv, este necesar, de asemenea, să se prevadă posibilitatea exercitării de către Comitetul executiv a acestei puteri discreționare cât mai curând posibil.

| (4) | În conformitate cu Cadrul BCE privind calitatea statisticilor, este necesar ca anumite informații din aceste rapoarte să fie făcute publice. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu Cadrul BCE privind calitatea statisticilor, este necesar ca anumite informații din aceste rapoarte să fie făcute publice.

| (5) | Prin urmare, Orientarea 2014/3/UE a Băncii Centrale Europene (BCE/2013/24) (2) ar trebui modificată în mod corespunzător, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Orientarea 2014/3/UE a Băncii Centrale Europene (BCE/2013/24) (2) ar trebui modificată în mod corespunzător,

ADOPTĂ PREZENTA ORIENTARE:

Articolul 1

Modificări

Orientarea BCE/2013/24 se modifică după cum urmează:

| 1. | la articolul 7, alineatul (2) se înlocuiește cu textul următor:






  „(2) | Comitetul executiv al BCE prezintă o dată la doi ani Consiliului guvernatorilor BCE un raport privind calitatea conturilor financiare trimestriale. Comitetul executiv prezintă Consiliului guvernatorilor raportul respectiv până la data de 30 iunie care urmează fiecărei perioade de doi ani relevante. Primul raport bienal este prezentat până la 30 iunie 2023.”; |
| --- | --- | --- |

1.

la articolul 7, alineatul (2) se înlocuiește cu textul următor:

„(2)

Comitetul executiv al BCE prezintă o dată la doi ani Consiliului guvernatorilor BCE un raport privind calitatea conturilor financiare trimestriale. Comitetul executiv prezintă Consiliului guvernatorilor raportul respectiv până la data de 30 iunie care urmează fiecărei perioade de doi ani relevante. Primul raport bienal este prezentat până la 30 iunie 2023.”;

| 2. | la articolul 7, se adaugă următoarele alineate:






  (a) | se adaugă următorul alineat (3):






  „(3) | Raportul menționat la alineatul (2) vizează cel puțin următoarele aspecte:






  (a) | sfera de acoperire a datelor; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

la articolul 7, se adaugă următoarele alineate:

(a)

se adaugă următorul alineat (3):

„(3)

Raportul menționat la alineatul (2) vizează cel puțin următoarele aspecte:

(a)

sfera de acoperire a datelor;

| (b) | măsura în care acestea respectă definițiile relevante; și |
| --- | --- |

(b)

măsura în care acestea respectă definițiile relevante; și

| (c) | amploarea revizuirilor.”; |
| --- | --- |

(c)

amploarea revizuirilor.”;

| (b) | se adaugă următorul alineat (4):






  „(4) | După prezentarea raportului respectiv Consiliul guvernatorilor în conformitate cu alineatul (2), Comitetul executiv poate să pună la dispoziția publicului raportul sau un extras din acesta.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

se adaugă următorul alineat (4):

„(4)

După prezentarea raportului respectiv Consiliul guvernatorilor în conformitate cu alineatul (2), Comitetul executiv poate să pună la dispoziția publicului raportul sau un extras din acesta.”;

| (c) | se adaugă următorul alineat (5):






  „(5) | În cazul în care Comitetul executiv constată probleme grave legate de calitatea datelor, acesta poate furniza Consiliului guvernatorilor rapoarte suplimentare, dacă este necesar.”. |
| --- | --- | --- |

(c)

se adaugă următorul alineat (5):

„(5)

În cazul în care Comitetul executiv constată probleme grave legate de calitatea datelor, acesta poate furniza Consiliului guvernatorilor rapoarte suplimentare, dacă este necesar.”.

Articolul 2

Producerea de efecte și punerea în aplicare

(1)   Prezenta orientare produce efecte de la data notificării sale către băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro.

(2)   Băncile centrale din Eurosistem asigură respectarea prezentei orientări de la 1 iulie 2021. Cu toate acestea, băncile centrale din Eurosistem respectă dispozițiile articolului 1 alineatul (2) litera (c) din prezenta orientare de la data notificării sale către băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro.

Articolul 3

Destinatari

Prezenta orientare se adresează tuturor băncilor centrale din Eurosistem.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 14 octombrie 2020.

Pentru Consiliul guvernatorilor BCE

Președintele BCE

Christine LAGARDE

---

(1)  
  JO L 318, 27.11.1998, p. 8.

1

(2)  Orientarea 2014/3/UE a Băncii Centrale Europene din 25 iulie 2013 privind cerințele de raportare statistică ale Băncii Centrale Europene în domeniul conturilor financiare trimestriale (BCE/2013/24) (JO L 2, 7.1.2014, p. 34).

2

---

| 26.10.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 354/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 354/26

---

ORIENTAREA (UE) 2020/1554 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 14 octombrie 2020

de modificare a Orientării BCE/2011/23 în ceea ce privește frecvența raportării către Banca Centrală Europeană a informațiilor cu privire la calitatea statisticilor externe (BCE/2020/52)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolele 3.1, 3.3, 5.1, 12.1, 14.3 și 16,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2533/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 privind colectarea informațiilor statistice de către Banca Centrală Europeană (1), în special articolul 4,

întrucât:

| (1) | Evaluarea calității datelor în domeniul statisticilor externe se realizează în conformitate cu Cadrul privind calitatea statisticilor al Băncii Centrale Europene (BCE) și include un raport periodic prezentat Consiliului guvernatorilor BCE de către Comitetul executiv. Monitorizarea calității datelor este esențială și ar trebui efectuată în timp util. |
| --- | --- |

(1)

Evaluarea calității datelor în domeniul statisticilor externe se realizează în conformitate cu Cadrul privind calitatea statisticilor al Băncii Centrale Europene (BCE) și include un raport periodic prezentat Consiliului guvernatorilor BCE de către Comitetul executiv. Monitorizarea calității datelor este esențială și ar trebui efectuată în timp util.

| (2) | Cu toate acestea, ar trebui realizat un echilibru adecvat între necesitatea monitorizării și frecvența cu care informațiile relevante sunt prezentate Consiliul guvernatorilor. Prin urmare, este necesar să se actualizeze frecvența cu care Comitetul executiv prezintă Consiliului guvernatorilor rapoarte privind calitatea statisticilor externe. Pentru a permite efectuarea unei analize a calității, Comitetul executiv ar trebui să prezinte Consiliului guvernatorilor primul raport referitor la calitate după adoptarea prezentei orientări, până la sfârșitul anului 2022. |
| --- | --- |

(2)

Cu toate acestea, ar trebui realizat un echilibru adecvat între necesitatea monitorizării și frecvența cu care informațiile relevante sunt prezentate Consiliul guvernatorilor. Prin urmare, este necesar să se actualizeze frecvența cu care Comitetul executiv prezintă Consiliului guvernatorilor rapoarte privind calitatea statisticilor externe. Pentru a permite efectuarea unei analize a calității, Comitetul executiv ar trebui să prezinte Consiliului guvernatorilor primul raport referitor la calitate după adoptarea prezentei orientări, până la sfârșitul anului 2022.

| (3) | Conceptele care stau la baza colectării și elaborării statisticilor externe sunt solide și bine stabilite în cea de a șasea ediție a Manualului Fondului Monetar Internațional (FMI) privind balanța de plăți și poziția investițională internațională (BPM6) (2). Totuși, aceste concepte necesită în mod frecvent clarificări, unele dintre acestea fiind deosebit de importante pentru o compilare corectă a agregatelor zonei euro. Prin urmare, este necesară actualizarea conceptelor de cont financiar și poziție investițională internațională prevăzute în anexa III la Orientarea 2012/120/UE al Băncii Centrale Europene (BCE/2011/23) (3). |
| --- | --- |

(3)

Conceptele care stau la baza colectării și elaborării statisticilor externe sunt solide și bine stabilite în cea de a șasea ediție a Manualului Fondului Monetar Internațional (FMI) privind balanța de plăți și poziția investițională internațională (BPM6) (2). Totuși, aceste concepte necesită în mod frecvent clarificări, unele dintre acestea fiind deosebit de importante pentru o compilare corectă a agregatelor zonei euro. Prin urmare, este necesară actualizarea conceptelor de cont financiar și poziție investițională internațională prevăzute în anexa III la Orientarea 2012/120/UE al Băncii Centrale Europene (BCE/2011/23) (3).

| (4) | Atunci când sunt identificate probleme grave legate de calitatea datelor, este necesar să se acorde Comitetului executiv posibilitatea de a furniza Consiliului guvernatorilor rapoartele suplimentare pe care le consideră necesare. Din același motiv, este necesar, de asemenea, să se prevadă posibilitatea exercitării de către Comitetul executiv a acestei puteri discreționare începând cu anul 2022. |
| --- | --- |

(4)

Atunci când sunt identificate probleme grave legate de calitatea datelor, este necesar să se acorde Comitetului executiv posibilitatea de a furniza Consiliului guvernatorilor rapoartele suplimentare pe care le consideră necesare. Din același motiv, este necesar, de asemenea, să se prevadă posibilitatea exercitării de către Comitetul executiv a acestei puteri discreționare începând cu anul 2022.

| (5) | În conformitate cu Cadrul BCE privind calitatea statisticilor, este necesar ca anumite informații din aceste rapoarte să fie făcute publice. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu Cadrul BCE privind calitatea statisticilor, este necesar ca anumite informații din aceste rapoarte să fie făcute publice.

| (6) | Orientarea (UE) 2018/1151 a Băncii Centrale Europene (BCE/2018/19) (4) prevede că, începând cu 1 martie 2021, Comitetul executiv prezintă anual Consiliului guvernatorilor un raport privind calitatea statisticilor externe. Pentru a realiza un echilibru adecvat între nevoia de monitorizare și frecvența cu care informațiile relevante sunt prezentate Consiliul guvernatorilor, frecvența prevăzută în Orientarea BCE/2011/23 ar trebui să fie extinsă în continuare, introducându-se raportarea bienală. Prin urmare, din motive de transparență, ar trebui să se acorde suficient timp între aplicarea cerinței de raportare anuală în conformitate cu Orientarea (UE) 2018/1151 și aplicarea noii cerințe de raportare bienală în conformitate cu prezenta orientare. Prin urmare, băncile centrale naționale (BCN) și Comitetul executiv ar trebui să aibă obligația de a respecta prezenta orientare începând cu 1 iulie 2021. |
| --- | --- |

(6)

Orientarea (UE) 2018/1151 a Băncii Centrale Europene (BCE/2018/19) (4) prevede că, începând cu 1 martie 2021, Comitetul executiv prezintă anual Consiliului guvernatorilor un raport privind calitatea statisticilor externe. Pentru a realiza un echilibru adecvat între nevoia de monitorizare și frecvența cu care informațiile relevante sunt prezentate Consiliul guvernatorilor, frecvența prevăzută în Orientarea BCE/2011/23 ar trebui să fie extinsă în continuare, introducându-se raportarea bienală. Prin urmare, din motive de transparență, ar trebui să se acorde suficient timp între aplicarea cerinței de raportare anuală în conformitate cu Orientarea (UE) 2018/1151 și aplicarea noii cerințe de raportare bienală în conformitate cu prezenta orientare. Prin urmare, băncile centrale naționale (BCN) și Comitetul executiv ar trebui să aibă obligația de a respecta prezenta orientare începând cu 1 iulie 2021.

| (7) | Prin urmare, Orientarea BCE/2011/23 ar trebui modificată în mod corespunzător, |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, Orientarea BCE/2011/23 ar trebui modificată în mod corespunzător,

ADOPTĂ PREZENTA ORIENTARE:

Articolul 1

Modificări

Orientarea BCE/2011/23 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 6, alineatul (1) se înlocuiește cu textul următor:






  „(1) | Fără a aduce atingere atribuțiilor de monitorizare ale BCE prevăzute în anexa V, BCN, în cooperare cu alte autorități competente, astfel cum sunt menționate la articolul 4, după caz, asigură monitorizarea și evaluarea calității informațiilor statistice puse la dispoziția BCE. BCE evaluează în mod similar și în timp util aceste date.
  Comitetul executiv al BCE prezintă la fiecare doi ani Consiliului guvernatorilor BCE un raport privind calitatea statisticilor externe puse la dispoziția BCE. Comitetul executiv prezintă Consiliului guvernatorilor raportul respectiv până la sfârșitul anului care urmează fiecărei perioade de doi ani relevante. Primul raport bienal este prezentat până la sfârșitul anului 2022. Comitetul executiv poate să pună la dispoziția publicului raportul respectiv sau un extras din acesta.” |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 6, alineatul (1) se înlocuiește cu textul următor:

„(1)

Fără a aduce atingere atribuțiilor de monitorizare ale BCE prevăzute în anexa V, BCN, în cooperare cu alte autorități competente, astfel cum sunt menționate la articolul 4, după caz, asigură monitorizarea și evaluarea calității informațiilor statistice puse la dispoziția BCE. BCE evaluează în mod similar și în timp util aceste date.

Comitetul executiv al BCE prezintă la fiecare doi ani Consiliului guvernatorilor BCE un raport privind calitatea statisticilor externe puse la dispoziția BCE. Comitetul executiv prezintă Consiliului guvernatorilor raportul respectiv până la sfârșitul anului care urmează fiecărei perioade de doi ani relevante. Primul raport bienal este prezentat până la sfârșitul anului 2022. Comitetul executiv poate să pună la dispoziția publicului raportul respectiv sau un extras din acesta.”

| 2. | La articolul 6 se adaugă alineatul (5) după cum urmează:






  „(5) | De la 1 ianuarie 2022, în cazul în care Comitetul executiv constată probleme grave legate de calitatea datelor, acesta poate furniza Consiliului guvernatorilor rapoarte suplimentare, dacă este necesar.” |
| --- | --- | --- |

2.

La articolul 6 se adaugă alineatul (5) după cum urmează:

„(5)

De la 1 ianuarie 2022, în cazul în care Comitetul executiv constată probleme grave legate de calitatea datelor, acesta poate furniza Consiliului guvernatorilor rapoarte suplimentare, dacă este necesar.”

| 3. | Anexa III se modifică în conformitate cu anexa la prezenta orientare. |
| --- | --- |

3.

Anexa III se modifică în conformitate cu anexa la prezenta orientare.

Articolul 2

Producerea de efecte și punerea în aplicare

(1)   Prezenta orientare produce efecte de la data notificării sale către băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro.

(2)   Băncile centrale din Eurosistem asigură respectarea prezentei orientări de la 1 iulie 2021.

Articolul 3

Destinatari

Prezenta orientare se adresează tuturor băncilor centrale din Eurosistem.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 14 octombrie 2020.

Pentru Consiliul guvernatorilor BCE

Președintele BCE

Christine LAGARDE

---

(1)  
  JO L 318, 27.11.1998, p. 8.

1

(2)  Disponibil la adresa: https://www.imf.org/

2

(3)  Orientarea 2012/120/UE a Băncii Centrale Europene din 9 decembrie 2011 privind cerințele de raportare statistică ale Băncii Centrale Europene în domeniul statisticilor externe (BCE/2011/23) (JO L 65, 3.3.2012, p. 1).

3

(4)  Orientarea (UE) 2018/1151 a Băncii Centrale Europene din 2 august 2018 de modificare a Orientării BCE/2011/23 privind cerințele de raportare statistică ale Băncii Centrale Europene în domeniul statisticilor externe (BCE/2018/19) (JO L 209, 20.8.2018, p. 2).

4

---

ANEXĂ

Secțiunea 1 subsecțiunea „C. Contul financiar și poziția investițională internațională
  ” din anexa III la Orientarea BCE/2011/23 se înlocuiește cu următorul text:

„C.   Contul financiar și poziția investițională internațională

În general, contul financiar înregistrează tranzacții cu active și pasive financiare între unități instituționale rezidente și unități instituționale nerezidente. Cu toate acestea, pentru a asigura compilarea corectă a agregatelor zonei euro, toate schimburile dintre unitățile instituționale rezidente de instrumente financiare emise de nerezidenți și dintre unitățile instituționale nerezidente de instrumente financiare emise de rezidenți ar trebui să fie înregistrate ca tranzacții financiare, și anume cu respectarea strictă a abordării debitor/creditor.

Contul financiar prezintă tranzacțiile pe bază netă: achizițiile nete de active financiare corespund achizițiilor de active minus reducerile de active.

Poziția investițională internațională prezintă, la sfârșitul fiecărui trimestru, valoarea activelor financiare ale rezidenților unei economii care sunt creanțe asupra nerezidenților și a pasivelor rezidenților unei economii față de nerezidenți, plus aurul deținut ca activ de rezervă. Diferența dintre active și pasive constituie poziția netă din poziția investițională internațională și reprezintă o creanță netă sau o datorie netă față de restul lumii.

Valoarea poziției investiționale internaționale la sfârșitul unei perioade rezultă din pozițiile la sfârșitul perioadei anterioare, din tranzacțiile din perioada curentă și din alte modificări generate de alte motive decât tranzacțiile între rezidenți și nerezidenți, care pot fi atribuite altor modificări ale volumului și reevaluărilor determinate de modificări ale cursurilor de schimb și ale prețurilor.

În funcție de categoria funcțională, tranzacțiile și pozițiile financiare transfrontaliere sunt clasificate ca investiții directe, investiții de portofoliu, instrumente financiare derivate (altele decât rezervele) și opțiuni pe acțiuni ale salariaților, alte investiții, precum și active de rezervă. Tranzacțiile și pozițiile financiare transfrontaliere sunt clasificate în continuare pe tip de instrument și sector instituțional.

Prețurile pieței reprezintă baza pentru evaluarea tranzacțiilor și pozițiilor. Evaluarea nominală este utilizată pentru pozițiile în instrumente nenegociabile, și anume credite, depozite și alte conturi de primit/de plătit. Totuși, orice tranzacții cu aceste instrumente sunt evaluate la prețurile pieței. Pentru a reflecta corespunzător lipsa de consecvență dintre evaluarea de piață a tranzacțiilor și evaluarea nominală a pozițiilor, vânzătorul înregistrează reevaluările generate de alte modificări ale prețurilor în perioada în care are loc vânzarea, egale cu diferența dintre valoarea nominală și valoarea tranzacției, în timp ce cumpărătorul înregistrează o valoare contrară ca reevaluări generate de alte modificări ale prețurilor. O înregistrare similară are loc pentru tranzacțiile cu și pozițiile de participații la investiții directe, unde pozițiile reflectă fonduri proprii la valoarea contabilă (a se vedea secțiunea următoare).

Contul financiar al balanței de plăți și poziția investițională internațională includ înregistrări în contrapartidă pentru veniturile acumulate din instrumentele clasificate în categoriile funcționale respective.

6.1.   Investiții străine directe

Investițiile directe sunt asociate cu un rezident într-o economie care are controlul sau un grad semnificativ de influență asupra conducerii unei întreprinderi rezidente în altă economie. Conform standardelor internaționale (BPM6), deținerea directă sau indirectă a 10 % sau mai mult din drepturile de vot într-o întreprindere rezidentă într-o economie de către un investitor rezident în altă economie este proba unei asemenea relații. În baza acestui criteriu, o relație de investiții directe poate exista între mai multe întreprinderi interrelaționate, indiferent dacă această legătură implică una sau mai multe rețele. Relația se poate extinde și la filialele, subfilialele și întreprinderile asociate unei întreprinderi de investiții directe. După stabilirea investiției directe, toate fluxurile/deținerile financiare ulterioare dintre entitățile corespunzătoare se înregistrează ca tranzacții cu/poziții de investiții directe.

Capitalul social se referă la participații la sucursale, precum și la toate acțiunile deținute la filiale și întreprinderi asociate. Beneficiile reinvestite reprezintă o înregistrare în contrapartidă în partea investitorului direct a beneficiilor nedistribuite ca dividende de către filiale sau întreprinderile asociate și a beneficiilor sucursalelor care nu au fost alocate investitorului direct și care se înregistrează la postul «venituri din investiții» (a se vedea 3.2.3).

Participațiile la investiții directe și datoriile aferente sunt dezagregate în continuare în funcție de tipul de relație dintre entități și în funcție de direcția investiției. Pot fi distinse trei tipuri de relații de investiții directe:

| (a) | investiția investitorilor direcți în întreprinderi de investiții directe. Această categorie include fluxurile (și stocurile) de investiții de la investitorul direct la întreprinderile de investiții directe ale acestuia (indiferent dacă sunt controlate sau influențate direct sau indirect); |
| --- | --- |

(a)

investiția investitorilor direcți în întreprinderi de investiții directe. Această categorie include fluxurile (și stocurile) de investiții de la investitorul direct la întreprinderile de investiții directe ale acestuia (indiferent dacă sunt controlate sau influențate direct sau indirect);

| (b) | investiție inversă. Acest tip de relație acoperă fluxurile (și stocurile) de investiții de la întreprinderile de investiții directe la investitorul direct; |
| --- | --- |

(b)

investiție inversă. Acest tip de relație acoperă fluxurile (și stocurile) de investiții de la întreprinderile de investiții directe la investitorul direct;

| (c) | între întreprinderi din același grup. Aceasta acoperă fluxuri (și stocuri) între întreprinderi care nu se controlează sau influențează reciproc, dar care sunt ambele sub controlul sau influența aceluiași investitor direct. |
| --- | --- |

(c)

între întreprinderi din același grup. Aceasta acoperă fluxuri (și stocuri) între întreprinderi care nu se controlează sau influențează reciproc, dar care sunt ambele sub controlul sau influența aceluiași investitor direct.

În ceea ce privește evaluarea pozițiilor de investiții directe, participațiile cotate la bursă sunt evaluate la prețurile pieței. În schimb, în cazul societăților de investiții directe necotate, participațiile se evaluează pe baza valorii contabile, folosindu-se o definiție comună care cuprinde următoarele posturi contabile:

| (i) | capital vărsat (excluzând propriile acțiuni și incluzând primele de emisiune); |
| --- | --- |

(i)

capital vărsat (excluzând propriile acțiuni și incluzând primele de emisiune);

| (ii) | toate tipurile de rezerve (inclusiv ajutoarele pentru investiții, în cazul în care normele contabile le consideră rezerve ale societății); |
| --- | --- |

(ii)

toate tipurile de rezerve (inclusiv ajutoarele pentru investiții, în cazul în care normele contabile le consideră rezerve ale societății);

| (iii) | profituri nedistribuite din care s-au dedus pierderile (inclusiv rezultatele pentru anul curent). |
| --- | --- |

(iii)

profituri nedistribuite din care s-au dedus pierderile (inclusiv rezultatele pentru anul curent).

Pentru acțiuni ale societăților necotate, tranzacțiile înregistrate în contul financiar pot diferi de fondurile proprii la valoarea contabilă înregistrate în poziția investițională internațională. Aceste diferențe sunt înregistrate ca reevaluări generate de modificări ale prețurilor.

Se recomandă, drept una dintre bunele practici în domeniu, ca toate statele membre să înceapă compilarea datelor privind participațiile și beneficiile reinvestite care intră în componența investițiilor străine directe pe baza rezultatelor anchetelor privind investițiile străine directe care trebuie colectate cel puțin anual (*).

__________

| (*) | Ar trebui abandonate următoarele practici inacceptabile: (i) stabilirea criteriului de evaluare de către agenții raportori (valori de piață sau valori contabile); (ii) aplicarea unei metode de inventar permanent/cumul de fluxuri din balanța de plăți pentru a elabora datele privind stocurile. |
| --- | --- |

(*)

6.2.   Investiții de portofoliu

Investițiile de portofoliu includ tranzacțiile și pozițiile care implică titluri de creanță sau titluri de valoare de tip participație, altele decât cele incluse în investițiile directe sau activele de rezervă. Investițiile de portofoliu includ titluri de valoare de tip participație, acțiuni ale fondurilor de investiții și titluri de creanță, cu excepția cazului în care sunt clasificate fie ca investiții directe, fie ca active de rezervă. Tranzacțiile precum contractele de report și acordarea cu titlu de împrumut a titlurilor de valoare sunt excluse din investițiile de portofoliu. Tranzacțiile cu și pozițiile de investiții de portofoliu sunt evaluate la prețurile pieței. Totuși, în cazul investițiilor de portofoliu în titluri de valoare necotate, pot apărea diferențe în evaluarea tranzacțiilor și pozițiilor, ca în cazul investițiilor directe în acțiuni necotate. Și în acest caz, aceste diferențe ar trebui înregistrate ca reevaluări generate de alte modificări ale prețurilor.

O abordare comună pentru colectarea datelor privind investițiile de portofoliu este definită la anexa VI.

6.2.1.   TITLURI DE VALOARE DE TIP PARTICIPAȚIE

Participațiile constau în toate instrumentele care reprezintă creanțe asupra valorii reziduale a unei societăți sau cvasisocietăți, după ce au fost onorate creanțele tuturor creditorilor. Spre deosebire de titlurile de creanță, participațiile în general nu oferă deținătorului dreptul la o sumă predeterminată sau la o sumă determinată pe baza unei formule fixe. Titlurile de valoare de tip participație constau în acțiuni cotate și acțiuni necotate.

Acțiunile cotate sunt titluri de valoare de tip participație cotate la o bursă recunoscută sau orice altă formă de piață secundară. Acțiunile necotate sunt titluri de valoare de tip participație necotate la o bursă.

6.2.2.   ACȚIUNI ALE FONDURILOR DE INVESTIȚII

Acțiunile fondurilor de investiții sunt emise de fondurile de investiții. Acestea sunt cunoscute sub numele de «unități» dacă fondul este un fond deschis de investiții. Fondurile de investiții sunt organisme de plasament colectiv prin care investitorii pun în comun fonduri pentru investiții în active financiare și/sau nefinanciare. Acțiunile fondurilor de investiții au un rol specializat în intermedierea financiară, ca un tip de plasament colectiv în alte active, astfel încât sunt identificate separat de alte acțiuni. În plus, veniturile acestora sunt tratate diferit deoarece beneficiile reinvestite trebuie imputate.

6.2.3.   TITLURI DE CREANȚĂ

Titlurile de creanță sunt instrumente negociabile care servesc ca dovadă a unei creanțe. Acestea includ bonuri, obligațiuni pe termen lung și pe termen mediu, certificate de depozit negociabile, efecte de comerț, obligațiuni negarantate, titluri garantate cu active, instrumente de piață monetară și instrumente similare tranzacționate în mod normal pe piețele financiare. Tranzacțiile cu și pozițiile de titluri de creanță sunt divizate, în funcție de scadența inițială, în cele pe termen scurt și cele pe termen lung.

6.2.3.1.   TITLURI DE CREANȚĂ PE TERMEN SCURT

Titlurile de creanță pe termen scurt se plătesc la cerere sau sunt emise cu o scadență inițială de un an sau mai puțin. De obicei ele conferă titularului dreptul necondiționat de a încasa o sumă de bani declarată și fixă, la o dată specificată. Aceste instrumente sunt tranzacționate, de regulă, cu discont, pe piețele organizate; valoarea reducerii depinde de rata dobânzii și de timpul rămas până la scadență.

6.2.3.2.   TITLURI DE CREANȚĂ PE TERMEN LUNG

Titlurile de creanță pe termen lung sunt emise cu o scadență inițială de peste un an sau fără o scadență declarată (alta decât la cerere, care este inclusă la termen scurt). În general, acestea conferă titularului (a) dreptul necondiționat la un venit monetar fix sau la un venit monetar variabil determinat prin contract (plata dobânzii nu depinde de câștigurile debitorului); și (b) dreptul necondiționat la o sumă fixă ca rambursare a principalului la o dată sau la date specificate.

Înregistrarea tranzacțiilor în balanța de plăți are loc atunci când creditorii sau debitorii înregistrează creanța sau pasivul în registrele lor. Tranzacțiile se înregistrează la prețul efectiv încasat sau plătit, minus comisioanele și cheltuielile. Astfel, în cazul titlurilor de valoare cu cupoane, se include dobânda acumulată de la ultima plată a dobânzii, iar în cazul titlurilor de valoare emise cu discont, se include dobânda acumulată de la data emisiunii. Includerea dobânzii acumulate este necesară atât pentru contul financiar al balanței de plăți, cât și pentru poziția investițională internațională; aceste înregistrări trebuie să aibă înregistrări în contrapartidă în conturile corespunzătoare de venituri.

6.3.   Instrumente financiare derivate (altele decât rezervele) și opțiuni pe acțiuni ale salariaților

Un contract financiar derivat este un instrument financiar aferent unui alt instrument sau indicator financiar specific sau unei mărfi de bază specifice, care permite tranzacționarea în mod autonom pe piețele financiare a unor riscuri financiare specifice (precum riscul ratei dobânzii, riscul valutar, riscul variației valorii participațiilor și prețului produselor de bază, riscul de credit etc.). Această categorie este identificată separat de alte categorii deoarece se referă la transferul riscului, nu la furnizarea de fonduri sau alte resurse. Spre deosebire de alte categorii funcționale, la instrumentele financiare derivate nu se acumulează venituri primare. Fluxurile nete asociate instrumentelor derivate pe rata dobânzii se înregistrează ca «instrumente financiare derivate», nu ca venituri din investiții. Tranzacțiile cu și pozițiile de instrumente financiare derivate sunt tratate separat de valorile oricăror instrumente suport care le sunt atașate. În cazul opțiunilor, se înregistrează totalul primei (respectiv prețul de achiziționare sau de vânzare al opțiunilor și comisionul implicit aferent). Plățile în marjă rambursabile constau în numerar sau alt colateral depus pentru a proteja o contrapartidă împotriva riscului de neîndeplinire a obligațiilor de plată. Acestea sunt clasificate ca depozite la «alte investiții» (dacă pasivul debitorului este inclus în masa monetară) sau în alte conturi de primit/de plătit. Plățile în marjă nerambursabile (cunoscute și sub numele de marjă de variație) reduc obligația financiară creată printr-un instrument derivat; prin urmare, sunt clasificate ca tranzacții cu instrumente financiare derivate.

Evaluarea instrumentelor financiare derivate ar trebui efectuată pe baza valorii de piață. Modificarea prețurilor instrumentelor derivate este înregistrată sub formă de câștiguri sau pierderi din deținere (reevaluări generate de schimbări ale prețurilor). Înregistrarea tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate are loc atunci când creditorii și debitorii înregistrează creanța sau pasivul în registrele lor. Din cauza problemelor practice determinate de separarea fluxurilor de active și pasive pentru anumite instrumente financiare derivate, toate tranzacțiile cu instrumente financiare derivate din balanța de plăți a zonei euro se înregistrează la valoarea netă. Pozițiile de active și pasive în instrumente financiare derivate din statisticile privind poziția investițională internațională se înregistrează la valoarea brută, cu excepția acelor instrumente financiare derivate care fac parte din categoria activelor de rezervă, care se înregistrează la valoarea netă. Din motive practice, instrumentele derivate încorporate nu se iau în considerare separat de instrumentul suport căruia îi sunt atașate.

Opțiunile pe acțiuni ale salariaților sunt opțiuni de achiziționare a participațiilor la societate oferite salariaților acesteia ca formă de remunerare. În cazul în care o opțiune pe acțiuni acordată salariaților poate fi tranzacționată pe piețele financiare fără restricții, este clasificată drept instrument financiar derivat.

6.4.   Alte investiții

Aceasta reprezintă o categorie reziduală care include poziții și tranzacții, altele decât cele incluse la investiții directe, investiții de portofoliu, instrumente financiare derivate și opțiuni pe acțiuni ale salariaților sau active de rezervă. În măsura în care următoarele clase de active și pasive financiare nu sunt incluse la investiții directe sau active de rezerve, categoria «alte investiții» include: (a) alte participații; (b) numerar și depozite; (c) credite (inclusiv utilizarea asistenței FMI sub formă de credite și împrumuturi); (d) sisteme de asigurări, de pensii și scheme de garantare standard; (e) credite comerciale și avansuri; (f) alte conturi de primit/de plătit; și (g) alocări de drepturi speciale de tragere (DST) (deținerile de DST sunt incluse în activele de rezervă).

Pentru credite, depozite și alte conturi de primit/de plătit vândute cu discont, valorile tranzacțiilor înregistrate în contul financiar pot fi diferite de valorile nominale înregistrate în poziția investițională internațională. Aceste diferențe sunt înregistrate ca reevaluări generate de modificări ale prețurilor.

6.4.1.   ALTE PARTICIPAȚII

Alte participații includ participațiile care nu sunt titluri de valoare, prin urmare nu sunt incluse în investițiile de portofoliu. Participarea la capitalul anumitor organizații internaționale nu este sub formă de titluri de valoare și, prin urmare, se clasifică la alte participații.

6.4.2.   NUMERAR ȘI DEPOZITE

Numerarul și depozitele includ numerarul în circulație și depozitele. Depozitele sunt contracte standardizate, nenegociabile, oferite în general de instituții care acceptă depozite, permițând plasarea și retragerea ulterioară a unei sume de bani variabile de către creditor. De obicei depozitele presupun o garanție dată de către debitor în sensul rambursării principalului către investitor.

Distincția dintre «credite» și «numerar și depozite» se bazează pe natura împrumutatului. Aceasta înseamnă că, în partea de activ, banii acordați de sectorul deținător de monedă rezident băncilor nerezidente trebuie clasificați ca «depozite», iar banii acordați de sectorul deținător de monedă rezident instituțiilor nebancare (adică altor unități instituționale decât băncile) nerezidente trebuie clasificați în categoria «credite». În partea de pasiv, banii primiți de instituțiile nebancare rezidente, respectiv instituțiile financiare nemonetare (IFM), trebuie clasificați întotdeauna drept «credite». În cele din urmă, această distincție înseamnă că toate tranzacțiile care implică IFM rezidente și bănci nerezidente trebuie clasificate drept «depozite».

6.4.3.   CREDITE

Creditele sunt active financiare care sunt: (a) create atunci când un creditor împrumută fonduri direct unui debitor; și (b) evidențiate de documente care nu sunt negociabile. Această categorie include toate creditele, inclusiv ipoteci, leasing financiar și operațiuni de tip report. Toate operațiunile de tip repo, precum contractele de report, operațiunile sell/buy-back și împrumuturile de titluri de valoare (cu schimb de numerar drept colateral) sunt considerate drept credite colateralizate, și nu achiziții/vânzări simple de titluri de valoare, și se înregistrează la «alte investiții», în cadrul sectorului rezident care desfășoară operațiunea. Acest tratament, care este în conformitate și cu practicile contabile ale băncilor și ale altor societăți financiare, are drept obiectiv reflectarea mai exactă a raționamentului economic din spatele acestor instrumente financiare.

6.4.4.   SISTEME DE ASIGURĂRI, DE PENSII ȘI SCHEME DE GARANTARE STANDARD

Acestea includ următoarele: (a) provizioane tehnice de asigurări generale; (b) drepturi asupra asigurărilor de viață și a rentelor; (c) drepturi de pensie, drepturi ale fondurilor de pensii asupra administratorilor fondurilor de pensii, precum și drepturi față de alte instituții decât fonduri de pensii; și (d) provizioane pentru executarea garanțiilor standard.

6.4.5.   CREDITE COMERCIALE ȘI AVANSURI

Creditele comerciale și avansurile sunt creanțe financiare rezultate din acordarea directă de credit de către furnizorii de bunuri și servicii clienților acestora, și plăți în avans pentru activitatea în curs sau care urmează a fi realizată, sub forma efectuării în prealabil a plății de către clienți pentru bunurile și serviciile care încă nu au fost furnizate. Creditele comerciale și avansurile apar atunci când plata bunurilor sau serviciilor nu este efectuată în același timp cu transferul dreptului de proprietate asupra unui bun sau cu prestarea unui serviciu.

6.4.6.   ALTE CONTURI DE PRIMIT/DE PLĂTIT

Această categorie constă din conturi de primit sau de plătit, altele decât cele incluse la creditele comerciale și avansuri sau alte instrumente. Cuprinde activele și pasivele financiare create în contrapartidă la tranzacții în care există o diferență de timp între aceste tranzacții și plățile corespunzătoare. Sunt incluse pasivele aferente impozitelor, achizițiilor și vânzărilor de titluri de valoare, comisioanelor pentru acordarea cu titlu de împrumut a titlurilor de valoare, comisioanelor pentru împrumutul de aur, salariilor și remunerațiilor, dividendelor și contribuțiilor sociale care s-au acumulat, dar încă nu au fost plătite.

6.4.7.   ALOCĂRI DE DREPTURI SPECIALE DE TRAGERE (DST)

Alocarea de DST către membrii FMI este prezentată ca un pasiv al beneficiarului în cadrul postului DST din «alte investiții», cu o intrare corespunzătoare în cadrul postului DST din «active de rezervă».

6.5.   Active de rezervă

Activele de rezervă reprezintă acele active externe care sunt disponibile imediat pentru, și controlate de, autoritățile monetare pentru acoperirea necesităților de finanțare a balanței de plăți, pentru intervenția pe piețele valutare pentru gestionarea cursului de schimb valutar și în alte scopuri conexe (precum menținerea încrederii în monedă și în economie sau ca bază pentru creditele externe). Activele de rezervă trebuie să fie active exprimate în monedă străină, creanțe față de nerezidenți și active care există efectiv. Activele potențiale sunt excluse. La baza conceptului de active de rezervă stau noțiunile de «control» și «disponibilitate pentru utilizare» de către autoritățile monetare.

Activele de rezervă ale zonei euro constau în activele de rezervă ale Eurosistemului, respectiv activele de rezervă ale BCE și activele de rezerve deținute de băncile centrale naționale (BCN) din zona euro.

Activele de rezervă trebuie: (i) să se afle sub controlul efectiv al unei autorități monetare din Eurosistem, respectiv fie BCE, fie o BCN din zona euro; și (ii) să fie creanțe cu un grad ridicat de lichiditate, tranzacționabilitate și solvabilitate, deținute de Eurosistem asupra rezidenților din afara zonei euro, exprimate în monede convertibile, altele decât euro, plus aur monetar, poziții de rezervă la FMI și DST.

Această definiție exclude expres creanțele în monedă străină asupra rezidenților din zona euro și creanțele exprimate în euro din categoria activelor de rezervă la nivel național sau la nivelul zonei euro. În mod similar, pozițiile valutare ale administrațiilor publice centrale și/sau ministerelor de finanțe nu sunt incluse în definiția activelor de rezervă pentru zona euro în conformitate cu dispozițiile instituționale ale Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene.

Activele de rezervă ale BCE sunt puse în comun în conformitate cu articolul 30 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și sunt considerate, prin urmare, ca fiind sub controlul direct și efectiv al BCE. Atât timp cât nu are loc un alt transfer de proprietate, activele de rezervă reținute de BCN se află sub controlul lor direct și efectiv și sunt considerate active de rezervă ale fiecărei BCN în parte.

Rezervele Eurosistemului se calculează la valoarea brută, fără nicio compensare a pasivelor aferente rezervelor, cu excepția acelor active de rezervă incluse în sub-categoria «instrumente financiare derivate», care se înregistrează la valoarea netă.

Evaluarea se face în funcție de prețurile pieței prin utilizarea: (a) în cazul tranzacțiilor, a prețurilor pieței preponderente la momentul efectuării tranzacției; și (b) în cazul deținerilor, a prețurilor medii la închiderea pieței la sfârșitul perioadei de referință. Cursurile de schimb ale pieței preponderente la momentul efectuării tranzacției și cursurile medii la închiderea pieței la sfârșitul perioadei de referință sunt utilizate pentru conversia în euro a tranzacțiilor și, respectiv, a deținerilor de active exprimate în monedă străină.

Punctul de vedere conform căruia lichiditatea în monedă străină neinclusă în postul activelor de rezervă din statisticile privind balanța de plăți și poziția investițională internațională poate fi, de asemenea, un indicator important al capacității unei țări de a-și respecta obligațiile valutare a devenit mai răspândit și a fost adoptat în standardul special de diseminare a datelor (Special Data Dissemination Standard) al FMI. Pentru a calcula lichiditatea în monedă străină, datele privind rezervele brute trebuie să fie completate cu informații privind alte active în monedă străină și pasivele aferente rezervelor. În consecință, datele lunare privind activele de rezervă (brute) ale Eurosistemului se completează cu informații privind alte active în monedă străină și prelevările nete pe termen scurt predeterminate și condiționate din activele de rezervă brute, clasificate în funcție de scadența reziduală. În plus, este necesară, de asemenea, o distincție în funcție de monedă între activele de rezervă brute, exprimate în monede DST (total) și în alte monede (total), cu un decalaj de un trimestru.

6.5.1.   AUR MONETAR

Aurul monetar este aurul pentru care autoritățile monetare (sau altele care sunt supuse controlului efectiv al autorităților monetare) dețin un titlu și care este păstrat ca activ de rezervă. Acesta include aurul fizic și conturile de aur nealocate deschise la nerezidenți care acordă dreptul de a solicita livrarea de aur.

Deținerile de aur monetar ar trebui să rămână nemodificate în toate tranzacțiile reversibile cu aur (swapuri pe aur, contracte de report, credite și depozite).

| 6.5.1.1. | Aurul fizic (gold bullion) este în formă de monede, lingouri sau bare cu o puritate de cel puțin 995/1 000, inclusiv aurul deținut în conturi de aur alocate. |
| --- | --- |

6.5.1.1.

| 6.5.1.2. | Conturile de aur nealocate reprezintă o creanță asupra operatorului unui cont privind livrarea de aur. Pentru aceste conturi, furnizorul conturilor deține un titlu asupra unei rezerve de bază de aur fizic alocat și emite titularilor conturilor titluri de creanță exprimate în aur. Conturile de aur nealocate neclasificate ca aur monetar sunt incluse ca numerar și depozite la alte investiții. |
| --- | --- |

6.5.1.2.

6.5.2.   DST

DST sunt active de rezervă internaționale create de FMI și alocate membrilor pentru a suplimenta rezervele oficiale existente. DST sunt deținute numai de către autoritățile monetare ale membrilor FMI și de un număr limitat de instituții financiare internaționale care sunt deținători autorizați.

6.5.3.   POZIȚIA DE REZERVĂ LA FMI

Acestea reprezintă suma dintre: (a) «tranșa de rezervă», respectiv sumele în monedă străină, inclusiv DST, pe care o țară membră le poate trage de la FMI cu un preaviz scurt; și (b) orice îndatorare a FMI în cadrul unui acord de împrumut în contul resurselor generale care este la dispoziția imediată a țării membre.

6.5.4.   ALTE ACTIVE DE REZERVĂ

Acestea cuprind numerarul și depozitele, titlurile de valoare, instrumentele financiare derivate și alte creanțe. Depozitele se referă la cele disponibile la cerere. Titlurile de valoare includ participații lichide și tranzacționabile și titlurile de creanță emise de nerezidenți, inclusiv acțiuni sau unități ale fondurilor de investiții. Instrumentele financiare derivate sunt înregistrate în activele de rezervă numai în cazul în care instrumentele derivate legate de administrarea activelor de rezervă fac parte integrantă din evaluarea acestor active. Alte creanțe includ credite acordate instituțiilor nebancare nerezidente, credite pe termen lung într-un cont fiduciar al FMI și alte active financiare neincluse anterior, dar care respectă definiția activelor de rezervă.”.

---