# Az Európai Unió L 351/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 351 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. október 22. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 351

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. október 22.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1533 végrehajtási rendelete (2020. október 15.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Limone dell’Etna [OFJ]) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1534 végrehajtási rendelete (2020. október 21.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék (nevezetesen mandarin stb.) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről | 2 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1535 végrehajtási határozata (2020. október 21.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2020) 7388. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 37 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2020/1533 végrehajtási rendelete (2020. október 15.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Limone dell’Etna [OFJ])

1

*

A Bizottság (EU) 2020/1534 végrehajtási rendelete (2020. október 21.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék (nevezetesen mandarin stb.) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről

2

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2020/1535 végrehajtási határozata (2020. október 21.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2020) 7388. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2020) 7388. számú dokumentummal történt)

1

37

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés A feltétel nélküli alapjövedelem bevezetése az EU egészében elnevezésű javasolt európai polgári kezdeményezésről szóló, 2020. május 15-i 2020/674 bizottsági végrehajtási határozathoz ( HL L 158., 2020.5.20. ) | 64 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés A feltétel nélküli alapjövedelem bevezetése az EU egészében elnevezésű javasolt európai polgári kezdeményezésről szóló, 2020. május 15-i 2020/674 bizottsági végrehajtási határozathoz ( HL L 158., 2020.5.20. )

( HL L 158., 2020.5.20. )

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2020.10.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 351/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1533 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. október 15.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről („Limone dell’Etna” [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét (2) a „Limone dell’Etna” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét (2) a „Limone dell’Etna” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Limone dell’Etna” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Limone dell’Etna” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Limone dell’Etna” (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.6. osztályba (Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva) tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 15-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 204., 2020.06.18, 24. o.

2

(3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2020.10.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 351/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 351/2

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1534 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. október 21.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék (nevezetesen mandarin stb.) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

a tagállamokkal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Hatályban lévő intézkedések

Hatályban lévő intézkedések

| (1) | A Tanács az 1355/2008/EK rendelettel (2) a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki. Az intézkedések olyan specifikus vámok kivetését jelentették, melyek értéke vállalatonként 361,4 EUR/tonna és 531,2 EUR/tonna (nettó terméktömeg) közötti sávba esett. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács az 1355/2008/EK rendelettel (2) a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki. Az intézkedések olyan specifikus vámok kivetését jelentették, melyek értéke vállalatonként 361,4 EUR/tonna és 531,2 EUR/tonna (nettó terméktömeg) közötti sávba esett.

2

| (2) | Ezen intézkedéseket az Európai Unió Bírósága 2012. március 22-én megsemmisítette (3), de a szóban forgó vámokat a Tanács 2013. február 18-i 158/2013/EU végrehajtási rendeletével (4) újból kivetették. |
| --- | --- |

(2)

Ezen intézkedéseket az Európai Unió Bírósága 2012. március 22-én megsemmisítette (3), de a szóban forgó vámokat a Tanács 2013. február 18-i 158/2013/EU végrehajtási rendeletével (4) újból kivetették.

3

4

| (3) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az 1313/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) fenntartotta ezeket az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(3)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az 1313/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) fenntartotta ezeket az intézkedéseket.

5

1.2.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (4) | A hatályban lévő intézkedés közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (6) közzétételét követően a Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (a továbbiakban: Fenaval vagy kérelmező) az egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék (nevezetesen mandarin stb.) uniós termelésének 100 %-át adó gyártók nevében hatályvesztési felülvizsgálat megindítását kérte. A Fenaval azzal érvelt, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(4)

A hatályban lévő intézkedés közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (6) közzétételét követően a Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (a továbbiakban: Fenaval vagy kérelmező) az egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék (nevezetesen mandarin stb.) uniós termelésének 100 %-át adó gyártók nevében hatályvesztési felülvizsgálat megindítását kérte. A Fenaval azzal érvelt, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

6

| (5) | A Bizottság 2019. december 10-én egy, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (7) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette, hogy a hatályban lévő intézkedések tekintetében az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indít. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2019. december 10-én egy, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (7) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette, hogy a hatályban lévő intézkedések tekintetében az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indít.

7

1.3.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (6) | A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2018. október 1. és 2019. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2015. október 1. és 2019. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(6)

A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2018. október 1. és 2019. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2015. október 1. és 2019. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.4.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (7) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket a vizsgálatban való részvételre. A Bizottság felvette a kapcsolatot különösen a kérelmezőkkel, a Kínai Népköztársaságban működő ismert exportáló gyártókkal, az ismert uniós független importőrökkel és Kína hatóságaival. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket a vizsgálatban való részvételre. A Bizottság felvette a kapcsolatot különösen a kérelmezőkkel, a Kínai Népköztársaságban működő ismert exportáló gyártókkal, az ismert uniós független importőrökkel és Kína hatóságaival.

| (8) | Az érdekelt felek felkérést kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. Az érdekelt felek arra is lehetőséget kaptak, hogy meghallgatást kérjenek a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtt. |
| --- | --- |

(8)

Az érdekelt felek felkérést kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. Az érdekelt felek arra is lehetőséget kaptak, hogy meghallgatást kérjenek a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtt.

1.5.   Mintavétel

Mintavétel

| (9) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.5.1.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (10) | A kérelmező jegyzéket adott át, amelyben az érintett terméket exportáló/gyártó 33 kínai vállalat szerepelt (8). Ezért tekintettel a Kínában működő exportőrök/gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő. |
| --- | --- |

(10)

A kérelmező jegyzéket adott át, amelyben az érintett terméket exportáló/gyártó 33 kínai vállalat szerepelt (8). Ezért tekintettel a Kínában működő exportőrök/gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő.

8

| (11) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. A Bizottság ezenkívül felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletét, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezze meg őket, és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. A Bizottság ezenkívül felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletét, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezze meg őket, és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

| (12) | Öt Kínában működő gyártó vagy gyártói csoport nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy szerepeljen a mintában. A felülvizsgálat tárgyát képező termék ismert kínai exportőrei/gyártói nagy számára tekintettel a Bizottság alacsonynak ítélte az együttműködés szintjét. |
| --- | --- |

(12)

Öt Kínában működő gyártó vagy gyártói csoport nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy szerepeljen a mintában. A felülvizsgálat tárgyát képező termék ismert kínai exportőrei/gyártói nagy számára tekintettel a Bizottság alacsonynak ítélte az együttműködés szintjét.

| (13) | Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság ideiglenes mintát választott ki, amelybe egy gyártót és két gyártói csoportot vett fel a kapacitás és az Unióba irányuló export legnagyobb volumene alapján. A kiválasztott csoportból két vállalat Kína belföldi piacán is jelentős mennyiségben értékesített. A minta a 2018. október 1. és 2019. szeptember 30. között az Európai Unióba irányuló bejelentett exportvolumen 69 %-át fedte le. A Bizottság az exportőröknek szóló kérdőívet a vizsgálat megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten (9), és a honlapra mutató hivatkozást elküldte az érdekelt feleknek. A mintában szereplő vállalatoknak 30 napjuk volt a kitöltött kérdőív visszaküldésére. |
| --- | --- |

(13)

Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság ideiglenes mintát választott ki, amelybe egy gyártót és két gyártói csoportot vett fel a kapacitás és az Unióba irányuló export legnagyobb volumene alapján. A kiválasztott csoportból két vállalat Kína belföldi piacán is jelentős mennyiségben értékesített. A minta a 2018. október 1. és 2019. szeptember 30. között az Európai Unióba irányuló bejelentett exportvolumen 69 %-át fedte le. A Bizottság az exportőröknek szóló kérdőívet a vizsgálat megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten (9), és a honlapra mutató hivatkozást elküldte az érdekelt feleknek. A mintában szereplő vállalatoknak 30 napjuk volt a kitöltött kérdőív visszaküldésére.

9

| (14) | A mintában szereplő egyik vállalatcsoport és a gyártó azonban elállt az együttműködéstől. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy a fennmaradó együttműködő vállalatok (két vállalat és egy vállalatcsoport) figyelembevételével folytatja a vizsgálatot. Nem sokkal azután, hogy a Bizottság tájékoztatta őket arról, hogy minden együttműködő exportőrnek ki kell töltenie az exportáló gyártóknak szóló kérdőívet, két exportáló gyártó elállt az együttműködéstől. A kért információkat mindössze egy exportáló gyártói csoport nyújtotta be. Ez a csoport adja az Unióba irányuló kínai export mintegy [45–65] %-át. |
| --- | --- |

(14)

A mintában szereplő egyik vállalatcsoport és a gyártó azonban elállt az együttműködéstől. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy a fennmaradó együttműködő vállalatok (két vállalat és egy vállalatcsoport) figyelembevételével folytatja a vizsgálatot. Nem sokkal azután, hogy a Bizottság tájékoztatta őket arról, hogy minden együttműködő exportőrnek ki kell töltenie az exportáló gyártóknak szóló kérdőívet, két exportáló gyártó elállt az együttműködéstől. A kért információkat mindössze egy exportáló gyártói csoport nyújtotta be. Ez a csoport adja az Unióba irányuló kínai export mintegy [45–65] %-át.

1.5.2.   Mintavétel a független importőrök körében

Mintavétel a független importőrök körében

| (15) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte az összes ismert importőrt/forgalmazót az eljárás megindításáról szóló értesítéshez mellékelt mintavételi űrlap kitöltésére. |
| --- | --- |

(15)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte az összes ismert importőrt/forgalmazót az eljárás megindításáról szóló értesítéshez mellékelt mintavételi űrlap kitöltésére.

| (16) | Mindössze négy importőr küldött vissza kitöltött mintavételi űrlapot, ezért a Bizottság a mintavételt nem tartotta szükségesnek. |
| --- | --- |

(16)

Mindössze négy importőr küldött vissza kitöltött mintavételi űrlapot, ezért a Bizottság a mintavételt nem tartotta szükségesnek.

1.6.   Kérdőívek és ellenőrző látogatások

Kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (17) | A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. A Bizottság az uniós gyártók, az importőrök, a felhasználók és a kínai exportáló gyártók számára összeállított kérdőívet a vizsgálat megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten (10). |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. A Bizottság az uniós gyártók, az importőrök, a felhasználók és a kínai exportáló gyártók számára összeállított kérdőívet a vizsgálat megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten (10).

10

| (18) | A Bizottság a két uniós gyártótól, tizenhárom nyersanyag-beszállítótól, valamint egy kínai exportáló gyártótól kapott kitöltött kérdőívet. Egy importőr és egy felhasználó hiányosan kitöltött kérdőívet nyújtott be. A kínai kormány nem válaszolt a Kínában fennálló jelentős torzulásokkal kapcsolatos kérdőívre. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság a két uniós gyártótól, tizenhárom nyersanyag-beszállítótól, valamint egy kínai exportáló gyártótól kapott kitöltött kérdőívet. Egy importőr és egy felhasználó hiányosan kitöltött kérdőívet nyújtott be. A kínai kormány nem válaszolt a Kínában fennálló jelentős torzulásokkal kapcsolatos kérdőívre.

| (19) | A Covid19-világjárvány miatt világszerte és az Unión belül is elrendelt kijárási és utazási korlátozások következtében az alaprendelet 16. cikke alapján tervezett ellenőrző látogatásokra végül nem került sor a következő vállalatok helyiségeiben és területein:
  Uniós gyártók:






  — | Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Spanyolország, |
| --- | --- | --- |

(19)

A Covid19-világjárvány miatt világszerte és az Unión belül is elrendelt kijárási és utazási korlátozások következtében az alaprendelet 16. cikke alapján tervezett ellenőrző látogatásokra végül nem került sor a következő vállalatok helyiségeiben és területein:

Uniós gyártók:

—

Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Spanyolország,

| — | Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Spanyolország. |
| --- | --- |

—

Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Spanyolország.

Kínában működő exportáló gyártók és a velük kapcsolatban álló kereskedők:

| — | Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd és a vele kapcsolatban álló Zhejiang Merry LIFE Food Co., Ltd (a továbbiakban: az együttműködő exportáló gyártói csoport vagy a Yiguan-csoport). |
| --- | --- |

—

Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd és a vele kapcsolatban álló Zhejiang Merry LIFE Food Co., Ltd (a továbbiakban: az együttműködő exportáló gyártói csoport vagy a Yiguan-csoport).

| (20) | mivel a felsorolt vállalatok helyiségeiben és területein a Covid19-járvány miatt nem kerülhetett sor ellenőrző látogatásra, a Bizottság a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló 2020. március 16-i közleménnyel (11) összhangban a felek által megfelelően benyújtott információkat (kitöltött kérdőíveket, hiánypótlásra felhívó leveleket) vette figyelembe. |
| --- | --- |

(20)

mivel a felsorolt vállalatok helyiségeiben és területein a Covid19-járvány miatt nem kerülhetett sor ellenőrző látogatásra, a Bizottság a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló 2020. március 16-i közleménnyel (11) összhangban a felek által megfelelően benyújtott információkat (kitöltött kérdőíveket, hiánypótlásra felhívó leveleket) vette figyelembe.

11

| (21) | A Bizottság távoli eléréssel az adatok egybevetése útján minden olyan információt ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket. A Bizottság távoli eléréssel az adatok egybevetése útján ellenőrizte a két uniós gyártót, valamint az együttműködő exportáló gyártói csoportot. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság távoli eléréssel az adatok egybevetése útján minden olyan információt ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket. A Bizottság távoli eléréssel az adatok egybevetése útján ellenőrizte a két uniós gyártót, valamint az együttműködő exportáló gyártói csoportot.

1.7.   Észrevételek a panasszal és a vizsgálat megindításával kapcsolatban

Észrevételek a panasszal és a vizsgálat megindításával kapcsolatban

| (22) | 2020. január 16-án két érdekelt fél, nevezetesen a kínai exportáló gyártók képviseletében az élelmiszerek, őshonos termények és állati melléktermékek importjával és exportjával foglalkozó kínai kereskedelmi kamara (a továbbiakban: CCC), valamint a Yiguan-csoport benyújtották észrevételeiket a panasszal és a vizsgálat megindításával kapcsolatban (12). |
| --- | --- |

(22)

2020. január 16-án két érdekelt fél, nevezetesen a kínai exportáló gyártók képviseletében az élelmiszerek, őshonos termények és állati melléktermékek importjával és exportjával foglalkozó kínai kereskedelmi kamara (a továbbiakban: CCC), valamint a Yiguan-csoport benyújtották észrevételeiket a panasszal és a vizsgálat megindításával kapcsolatban (12).

az élelmiszerek, őshonos termények és állati melléktermékek importjával és exportjával foglalkozó kínai kereskedelmi kamara

12

| (23) | A CCC főként azzal érvelt, hogy a jelenlegi hatályvesztési eljárás megindítása nem indokolt, ezért az eljárást haladéktalanul meg kell szüntetni. Állítása szerint ennek okai a következők:






  — | Az állítólagos piaci torzulások és a 2. cikk (6a) bekezdésének alkalmazásával megállapított dömpingkülönbözetek nem egyeztethetők össze a WTO-joggal. |
| --- | --- | --- |

(23)

A CCC főként azzal érvelt, hogy a jelenlegi hatályvesztési eljárás megindítása nem indokolt, ezért az eljárást haladéktalanul meg kell szüntetni. Állítása szerint ennek okai a következők:

—

Az állítólagos piaci torzulások és a 2. cikk (6a) bekezdésének alkalmazásával megállapított dömpingkülönbözetek nem egyeztethetők össze a WTO-joggal.

| — | A panasz megtévesztő információt tartalmaz, hibásan értelmezi Kína gazdaságszerkezetét, továbbá nem támasztja alá megalapozott bizonyítékokkal a citrusfélék inputárainak torzult voltát: A CCC felvetette továbbá az állami tulajdonú vállalatok egyes kínai piacokon játszott szerepének (állami jelenlét, piaci torzulások), továbbá a földhasználati jogok, a politikák vagy intézkedések útján történő állítólagos megkülönböztetés, valamint a munkaerőköltségek kérdéseit. |
| --- | --- |

—

A panasz megtévesztő információt tartalmaz, hibásan értelmezi Kína gazdaságszerkezetét, továbbá nem támasztja alá megalapozott bizonyítékokkal a citrusfélék inputárainak torzult voltát: A CCC felvetette továbbá az állami tulajdonú vállalatok egyes kínai piacokon játszott szerepének (állami jelenlét, piaci torzulások), továbbá a földhasználati jogok, a politikák vagy intézkedések útján történő állítólagos megkülönböztetés, valamint a munkaerőköltségek kérdéseit.

| — | Az Unió közös agrárpolitikája. |
| --- | --- |

—

Az Unió közös agrárpolitikája.

| — | A spanyol kormány által a mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatások és támogatási programok. |
| --- | --- |

—

A spanyol kormány által a mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatások és támogatási programok.

| — | Elégtelen bizonyítékok a kár megismétlődésének vagy folytatódásának valószínűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

—

Elégtelen bizonyítékok a kár megismétlődésének vagy folytatódásának valószínűségére vonatkozóan.

| (24) | A Bizottság a CCC által felvonultatott érvek mindegyikét elutasította. Az érvek elutasításával kapcsolatos konkrét indokolást






  — | a rendes érték megállapítás során alkalmazott módszertan WTO-jognak való megfelelésére vonatkozóan az (54) preambulumbekezdés, a kínai költségek és árak jelentős torzulásaira vonatkozóan, ideértve a konzervmandarin gyártásához felhasznált inputokat is, a 3.2.1.2–3.2.1.9. szakasz tartalmazza. |
| --- | --- | --- |

(24)

A Bizottság a CCC által felvonultatott érvek mindegyikét elutasította. Az érvek elutasításával kapcsolatos konkrét indokolást

—

a rendes érték megállapítás során alkalmazott módszertan WTO-jognak való megfelelésére vonatkozóan az (54) preambulumbekezdés, a kínai költségek és árak jelentős torzulásaira vonatkozóan, ideértve a konzervmandarin gyártásához felhasznált inputokat is, a 3.2.1.2–3.2.1.9. szakasz tartalmazza.

| — | az Unió közös agrárpolitikája, valamint a spanyol mezőgazdasági termelők támogatási programjai kapcsán az (55) preambulumbekezdés; |
| --- | --- |

—

az Unió közös agrárpolitikája, valamint a spanyol mezőgazdasági termelők támogatási programjai kapcsán az (55) preambulumbekezdés;

| — | a kár megismétlődésének vagy folytatódásának valószínűsége kapcsán a 4. szakasz. |
| --- | --- |

—

a kár megismétlődésének vagy folytatódásának valószínűsége kapcsán a 4. szakasz.

1.8.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (25) | A Bizottság 2020. augusztus 5-én tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a dömpingellenes vámokat (a továbbiakban: végső tájékoztatás), és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Csak a CCC tett észrevételt. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság 2020. augusztus 5-én tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a dömpingellenes vámokat (a továbbiakban: végső tájékoztatás), és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Csak a CCC tett észrevételt.

| (26) | Meghallgatás iránti kérelem nem érkezett. |
| --- | --- |

(26)

Meghallgatás iránti kérelem nem érkezett.

| (27) | A Bizottság 2020. szeptember 7-én újabb végső tájékoztatást tett közzé az érdekelt felek számára, amely nyomonkövetési záradékkal egészült ki. A Bizottság az érdekelt felek számára háromnapos időszakot biztosított az újabb végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság 2020. szeptember 7-én újabb végső tájékoztatást tett közzé az érdekelt felek számára, amely nyomonkövetési záradékkal egészült ki. A Bizottság az érdekelt felek számára háromnapos időszakot biztosított az újabb végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (28) | A jelen felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban meghatározott termékkel, azaz a 2008. HR vámtarifaszám szerint a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 2008 30 55, 2008 30 75 és ex 2008 30 90 KN-kód alá besorolt, hozzáadott alkoholt nem, de hozzáadott cukrot vagy más édesítőanyagot adott esetben tartalmazó feldolgozott vagy tartósított mandarin (beleértve a tangerine és a satsuma fajtát is), clementine, wilking és más hasonló citrusféle hibridek (a továbbiakban: konzervmandarin, az érintett termék). |
| --- | --- |

(28)

A jelen felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban meghatározott termékkel, azaz a 2008. HR vámtarifaszám szerint a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 2008 30 55, 2008 30 75 és ex 2008 30 90 KN-kód alá besorolt, hozzáadott alkoholt nem, de hozzáadott cukrot vagy más édesítőanyagot adott esetben tartalmazó feldolgozott vagy tartósított mandarin (beleértve a tangerine és a satsuma fajtát is), clementine, wilking és más hasonló citrusféle hibridek (a továbbiakban: konzervmandarin, az érintett termék).

| (29) | Az érintett terméket a kis citrusfélék (főként a satsuma) egyes fajtáinak hámozásával és darabolásával állítják elő, amelyet azután cukorszirupban, gyümölcslében vagy vízben tartósítva csomagolnak, a különböző piacok egyedi igényeinek megfelelő méretben. |
| --- | --- |

(29)

Az érintett terméket a kis citrusfélék (főként a satsuma) egyes fajtáinak hámozásával és darabolásával állítják elő, amelyet azután cukorszirupban, gyümölcslében vagy vízben tartósítva csomagolnak, a különböző piacok egyedi igényeinek megfelelő méretben.

| (30) | A satsuma, clementine és más kis citrusfélék együttesen „mandarin” gyűjtőnéven ismertek. E különböző gyümölcsfajták többsége friss terményként való fogyasztásra vagy feldolgozásra egyaránt alkalmas. Mivel hasonlóak, feldolgozott vagy tartósított formáik egyetlen terméknek tekinthetők. |
| --- | --- |

(30)

A satsuma, clementine és más kis citrusfélék együttesen „mandarin” gyűjtőnéven ismertek. E különböző gyümölcsfajták többsége friss terményként való fogyasztásra vagy feldolgozásra egyaránt alkalmas. Mivel hasonlóak, feldolgozott vagy tartósított formáik egyetlen terméknek tekinthetők.

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (31) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  a) | az érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(31)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

a)

az érintett termék,

| b) | a Kínában gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termék, |
| --- | --- |

b)

a Kínában gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termék,

| c) | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

c)

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (32) | A Bizottság döntése értelmében ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság döntése értelmében ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.

3.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

3.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (33) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna. |
| --- | --- |

(33)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

| (34) | A felülvizsgálati időszak alatt a konzervmandarin behozatala az előző hatályvesztési felülvizsgálat időszakához (2012. október 1. – 2013. szeptember 30.) hasonló szinten folytatódott. A felülvizsgálati időszakban a Kínából érkező behozatal abszolút értékben 19 152 tonnát tett ki. Az együttműködő exportáló gyártói csoport az uniós piac mintegy [17–25] %-át fedi le. |
| --- | --- |

(34)

A felülvizsgálati időszak alatt a konzervmandarin behozatala az előző hatályvesztési felülvizsgálat időszakához (2012. október 1. – 2013. szeptember 30.) hasonló szinten folytatódott. A felülvizsgálati időszakban a Kínából érkező behozatal abszolút értékben 19 152 tonnát tett ki. Az együttműködő exportáló gyártói csoport az uniós piac mintegy [17–25] %-át fedi le.

| (35) | Az együttműködő exportáló gyártói csoport teljes bejelentett termelési kapacitása nagyjából a teljes becsült kínai termelési kapacitás 5 %-át tette ki. Az együttműködés alacsony szintjére tekintettel a Bizottság a 18. cikket alkalmazva a rendelkezésre álló tényekre támaszkodva fogalmazta meg a konzervmandarin kínai piacára, ezen belül a termelésre, a kapacitásra és a szabad kapacitásra vonatkozó ténymegállapításait. |
| --- | --- |

(35)

Az együttműködő exportáló gyártói csoport teljes bejelentett termelési kapacitása nagyjából a teljes becsült kínai termelési kapacitás 5 %-át tette ki. Az együttműködés alacsony szintjére tekintettel a Bizottság a 18. cikket alkalmazva a rendelkezésre álló tényekre támaszkodva fogalmazta meg a konzervmandarin kínai piacára, ezen belül a termelésre, a kapacitásra és a szabad kapacitásra vonatkozó ténymegállapításait.

| (36) | A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos, az alábbiakban ismertetett ténymegállapítások különösen a felülvizsgálati kérelemben foglalt információkon, a Bizottság részére a tagállamok által az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdésével összhangban szolgáltatott adatokra (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) épülő statisztikákon, a vizsgálat megindításakor a mintavételezéssel kapcsolatban kapott válaszokon, a Yiguan-csoport kitöltött kérdőívén, valamint a CCC által benyújtott információkon alapultak. A Bizottság emellett egyéb nyilvánosan hozzáférhető forrásokból, például a Globális Kereskedelmi Atlasz (13) (a továbbiakban: GTA) és az Orbis Bureau van Dijk (14) (a továbbiakban: Orbis) adatbázisaiból származó adatokat is felhasznált. |
| --- | --- |

(36)

A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos, az alábbiakban ismertetett ténymegállapítások különösen a felülvizsgálati kérelemben foglalt információkon, a Bizottság részére a tagállamok által az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdésével összhangban szolgáltatott adatokra (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) épülő statisztikákon, a vizsgálat megindításakor a mintavételezéssel kapcsolatban kapott válaszokon, a Yiguan-csoport kitöltött kérdőívén, valamint a CCC által benyújtott információkon alapultak. A Bizottság emellett egyéb nyilvánosan hozzáférhető forrásokból, például a Globális Kereskedelmi Atlasz (13) (a továbbiakban: GTA) és az Orbis Bureau van Dijk (14) (a továbbiakban: Orbis) adatbázisaiból származó adatokat is felhasznált.

13

14

3.1.1.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

| (37) | mivel a vizsgálat megindításakor a hatályvesztési felülvizsgálatra irányuló kérelemben elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn Kína belföldi piacán, a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a Kínával szembeni vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indítsa meg. |
| --- | --- |

(37)

mivel a vizsgálat megindításakor a hatályvesztési felülvizsgálatra irányuló kérelemben elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn Kína belföldi piacán, a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a Kínával szembeni vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indítsa meg.

| (38) | Ezért a 2. cikk (6a) bekezdésének esetleges alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése érdekében a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót arra, hogy bocsássa rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítés III. mellékletében a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához felhasznált inputokra vonatkozóan kért információkat. A releváns információkat öt gyártó nyújtotta be. |
| --- | --- |

(38)

Ezért a 2. cikk (6a) bekezdésének esetleges alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése érdekében a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót arra, hogy bocsássa rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítés III. mellékletében a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához felhasznált inputokra vonatkozóan kért információkat. A releváns információkat öt gyártó nyújtotta be.

| (39) | A Kína belföldi piacán állítólagosan fennálló, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett kérdőívet küldött a kínai kormánynak is. A kínai kormánytól nem érkezett válasz. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni. A Bizottsághoz nem érkezett válasz a kínai kormánytól. |
| --- | --- |

(39)

A Kína belföldi piacán állítólagosan fennálló, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett kérdőívet küldött a kínai kormánynak is. A kínai kormánytól nem érkezett válasz. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni. A Bizottsághoz nem érkezett válasz a kínai kormánytól.

| (40) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság minden érdekelt felet felkért arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése Kínával szembeni alkalmazásának megfelelőségét illetően az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. |
| --- | --- |

(40)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság minden érdekelt felet felkért arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése Kínával szembeni alkalmazásának megfelelőségét illetően az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal.

| (41) | A CCC és a Yiguan-csoport észrevételt tett a Kínában fennálló jelentős torzulásokkal kapcsolatban. A Bizottság a fenti (54) preambulumbekezdésben reagált a felek állításaira. |
| --- | --- |

(41)

A CCC és a Yiguan-csoport észrevételt tett a Kínában fennálló jelentős torzulásokkal kapcsolatban. A Bizottság a fenti (54) preambulumbekezdésben reagált a felek állításaira.

| (42) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben azt is jelezte, hogy a hozzáférhető bizonyítékok alapján szükség lehet az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő reprezentatív ország kiválasztására az exportáló gyártókra vonatkozó, torzulástól mentes árakon vagy referenciaértékeken alapuló rendes érték meghatározása érdekében. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben azt is jelezte, hogy a hozzáférhető bizonyítékok alapján szükség lehet az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő reprezentatív ország kiválasztására az exportáló gyártókra vonatkozó, torzulástól mentes árakon vagy referenciaértékeken alapuló rendes érték meghatározása érdekében.

| (43) | A Bizottság 2020. január 23-án feljegyzést fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához (15) (a továbbiakban: az aktához fűzött első feljegyzés), amelyben az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése e) pontjának második franciabekezdésével összhangban kérte az érdekelt felek véleményét azokról a releváns forrásokról, amelyeket a Bizottság a kínai exportáló gyártókra vonatkozó rendes érték meghatározásához felhasználhat. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – többek között az alapanyagokra, az energiára, a munkaerőre és hulladékra is kiterjedően – felsorolta azokat a termelési tényezőket, amelyeket az exportáló gyártók felhasználnak az érintett termék előállításához. Emellett a torzulástól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság megállapította, hogy a vizsgálat adott szakaszában Törökország tekinthető a legmegfelelőbb reprezentatív országnak. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság 2020. január 23-án feljegyzést fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához (15) (a továbbiakban: az aktához fűzött első feljegyzés), amelyben az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése e) pontjának második franciabekezdésével összhangban kérte az érdekelt felek véleményét azokról a releváns forrásokról, amelyeket a Bizottság a kínai exportáló gyártókra vonatkozó rendes érték meghatározásához felhasználhat. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – többek között az alapanyagokra, az energiára, a munkaerőre és hulladékra is kiterjedően – felsorolta azokat a termelési tényezőket, amelyeket az exportáló gyártók felhasználnak az érintett termék előállításához. Emellett a torzulástól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság megállapította, hogy a vizsgálat adott szakaszában Törökország tekinthető a legmegfelelőbb reprezentatív országnak.

15

| (44) | A Bizottság lehetőséget biztosított az érdekelt feleknek észrevételeik megtételére. A Bizottsághoz a FENAVAL-tól és a FRUCOM-tól (16) érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság lehetőséget biztosított az érdekelt feleknek észrevételeik megtételére. A Bizottsághoz a FENAVAL-tól és a FRUCOM-tól (16) érkeztek észrevételek.

16

| (45) | A Bizottság az észrevételekre egy második, a rendes érték megállapításához felhasznált forrásokról készített, 2020. május 29-én kelt feljegyzésben (a továbbiakban: az aktához fűzött második feljegyzés) reagált. E feljegyzésben a Bizottság pontosította a termelési tényezők jegyzékét, és megerősítette azt a következtetését, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése alapján Törökország a legmegfelelőbb reprezentatív ország. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételt ezzel kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság az észrevételekre egy második, a rendes érték megállapításához felhasznált forrásokról készített, 2020. május 29-én kelt feljegyzésben (a továbbiakban: az aktához fűzött második feljegyzés) reagált. E feljegyzésben a Bizottság pontosította a termelési tényezők jegyzékét, és megerősítette azt a következtetését, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése alapján Törökország a legmegfelelőbb reprezentatív ország. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételt ezzel kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett.

3.2.   Rendes érték az együttműködő exportáló gyártónál

Rendes érték az együttműködő exportáló gyártónál

| (46) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”. |
| --- | --- |

(46)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik

| (47) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban „[a]bban az esetben, ha[...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pontszerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, továbbá annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” (az igazgatási, értékesítési és általános költségek a továbbiakban: SGA-költségek). Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság e vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – a kínai kormány együttműködésének és az exportáló gyártók megalapozott észrevételeinek hiányára is figyelemmel – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(47)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban „[a]bban az esetben, ha[...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pontszerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, továbbá annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” (az igazgatási, értékesítési és általános költségek a továbbiakban: SGA-költségek). Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság e vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – a kínai kormány együttműködésének és az exportáló gyártók megalapozott észrevételeinek hiányára is figyelemmel – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

[a]bban az esetben, ha[...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pontszerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni

tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

3.2.1.   A jelentős torzulások fennállása

A jelentős torzulások fennállása

3.2.1.1.   Bevezetés

| (48) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában foglalt meghatározás szerint „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:






  — | a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak, |
| --- | --- | --- |

(48)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában foglalt meghatározás szerint „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:

—

a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak,

| — | az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében, |
| --- | --- |

—

az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében,

| — | a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések, |
| --- | --- |

—

a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések,

| — | a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése, |
| --- | --- |

—

a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése,

a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése,

| — | a bérköltségek torzult volta, |
| --- | --- |

—

a bérköltségek torzult volta,

a bérköltségek torzult volta,

| — | közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe.” |
| --- | --- |

—

közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe.”

közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe.”

| (49) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállásának értékelése során egyebek mellett az ott meghatározott, nem kimerítő jelleggel felsorolt elemeket kell figyelembe venni. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a jelentős torzulások fennállására vonatkozó értékelés során azt kell vizsgálni, hogy ezen elemek közül egy vagy több milyen hatást gyakorolhat az érintett terméknek az exportáló országban érvényes áraira és költségeire. Mivel a felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Ráadásul ugyanazok a ténybeli körülmények vehetők alapul a lista egy vagy több eleme fennállásának igazolásához. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre. |
| --- | --- |

(49)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállásának értékelése során egyebek mellett az ott meghatározott, nem kimerítő jelleggel felsorolt elemeket kell figyelembe venni. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a jelentős torzulások fennállására vonatkozó értékelés során azt kell vizsgálni, hogy ezen elemek közül egy vagy több milyen hatást gyakorolhat az érintett terméknek az exportáló országban érvényes áraira és költségeire. Mivel a felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Ráadásul ugyanazok a ténybeli körülmények vehetők alapul a lista egy vagy több eleme fennállásának igazolásához. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre.

| (50) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja úgy rendelkezik, hogy „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban”. |
| --- | --- |

(50)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja úgy rendelkezik, hogy „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban”.

[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban

| (51) | E rendelkezés alapján a Bizottság országjelentést (17) állított össze Kínáról (a továbbiakban: jelentés), amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy megcáfolják a vizsgálat megindításakor a vizsgálat irataiban foglalt bizonyítékokat, észrevételt tegyenek azokkal kapcsolatban, vagy kiegészítsék azokat. |
| --- | --- |

(51)

E rendelkezés alapján a Bizottság országjelentést (17) állított össze Kínáról (a továbbiakban: jelentés), amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy megcáfolják a vizsgálat megindításakor a vizsgálat irataiban foglalt bizonyítékokat, észrevételt tegyenek azokkal kapcsolatban, vagy kiegészítsék azokat.

17

| (52) | A (18) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben meglévő bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és/vagy a szóban forgó ügyben helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(52)

A (18) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben meglévő bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és/vagy a szóban forgó ügyben helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

| (53) | A (23) preambulumbekezdésben említett módon a CCC és a Yiguan-csoport észrevételeket nyújtott be ezzel kapcsolatban. Mindkét fél azzal érvelt, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása sem jogilag, sem tényszerűen nem indokolt. A CCC és a Yiguan-csoport szerint ennek oka, hogy a WTO ADA 2.2. cikke nem ismeri el a jelentős torzulás fogalmát. A CCC és a Yiguan-csoport álláspontja szerint továbbá az EU a rendes érték számtani képzése során nem a WTO ADA 2.2.1.1. cikkének, valamint ennek kapcsán a Fellebbezési Testület által az EU–biodízel (Argentína) ügyben közölt értelmezésnek megfelelően járt el, amely szerint a rendes érték számtani képzése csak akkor megengedett, ha „a szokásos kereskedelmi forgalomban hasonló terméket nem értékesítenek a belföldi piacon, [...] vagy ha az adott piaci helyzet miatt ilyen eladások nem teszik lehetővé a megfelelő összehasonlítást”. A CCC állítása szerint a jelentős torzulások fennállása sem „a szokásos kereskedelmi forgalomban” nem értékesített termék, sem az „adott piaci helyzet” kategóriájába nem sorolható. A CCC és a Yiguan-csoport emellett arra is hivatkozott, hogy a Bizottság állítólag nem mutatta be, hogy a kormányzati beavatkozás pontosan hogyan érinti az árakat, és ezáltal hogyan okoz torzulásokat. A CCC és a Yiguan-csoport továbbá annak kapcsán is kérdéseket vetett fel, hogy az Unió közös agrárpolitikája keretében és/vagy a spanyol nemzeti jog alapján működő támogatási programok nem vezetnek-e kormányzati beavatkozáshoz, következésképpen pedig a megfelelő költségek és árak torzulásához a konzervmandarin uniós gyártóinál. Ezzel összefüggésben a CCC és a Yiguan-csoport azt kéri, hogy a Bizottság a mezőgazdasági ágazat sajátosságaira tekintettel ne alkalmazza a 2. cikk (6a) bekezdését, mivel álláspontjuk szerint olyan egyedi ágazatról van szó, amely minden országban élvez valamiféle szakpolitikai támogatást. |
| --- | --- |

(53)

A (23) preambulumbekezdésben említett módon a CCC és a Yiguan-csoport észrevételeket nyújtott be ezzel kapcsolatban. Mindkét fél azzal érvelt, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása sem jogilag, sem tényszerűen nem indokolt. A CCC és a Yiguan-csoport szerint ennek oka, hogy a WTO ADA 2.2. cikke nem ismeri el a jelentős torzulás fogalmát. A CCC és a Yiguan-csoport álláspontja szerint továbbá az EU a rendes érték számtani képzése során nem a WTO ADA 2.2.1.1. cikkének, valamint ennek kapcsán a Fellebbezési Testület által az EU–biodízel (Argentína) ügyben közölt értelmezésnek megfelelően járt el, amely szerint a rendes érték számtani képzése csak akkor megengedett, ha „a szokásos kereskedelmi forgalomban hasonló terméket nem értékesítenek a belföldi piacon, [...] vagy ha az adott piaci helyzet miatt ilyen eladások nem teszik lehetővé a megfelelő összehasonlítást”. A CCC állítása szerint a jelentős torzulások fennállása sem „a szokásos kereskedelmi forgalomban” nem értékesített termék, sem az „adott piaci helyzet” kategóriájába nem sorolható. A CCC és a Yiguan-csoport emellett arra is hivatkozott, hogy a Bizottság állítólag nem mutatta be, hogy a kormányzati beavatkozás pontosan hogyan érinti az árakat, és ezáltal hogyan okoz torzulásokat. A CCC és a Yiguan-csoport továbbá annak kapcsán is kérdéseket vetett fel, hogy az Unió közös agrárpolitikája keretében és/vagy a spanyol nemzeti jog alapján működő támogatási programok nem vezetnek-e kormányzati beavatkozáshoz, következésképpen pedig a megfelelő költségek és árak torzulásához a konzervmandarin uniós gyártóinál. Ezzel összefüggésben a CCC és a Yiguan-csoport azt kéri, hogy a Bizottság a mezőgazdasági ágazat sajátosságaira tekintettel ne alkalmazza a 2. cikk (6a) bekezdését, mivel álláspontjuk szerint olyan egyedi ágazatról van szó, amely minden országban élvez valamiféle szakpolitikai támogatást.

| (54) | A jelen vizsgálat keretében a Bizottság a (110) preambulumbekezdésben megállapította, hogy helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. A Bizottság nem értett egyet a CCC és a Yiguan-csoport azon kijelentésével, hogy a Bizottság nem alkalmazhatja a 2. cikk (6a) bekezdését. Ellenkezőleg: a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 2. cikk (6a) bekezdése alkalmazható, és a jelen ügy körülményeire való tekintettel szükséges is az alkalmazása. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez a rendelkezés összhangban van az Európai Unió WTO-kötelezettségeivel. A Bizottság továbbá emlékeztetett arra, hogy a DS473 EU–biodízel (Argentína) ügy nem érinti az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását, amely a jelen vizsgálat során a rendes érték meghatározásának releváns jogalapja. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(54)

A jelen vizsgálat keretében a Bizottság a (110) preambulumbekezdésben megállapította, hogy helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. A Bizottság nem értett egyet a CCC és a Yiguan-csoport azon kijelentésével, hogy a Bizottság nem alkalmazhatja a 2. cikk (6a) bekezdését. Ellenkezőleg: a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 2. cikk (6a) bekezdése alkalmazható, és a jelen ügy körülményeire való tekintettel szükséges is az alkalmazása. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez a rendelkezés összhangban van az Európai Unió WTO-kötelezettségeivel. A Bizottság továbbá emlékeztetett arra, hogy a DS473 EU–biodízel (Argentína) ügy nem érinti az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását, amely a jelen vizsgálat során a rendes érték meghatározásának releváns jogalapja. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (55) | Ami a CCC és a Yiguan hivatkozását illeti az Unió közös agrárpolitikájára és/vagy a spanyol nemzeti jog szerinti állítólagos támogatási programokra, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállásának megállapítása céljából az említett rendelkezésben felsorolt elemek ár- és költséghatását az exportáló országban kell vizsgálni. Más piacok költségszerkezetét és árképzési mechanizmusait, ezen belül egy adott ágazat sajátos helyzetének minőségi szempontok szerinti értékelését a Bizottság ezzel összefüggésben nem veszi figyelembe. A CCC és a Yiguan-csoport által felvetett érv ennélfogva nem releváns, ezért azt a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(55)

Ami a CCC és a Yiguan hivatkozását illeti az Unió közös agrárpolitikájára és/vagy a spanyol nemzeti jog szerinti állítólagos támogatási programokra, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállásának megállapítása céljából az említett rendelkezésben felsorolt elemek ár- és költséghatását az exportáló országban kell vizsgálni. Más piacok költségszerkezetét és árképzési mechanizmusait, ezen belül egy adott ágazat sajátos helyzetének minőségi szempontok szerinti értékelését a Bizottság ezzel összefüggésben nem veszi figyelembe. A CCC és a Yiguan-csoport által felvetett érv ennélfogva nem releváns, ezért azt a Bizottság elutasította.

| (56) | A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben a CCC megismételte azokat az (53) preambulumbekezdésben bemutatott érveit, amelyek szerint az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése, amelyet az EU egyoldalúan alkotott, túllép a dömpingellenes megállapodás hatályos rendelkezésein, amelyek között nem szerepel hasonló előírás. A CCC ezenkívül előadta, hogy a Fellebbezési Testület DS473. sz. ügyben hozott határozata rögzíti a rendes érték megállapításának szabályait, az Uniónak pedig a Fellebbezési Testület határozatainak megfelelően kell eljárnia. |
| --- | --- |

(56)

A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben a CCC megismételte azokat az (53) preambulumbekezdésben bemutatott érveit, amelyek szerint az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése, amelyet az EU egyoldalúan alkotott, túllép a dömpingellenes megállapodás hatályos rendelkezésein, amelyek között nem szerepel hasonló előírás. A CCC ezenkívül előadta, hogy a Fellebbezési Testület DS473. sz. ügyben hozott határozata rögzíti a rendes érték megállapításának szabályait, az Uniónak pedig a Fellebbezési Testület határozatainak megfelelően kell eljárnia.

| (57) | A Bizottság a fenti (54) preambulumbekezdésben említettek szerint megismételte, hogy a DS473 sz. ügy nem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazására vonatkozik, amely a jelen vizsgálat során a rendes érték meghatározásának releváns jogalapja. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint a származási országra vonatkozóan megállapított rendes értéknek a nyersanyagok reprezentatív országbeli torzítatlan árát kell tükröznie. A Fellebbezési Testület DS473. sz. ügyben hozott határozata ráadásul megerősítette, hogy bizonyos körülmények között a származási országbeli rendes érték számtanilag is képezhető valamely reprezentatív harmadik országtól származó információk alapján. |
| --- | --- |

(57)

A Bizottság a fenti (54) preambulumbekezdésben említettek szerint megismételte, hogy a DS473 sz. ügy nem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazására vonatkozik, amely a jelen vizsgálat során a rendes érték meghatározásának releváns jogalapja. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint a származási országra vonatkozóan megállapított rendes értéknek a nyersanyagok reprezentatív országbeli torzítatlan árát kell tükröznie. A Fellebbezési Testület DS473. sz. ügyben hozott határozata ráadásul megerősítette, hogy bizonyos körülmények között a származási országbeli rendes érték számtanilag is képezhető valamely reprezentatív harmadik országtól származó információk alapján.

| (58) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető forrásokból származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és az érintett termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. Az elemzés alapján az alábbi 3.2.1.2–3.2.1.9. szakaszban foglaltak szerint a Bizottság elutasítja azt az érvet, amely szerint ne mutatta volna be, hogy a kormányzati beavatkozás milyen módon gyakorol hatást az árakra a konzervmandarin-ágazatban. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető forrásokból származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és az érintett termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. Az elemzés alapján az alábbi 3.2.1.2–3.2.1.9. szakaszban foglaltak szerint a Bizottság elutasítja azt az érvet, amely szerint ne mutatta volna be, hogy a kormányzati beavatkozás milyen módon gyakorol hatást az árakra a konzervmandarin-ágazatban.

3.2.1.2.   A kínai belföldi árakat és költségeket befolyásoló jelentős torzulások

| (59) | A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a kínai gazdaságirányítást. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása” (18). Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemcsak hogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős kormányzati beavatkozást. Az állami tulajdon magántulajdonnal szembeni elsőbbsége az egész jogrendszerben megfigyelhető, és minden fontosabb jogszabályban hangsúlyosan, általános elvként jelenik meg. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük (19). |
| --- | --- |

(59)

A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a kínai gazdaságirányítást. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása” (18). Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemcsak hogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős kormányzati beavatkozást. Az állami tulajdon magántulajdonnal szembeni elsőbbsége az egész jogrendszerben megfigyelhető, és minden fontosabb jogszabályban hangsúlyosan, általános elvként jelenik meg. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük (19).

szocialista piacgazdaság

a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak

a nemzetgazdaság első számú motorja

konszolidációjának és növekedésének biztosítása

18

19

| (60) | A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten – jogi, intézményi és személyi szinten is – egymásba fonódva olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepei nem különböztethetők meg. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítását követően az alkotmány 1. cikkében való megerősítés révén még hangsúlyosabbá vált a KKP vezető szerepe. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe”. (20) Ez jól szemlélteti, hogy a KKP milyen mértékben gyakorol megkérdőjelezhetetlen és egyre nagyobb mértékű ellenőrzést a kínai gazdasági rendszer felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet. |
| --- | --- |

(60)

A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten – jogi, intézményi és személyi szinten is – egymásba fonódva olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepei nem különböztethetők meg. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítását követően az alkotmány 1. cikkében való megerősítés révén még hangsúlyosabbá vált a KKP vezető szerepe. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe”. (20) Ez jól szemlélteti, hogy a KKP milyen mértékben gyakorol megkérdőjelezhetetlen és egyre nagyobb mértékű ellenőrzést a kínai gazdasági rendszer felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet.

[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer

[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe

20

| (61) | A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik. (21) A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek. |
| --- | --- |

(61)

A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik. (21) A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek.

21

| (62) | Először: az átfogó igazgatási felügyelet szintjén a kínai gazdaság irányítását összetett ipari tervezési rendszer határozza meg, amely az országon belül minden gazdasági tevékenységet érint. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig rögzítenek konkrét kimeneti célokat, a korábbi tervezési ciklusokban pedig jellemzően ez volt a helyzet. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (iparkorszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és állami tulajdonban lévőknek egyaránt – gyakorlatilag a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Ez nem csupán a tervek kötelező jellege miatt van így, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még az alábbi 3.2.1.5. szakaszt) (22). |
| --- | --- |

(62)

Először: az átfogó igazgatási felügyelet szintjén a kínai gazdaság irányítását összetett ipari tervezési rendszer határozza meg, amely az országon belül minden gazdasági tevékenységet érint. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig rögzítenek konkrét kimeneti célokat, a korábbi tervezési ciklusokban pedig jellemzően ez volt a helyzet. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (iparkorszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és állami tulajdonban lévőknek egyaránt – gyakorlatilag a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Ez nem csupán a tervek kötelező jellege miatt van így, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még az alábbi 3.2.1.5. szakaszt) (22).

22

| (63) | Másodszor: a pénzügyi források elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még az alábbi 3.2.1.8. szakaszt) (23). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer egyéb elemeiről, pl. a részvény- és kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer e bankszektoron kívüli részeinek intézményi berendezkedése és tevékenysége nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (24). |
| --- | --- |

(63)

Másodszor: a pénzügyi források elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még az alábbi 3.2.1.8. szakaszt) (23). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer egyéb elemeiről, pl. a részvény- és kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer e bankszektoron kívüli részeinek intézményi berendezkedése és tevékenysége nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (24).

23

24

| (64) | Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az állami beavatkozás több formában történhet. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok érdekében, ami akadályozza a piacközpontú elvek érvényesülését e téren. A vonatkozó jogszabályok kifejezetten úgy rendelkeznek, hogy a közbeszerzés végrehajtásának célja az állami szakpolitikák által meghatározott célok elérése. E célok jellege azonban nincs meghatározva, így a döntéshozó szervek széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek (25). A kínai kormány a beruházások terén is jelentős irányítást és befolyást gyakorol az állami és a magánberuházások célja és volumene fölött egyaránt. A hatóságok az iparpolitikai célok – például a legfontosabb ágazatok fölötti állami irányítás fenntartása vagy a belföldi ipar megerősítése – támogatásának fontos eszközeként használják a befektetésátvilágítást, valamint a befektetésekhez kapcsolódó különböző ösztönzőket, korlátozásokat és tiltásokat (26). |
| --- | --- |

(64)

Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az állami beavatkozás több formában történhet. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok érdekében, ami akadályozza a piacközpontú elvek érvényesülését e téren. A vonatkozó jogszabályok kifejezetten úgy rendelkeznek, hogy a közbeszerzés végrehajtásának célja az állami szakpolitikák által meghatározott célok elérése. E célok jellege azonban nincs meghatározva, így a döntéshozó szervek széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek (25). A kínai kormány a beruházások terén is jelentős irányítást és befolyást gyakorol az állami és a magánberuházások célja és volumene fölött egyaránt. A hatóságok az iparpolitikai célok – például a legfontosabb ágazatok fölötti állami irányítás fenntartása vagy a belföldi ipar megerősítése – támogatásának fontos eszközeként használják a befektetésátvilágítást, valamint a befektetésekhez kapcsolódó különböző ösztönzőket, korlátozásokat és tiltásokat (26).

25

26

| (65) | Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai gazdasági modell bizonyos alapvető axiómákra épül, amelyek sokféle kormányzati beavatkozást tesznek lehetővé, illetve ösztönöznek. Az ilyen jelentős kormányzati beavatkozások nem férnek össze a piaci erők szabad játékával, aminek a következtében torzul a források piaci elvek szerinti hatékony elosztása (27). |
| --- | --- |

(65)

Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai gazdasági modell bizonyos alapvető axiómákra épül, amelyek sokféle kormányzati beavatkozást tesznek lehetővé, illetve ösztönöznek. Az ilyen jelentős kormányzati beavatkozások nem férnek össze a piaci erők szabad játékával, aminek a következtében torzul a források piaci elvek szerinti hatékony elosztása (27).

27

| (66) | A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben a CCC megjegyezte, hogy a kínai szocialista piacgazdaságot, amelyben az állami tulajdonú vállalatok uralkodó szerepét a KKP is erősíti, a Bizottság olyan indoknak tekinti, amelyre tekintettel a rendes értéket eltérő módszerrel szükséges megállapítania. Ennek kapcsán a CCC bírálta a Bizottságot, amiért helyteleníti, hogy az ország a piac „torzításával” valósítja meg a fejlődését. A CCC álláspontja szerint a világon nincs olyan politikai párt, amely ne a saját országa gazdaságát tartaná szem előtt, és ne a hazai életszínvonal emelésére törekedne. Következésképpen a CCC politikai irányultságúnak, és nem csekély mértékben elfogultnak tekintette a Bizottság megközelítését. |
| --- | --- |

(66)

A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben a CCC megjegyezte, hogy a kínai szocialista piacgazdaságot, amelyben az állami tulajdonú vállalatok uralkodó szerepét a KKP is erősíti, a Bizottság olyan indoknak tekinti, amelyre tekintettel a rendes értéket eltérő módszerrel szükséges megállapítania. Ennek kapcsán a CCC bírálta a Bizottságot, amiért helyteleníti, hogy az ország a piac „torzításával” valósítja meg a fejlődését. A CCC álláspontja szerint a világon nincs olyan politikai párt, amely ne a saját országa gazdaságát tartaná szem előtt, és ne a hazai életszínvonal emelésére törekedne. Következésképpen a CCC politikai irányultságúnak, és nem csekély mértékben elfogultnak tekintette a Bizottság megközelítését.

| (67) | A Bizottság visszautasította az elfogultságára vonatkozó állítást. A fenti (48) preambulumbekezdésben már említett módon az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti elemzés kizárólag a jelentős torzulásokra összpontosít, vagyis azokra, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A Bizottság ezért az exportáló országban fennálló ténybeli körülményekre támaszkodott. |
| --- | --- |

(67)

A Bizottság visszautasította az elfogultságára vonatkozó állítást. A fenti (48) preambulumbekezdésben már említett módon az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti elemzés kizárólag a jelentős torzulásokra összpontosít, vagyis azokra, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A Bizottság ezért az exportáló országban fennálló ténybeli körülményekre támaszkodott.

3.2.1.3.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak

| (68) | Kínában az állam tulajdonában, ellenőrzése és/vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt működő vállalkozások a gazdaság alapvető részét képezik. |
| --- | --- |

(68)

Kínában az állam tulajdonában, ellenőrzése és/vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt működő vállalkozások a gazdaság alapvető részét képezik.

| (69) | A kínai kormány és a KKP olyan struktúrákat tart fenn, amelyekkel biztosítja folyamatos befolyását a vállalatok, különösen pedig az állami tulajdonú vállalatok felett. Az állam (és sok tekintetben a KKP) nem csupán megfogalmazza az általános gazdaságpolitikát és tevékenyen felügyeli annak az egyes állami tulajdonú vállalatoknál történő végrehajtását, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen az állami tulajdonú vállalatok operatív döntéshozatalában. Ennek jellemző eszközei a kádereknek a kormányzati hatóságok és az állami tulajdonú vállalatok közötti rotációja, a párttagok jelenléte az állami tulajdonú vállalatok irányító szerveiben és a párt alapszervezeteinek jelenléte a vállalatokon belül (lásd még a 3.2.1.4. szakaszt), valamint az állami tulajdonú vállalatok struktúrájának alakítása (28). Cserében az állami tulajdonú vállalatok különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, amely több gazdasági előnyt is magában foglal, különös tekintettel a versennyel szembeni védelemre és a releváns inputokhoz (többek között a finanszírozáshoz) való hozzáférésre (29). |
| --- | --- |

(69)

A kínai kormány és a KKP olyan struktúrákat tart fenn, amelyekkel biztosítja folyamatos befolyását a vállalatok, különösen pedig az állami tulajdonú vállalatok felett. Az állam (és sok tekintetben a KKP) nem csupán megfogalmazza az általános gazdaságpolitikát és tevékenyen felügyeli annak az egyes állami tulajdonú vállalatoknál történő végrehajtását, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen az állami tulajdonú vállalatok operatív döntéshozatalában. Ennek jellemző eszközei a kádereknek a kormányzati hatóságok és az állami tulajdonú vállalatok közötti rotációja, a párttagok jelenléte az állami tulajdonú vállalatok irányító szerveiben és a párt alapszervezeteinek jelenléte a vállalatokon belül (lásd még a 3.2.1.4. szakaszt), valamint az állami tulajdonú vállalatok struktúrájának alakítása (28). Cserében az állami tulajdonú vállalatok különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, amely több gazdasági előnyt is magában foglal, különös tekintettel a versennyel szembeni védelemre és a releváns inputokhoz (többek között a finanszírozáshoz) való hozzáférésre (29).

28

29

| (70) | A gyümölcskonzerv-ágazatban sok kis gyártó működik, és az ágazatra általában a kkv-k nagy száma jellemző. Ezért az állami tulajdonú vállalatok és a magántulajdonú vállalkozások aránya nem volt megállapítható. Ellenkező értelmű információ hiányában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az állam meglehetős súllyal van jelen ebben az ágazatban is. A kínai állam 3.2.1.5. szakaszban részletesebben ismertetett szakpolitikai irányítása mindenesetre tulajdoni viszonyoktól függetlenül minden gyártóra kiterjed. |
| --- | --- |

(70)

A gyümölcskonzerv-ágazatban sok kis gyártó működik, és az ágazatra általában a kkv-k nagy száma jellemző. Ezért az állami tulajdonú vállalatok és a magántulajdonú vállalkozások aránya nem volt megállapítható. Ellenkező értelmű információ hiányában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az állam meglehetős súllyal van jelen ebben az ágazatban is. A kínai állam 3.2.1.5. szakaszban részletesebben ismertetett szakpolitikai irányítása mindenesetre tulajdoni viszonyoktól függetlenül minden gyártóra kiterjed.

3.2.1.4.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

| (71) | Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg, (30) a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (31)), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és tanúsítsanak pártfegyelmet (32). Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát (33). Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így a konzervmandarin gyártói és inputjaik beszállítói esetében is. |
| --- | --- |

(71)

Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg, (30) a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (31)), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és tanúsítsanak pártfegyelmet (32). Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát (33). Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így a konzervmandarin gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.

30

31

32

33

| (72) | Bár a konzervmandarin-ágazat kapcsán annak széttagoltsága miatt csak korlátozott információ áll rendelkezésre az állami jelenlétről, a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az előállítási költségek mintegy 21 %-át az acél teszi ki, amely ennélfogva – az előállítási költség 25–30 %-át adó citrusfélék mellett – a konzervmandarin-gyártás legfontosabb alapanyaga. Az acélágazatban ugyanakkor jelentős mértékű az állam uralkodó szerepe (34). Az acélágazatban a jelentős acélgyártók között sok állami tulajdonú vállalat található. Többet közülük – egyebek mellett a Baosteelt, az Anshan Iron and Steelt és a Wuhan Iron and Steelt – az „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” című dokumentum (35) példaként említ a tizenkettedik ötéves terv sikerei kapcsán. Mivel az acél jelentős input a konzervdobozok előállításában, a konzervmandarin-gyártók előnyhöz jutnak az állam acélágazati beavatkozása miatti ártorzulások révén. |
| --- | --- |

(72)

Bár a konzervmandarin-ágazat kapcsán annak széttagoltsága miatt csak korlátozott információ áll rendelkezésre az állami jelenlétről, a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az előállítási költségek mintegy 21 %-át az acél teszi ki, amely ennélfogva – az előállítási költség 25–30 %-át adó citrusfélék mellett – a konzervmandarin-gyártás legfontosabb alapanyaga. Az acélágazatban ugyanakkor jelentős mértékű az állam uralkodó szerepe (34). Az acélágazatban a jelentős acélgyártók között sok állami tulajdonú vállalat található. Többet közülük – egyebek mellett a Baosteelt, az Anshan Iron and Steelt és a Wuhan Iron and Steelt – az „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” című dokumentum (35) példaként említ a tizenkettedik ötéves terv sikerei kapcsán. Mivel az acél jelentős input a konzervdobozok előállításában, a konzervmandarin-gyártók előnyhöz jutnak az állam acélágazati beavatkozása miatti ártorzulások révén.

34

35

| (73) | A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben a CCC helytelenítette a Bizottság megközelítését. Álláspontja szerint a Bizottság elismerte, hogy a citruságazatban meglehetősen korlátozott mértékű az állami jelenlét, majd az érvelést mellékvágányra terelve az acélágazati inputról értekezett ahelyett, hogy az állam citruságazatbeli jelenlétét vizsgálta volna. |
| --- | --- |

(73)

A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben a CCC helytelenítette a Bizottság megközelítését. Álláspontja szerint a Bizottság elismerte, hogy a citruságazatban meglehetősen korlátozott mértékű az állami jelenlét, majd az érvelést mellékvágányra terelve az acélágazati inputról értekezett ahelyett, hogy az állam citruságazatbeli jelenlétét vizsgálta volna.

| (74) | A Bizottság elutasította ezt az észrevételt. Amint arra a Bizottság az alábbi (96) és (97) preambulumbekezdésben emlékeztet, a kínai rendszer jelentős torzulásokat eredményező releváns elemei az egész országban és minden ágazatban jelen vannak, így a konzervmandarin előállításához felhasznált termelési tényezőknél is. Tekintettel arra, hogy az acél fontos input, valamint arra, hogy a cukor egy részét leszámítva minden input beszerzése Kínából történik, a konzervmandarin költségeit egyértelműen befolyásolják az említett rendszerszintű torzulások, amelyeket többek között az állam acélágazatban betöltött uralkodó szerepe okoz. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság elutasította ezt az észrevételt. Amint arra a Bizottság az alábbi (96) és (97) preambulumbekezdésben emlékeztet, a kínai rendszer jelentős torzulásokat eredményező releváns elemei az egész országban és minden ágazatban jelen vannak, így a konzervmandarin előállításához felhasznált termelési tényezőknél is. Tekintettel arra, hogy az acél fontos input, valamint arra, hogy a cukor egy részét leszámítva minden input beszerzése Kínából történik, a konzervmandarin költségeit egyértelműen befolyásolják az említett rendszerszintű torzulások, amelyeket többek között az állam acélágazatban betöltött uralkodó szerepe okoz.

| (75) | Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még az alábbi 3.2.1.8. szakaszt), valamint az egyéb nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra (36). |
| --- | --- |

(75)

Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még az alábbi 3.2.1.8. szakaszt), valamint az egyéb nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra (36).

36

| (76) | A szóban forgó és más ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban – köztük az állami tulajdonú vállalatokban – való állami jelenlét és beavatkozás lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és költségek tekintetében. |
| --- | --- |

(76)

A szóban forgó és más ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban – köztük az állami tulajdonú vállalatokban – való állami jelenlét és beavatkozás lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és költségek tekintetében.

3.2.1.5.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

| (77) | A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Általában elmondható, hogy a kínai tervrendszer miatt a források a kormány által stratégiainak vagy más szempontból politikailag fontosnak tekintett ágazatokba kerülnek, ahelyett, hogy elosztásuk a piaci erőviszonyoknak megfelelően történne. (37) |
| --- | --- |

(77)

A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Általában elmondható, hogy a kínai tervrendszer miatt a források a kormány által stratégiainak vagy más szempontból politikailag fontosnak tekintett ágazatokba kerülnek, ahelyett, hogy elosztásuk a piaci erőviszonyoknak megfelelően történne. (37)

37

| (78) | A fenti (72) preambulumbekezdésben már jelzett módon az acél különösen a konzervmandarin-ágazatban fontos termelési input. Bár az ipar egészében maga a konzervmandarin-gyártás csak kisebb szegmenst képvisel, amelyre a kínai kormány meghatározó tervei konkrétan nem térnek ki, a konzervmandarin-gyártók előnyhöz jutnak az általuk felhasznált nyersanyagok – főként az acél és a vas – ártorzulásai révén. |
| --- | --- |

(78)

A fenti (72) preambulumbekezdésben már jelzett módon az acél különösen a konzervmandarin-ágazatban fontos termelési input. Bár az ipar egészében maga a konzervmandarin-gyártás csak kisebb szegmenst képvisel, amelyre a kínai kormány meghatározó tervei konkrétan nem térnek ki, a konzervmandarin-gyártók előnyhöz jutnak az általuk felhasznált nyersanyagok – főként az acél és a vas – ártorzulásai révén.

| (79) | A kínai kormány az acélipart kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti (38). Ezt támasztja alá az acéliparral foglalkozó számos nemzeti, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum, köztük az „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” is. E terv megállapítja, hogy az acélipar „a kínai gazdaság fontos, alapvető ágazata, a nemzetgazdaság egyik sarokköve” (39). A tervben meghatározott fő feladatok és célkitűzések az ágazat fejlesztésének valamennyi szempontjára kiterjednek (40). Az ipar szerkezetátalakításához összeállított útmutató katalógus 2011. évi kiadásának 2013. évi módosítása (41) (a továbbiakban: katalógus) a vas- és acélipart az ösztönzött ágazatok közé sorolja. A katalógus alkalmazását a Kínából származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékekre vonatkozóan a közelmúltban lefolytatott szubvencióellenes vizsgálat (42) is megerősítette. |
| --- | --- |

(79)

A kínai kormány az acélipart kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti (38). Ezt támasztja alá az acéliparral foglalkozó számos nemzeti, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum, köztük az „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” is. E terv megállapítja, hogy az acélipar „a kínai gazdaság fontos, alapvető ágazata, a nemzetgazdaság egyik sarokköve” (39). A tervben meghatározott fő feladatok és célkitűzések az ágazat fejlesztésének valamennyi szempontjára kiterjednek (40). Az ipar szerkezetátalakításához összeállított útmutató katalógus 2011. évi kiadásának 2013. évi módosítása (41) (a továbbiakban: katalógus) a vas- és acélipart az ösztönzött ágazatok közé sorolja. A katalógus alkalmazását a Kínából származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékekre vonatkozóan a közelmúltban lefolytatott szubvencióellenes vizsgálat (42) is megerősítette.

38

39

40

41

42

| (80) | A kínai kormány az ágazat irányítása és fejlesztése céljából széles körben alkalmaz szakpolitikai eszközöket és irányelveket egyebek mellett a piac összetételéhez és szerkezetátalakításához, a nyersanyagokhoz, a beruházásokhoz, a kapacitások leépítéséhez, a termékskálához, a tevékenységek áthelyezéséhez, a korszerűsítéshez stb. kapcsolódóan. A felsorolt és egyéb eszközökkel a kínai kormány az acélágazat fejlesztését és működését annak gyakorlatilag valamennyi vonatkozására kiterjedően irányítja és ellenőrzi (43). |
| --- | --- |

(80)

A kínai kormány az ágazat irányítása és fejlesztése céljából széles körben alkalmaz szakpolitikai eszközöket és irányelveket egyebek mellett a piac összetételéhez és szerkezetátalakításához, a nyersanyagokhoz, a beruházásokhoz, a kapacitások leépítéséhez, a termékskálához, a tevékenységek áthelyezéséhez, a korszerűsítéshez stb. kapcsolódóan. A felsorolt és egyéb eszközökkel a kínai kormány az acélágazat fejlesztését és működését annak gyakorlatilag valamennyi vonatkozására kiterjedően irányítja és ellenőrzi (43).

43

| (81) | Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – ideértve az érintett termék előállítása során fő nyersanyagként felhasznált acél és vas termeléséhez felhasznált nyersanyagokat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az ilyen intézkedések gátolják a piaci erők rendes működését. |
| --- | --- |

(81)

Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – ideértve az érintett termék előállítása során fő nyersanyagként felhasznált acél és vas termeléséhez felhasznált nyersanyagokat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az ilyen intézkedések gátolják a piaci erők rendes működését.

| (82) | A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben a CCC előadta, hogy a Bizottság úgy érvel, mintha az erőforrásokat Kínában a piaci erőviszonyok teljes mellőzésével, és ezáltal az ország általános gazdasági fejlődését akadályozva osztanák el, ami nem igaz. A CCC emellett rámutatott arra, hogy az Unió valamennyi gazdasági szereplője, függetlenül attól, hogy állami vagy magántulajdonban van, szintén az uniós terveket, illetve a tagállami politikákat követi. |
| --- | --- |

(82)

A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben a CCC előadta, hogy a Bizottság úgy érvel, mintha az erőforrásokat Kínában a piaci erőviszonyok teljes mellőzésével, és ezáltal az ország általános gazdasági fejlődését akadályozva osztanák el, ami nem igaz. A CCC emellett rámutatott arra, hogy az Unió valamennyi gazdasági szereplője, függetlenül attól, hogy állami vagy magántulajdonban van, szintén az uniós terveket, illetve a tagállami politikákat követi.

| (83) | A Bizottság ennek kapcsán megismételte, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti elemzés nem terjed ki olyan szempontokra, mint az általános gazdasági fejlődés, vagy az életszínvonal javítása. A fenti (48) preambulumbekezdésben említettek szerint az elemzés kizárólag arra összpontosít, hogy a bejelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – a jelentős kormányzati beavatkozás hatására milyen mértékben nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ami a CCC-nek az uniós gazdasági szereplők magatartására való hivatkozását illeti, a Bizottság a (55) preambulumbekezdésben már említettek szerint emlékeztetett arra, hogy a jelentős torzulásoknak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja alapján történő elemzése azt vizsgálja, hogy az említett rendelkezésben felsorolt elemek milyen potenciális hatást gyakorolnak az árakra és a költségekre az exportáló országban. A Bizottság ezzel összefüggésben nem vette figyelembe a gazdasági szereplők más piacon tanúsított magatartását. |
| --- | --- |

(83)

A Bizottság ennek kapcsán megismételte, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti elemzés nem terjed ki olyan szempontokra, mint az általános gazdasági fejlődés, vagy az életszínvonal javítása. A fenti (48) preambulumbekezdésben említettek szerint az elemzés kizárólag arra összpontosít, hogy a bejelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – a jelentős kormányzati beavatkozás hatására milyen mértékben nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ami a CCC-nek az uniós gazdasági szereplők magatartására való hivatkozását illeti, a Bizottság a (55) preambulumbekezdésben már említettek szerint emlékeztetett arra, hogy a jelentős torzulásoknak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja alapján történő elemzése azt vizsgálja, hogy az említett rendelkezésben felsorolt elemek milyen potenciális hatást gyakorolnak az árakra és a költségekre az exportáló országban. A Bizottság ezzel összefüggésben nem vette figyelembe a gazdasági szereplők más piacon tanúsított magatartását.

3.2.1.6.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

| (84) | Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan az elsődleges céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Ennek okai a jelek szerint abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés alapvető hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is határozott és aktív szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, gyakran közvetlen befolyást gyakorolva az eljárások kimenetelére (44). |
| --- | --- |

(84)

Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan az elsődleges céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Ennek okai a jelek szerint abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés alapvető hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is határozott és aktív szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, gyakran közvetlen befolyást gyakorolva az eljárások kimenetelére (44).

44

| (85) | A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában különösen a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak (45). Minden földterület a kínai állam tulajdona (a vidéki földterületek kollektív, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok allokálása továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például árverések előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok kiosztása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez (46). Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását (47). |
| --- | --- |

(85)

A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában különösen a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak (45). Minden földterület a kínai állam tulajdona (a vidéki földterületek kollektív, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok allokálása továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például árverések előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok kiosztása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez (46). Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását (47).

45

46

47

| (86) | A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan a konzervmandarin gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalatok is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná a fenti ténymegállapításokat, miután a CCC és a Yiguan-csoport mindössze azt hozta fel érvként, hogy a földterületek kiosztása nem azonos a kereskedelmi célú földhasználat korlátozásával vagy tilalmával, valamint azt, hogy minden ország védi a mezőgazdasági termelőket, mivel a mezőgazdaság minden ország gazdasági tevékenységének létfontosságú része, amely szorosan kapcsolódik a társadalmi stabilitáshoz és a biztonsághoz. Ennek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földhasználati jogok kiosztása területén. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint ellenkező értelmű információk hiányában e megfontolások maradéktalanul érvényesek a konzervmandarin-ágazatra is. |
| --- | --- |

(86)

A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan a konzervmandarin gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalatok is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná a fenti ténymegállapításokat, miután a CCC és a Yiguan-csoport mindössze azt hozta fel érvként, hogy a földterületek kiosztása nem azonos a kereskedelmi célú földhasználat korlátozásával vagy tilalmával, valamint azt, hogy minden ország védi a mezőgazdasági termelőket, mivel a mezőgazdaság minden ország gazdasági tevékenységének létfontosságú része, amely szorosan kapcsolódik a társadalmi stabilitáshoz és a biztonsághoz. Ennek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földhasználati jogok kiosztása területén. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint ellenkező értelmű információk hiányában e megfontolások maradéktalanul érvényesek a konzervmandarin-ágazatra is.

| (87) | A végső tájékoztatás kapcsán a CCC és a Yiguan-csoport előadta, hogy mivel a Bizottság a citruságazattal kapcsolatos tényszerű elemek hiányában nem tudta bizonyítékokkal alátámasztani a piaci torzulások meglétét, inkább Kína általános, „szocialista gazdaságként” jellemzett gazdaságszerkezetével, a kínai kormány igazgatási berendezkedésével, valamint a KKP szerepével foglalkozott. Észrevételeiben a CCC megjegyezte, hogy a citrusfélék ágazatában nem találhatók meg olyan elemek, mint a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése. |
| --- | --- |

(87)

A végső tájékoztatás kapcsán a CCC és a Yiguan-csoport előadta, hogy mivel a Bizottság a citruságazattal kapcsolatos tényszerű elemek hiányában nem tudta bizonyítékokkal alátámasztani a piaci torzulások meglétét, inkább Kína általános, „szocialista gazdaságként” jellemzett gazdaságszerkezetével, a kínai kormány igazgatási berendezkedésével, valamint a KKP szerepével foglalkozott. Észrevételeiben a CCC megjegyezte, hogy a citrusfélék ágazatában nem találhatók meg olyan elemek, mint a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése.

| (88) | A Bizottság nem fogadta el a CCC érveit. Emlékeztetett arra, hogy a kínai csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok általános alkalmazási körére (48), amely a konzervmandarin-ágazatra is kiterjed. Nem áll rendelkezésre olyan pontos és helytálló bizonyíték, amely alapján határozottan megállapítható lenne, hogy a citrusfélék ágazatát nem érintik a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése miatti torzulások. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság nem fogadta el a CCC érveit. Emlékeztetett arra, hogy a kínai csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok általános alkalmazási körére (48), amely a konzervmandarin-ágazatra is kiterjed. Nem áll rendelkezésre olyan pontos és helytálló bizonyíték, amely alapján határozottan megállapítható lenne, hogy a citrusfélék ágazatát nem érintik a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése miatti torzulások.

48

| (89) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a konzervmandarin-ágazatban – az érintett terméket is ideértve – a csődeljárási és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatívan alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelően. |
| --- | --- |

(89)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a konzervmandarin-ágazatban – az érintett terméket is ideértve – a csődeljárási és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatívan alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelően.

3.2.1.7.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerint: a bérköltségek torzult volta

| (90) | Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon nyugvó bérrendszer, mert a munkavállalók és a munkaadók nem gyakorolhatják kollektív önszerveződési jogaikat. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak (49). A nemzeti jog szerint csak egy szakszervezet aktív. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, és továbbra is csak korlátozott mértékben vesz részt a kollektív tárgyalásokban és a munkavállalói jogok védelmében (50). Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely a szociális és egyéb ellátásokat kizárólag egy adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ez általában oda vezet, hogy a háztartás-nyilvántartásban nem szereplő munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetbe kerülnek, és a háztartás-nyilvántartásban szereplő munkavállalókhoz képest alacsonyabb bért kapnak (51). Ezek a ténymegállapítások azt mutatják, hogy Kínában torzulnak a bérköltségek. |
| --- | --- |

(90)

Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon nyugvó bérrendszer, mert a munkavállalók és a munkaadók nem gyakorolhatják kollektív önszerveződési jogaikat. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak (49). A nemzeti jog szerint csak egy szakszervezet aktív. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, és továbbra is csak korlátozott mértékben vesz részt a kollektív tárgyalásokban és a munkavállalói jogok védelmében (50). Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely a szociális és egyéb ellátásokat kizárólag egy adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ez általában oda vezet, hogy a háztartás-nyilvántartásban nem szereplő munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetbe kerülnek, és a háztartás-nyilvántartásban szereplő munkavállalókhoz képest alacsonyabb bért kapnak (51). Ezek a ténymegállapítások azt mutatják, hogy Kínában torzulnak a bérköltségek.

49

50

51

| (91) | A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a konzervmandarin-ágazat ne tartozna az előzőekben bemutatott kínai munkajogi rendszer hatálya alá. Épp ellenkezőleg: a CCC és a Yiguan-csoport szerint a citrusfélékkel foglalkozó vállalatok munkaerejének jelentős hányada jellemzően vidékről toborzott ideiglenes vagy idénymunkásokból áll, akik nem kötnek munkaszerződést a vállalatokkal, és teljes mértékben a megtermelt vagy feldolgozott mennyiségen alapuló teljesítménybért kapnak. A CCC és a Yiguan-csoport nem nyújtott be a (90) preambulumbekezdésben foglalt ténymegállapításokkal ellentétes értelmű információt. Ehelyett mindössze annyit állítottak, hogy a kínai urbanizáció gyors növekedési üteme vitathatatlan, emellett a kínai emberek mobilitását bizonyítja, hogy milliók áramlanak sok városba. A (90) preambulumbekezdésben említett módon azonban a munkavállalók fizikai mobilitása helyett inkább a háztartások nyilvántartásba vételi rendszerének következményei vezetnek bértorzuláshoz a munkavállalók egyes kategóriáinak kiszolgáltatott helyzete miatt. Ráadásul a CCC és a Yiguan-csoport hivatkozott ugyan az eredeti vizsgálatra, mégsem emelték ki annak egyetlen olyan konkrét ténymegállapítását sem, amely alapján az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja ötödik franciabekezdése értelmében vett jelentős torzulások fennállása megkérdőjelezhető lenne. A Bizottság ennek kapcsán megállapította, hogy az eredeti vizsgálat nem a CCC és a Yiguan-csoport álláspontját támasztotta alá, épp ellenkezőleg: több szabálytalanságra is rámutatott a munkaszerződések megkötését és a munkavállalók javadalmazását illetően. |
| --- | --- |

(91)

A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a konzervmandarin-ágazat ne tartozna az előzőekben bemutatott kínai munkajogi rendszer hatálya alá. Épp ellenkezőleg: a CCC és a Yiguan-csoport szerint a citrusfélékkel foglalkozó vállalatok munkaerejének jelentős hányada jellemzően vidékről toborzott ideiglenes vagy idénymunkásokból áll, akik nem kötnek munkaszerződést a vállalatokkal, és teljes mértékben a megtermelt vagy feldolgozott mennyiségen alapuló teljesítménybért kapnak. A CCC és a Yiguan-csoport nem nyújtott be a (90) preambulumbekezdésben foglalt ténymegállapításokkal ellentétes értelmű információt. Ehelyett mindössze annyit állítottak, hogy a kínai urbanizáció gyors növekedési üteme vitathatatlan, emellett a kínai emberek mobilitását bizonyítja, hogy milliók áramlanak sok városba. A (90) preambulumbekezdésben említett módon azonban a munkavállalók fizikai mobilitása helyett inkább a háztartások nyilvántartásba vételi rendszerének következményei vezetnek bértorzuláshoz a munkavállalók egyes kategóriáinak kiszolgáltatott helyzete miatt. Ráadásul a CCC és a Yiguan-csoport hivatkozott ugyan az eredeti vizsgálatra, mégsem emelték ki annak egyetlen olyan konkrét ténymegállapítását sem, amely alapján az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja ötödik franciabekezdése értelmében vett jelentős torzulások fennállása megkérdőjelezhető lenne. A Bizottság ennek kapcsán megállapította, hogy az eredeti vizsgálat nem a CCC és a Yiguan-csoport álláspontját támasztotta alá, épp ellenkezőleg: több szabálytalanságra is rámutatott a munkaszerződések megkötését és a munkavállalók javadalmazását illetően.

| (92) | A végső tájékoztatást követően a CCC megismételte a gyümölcsfeldolgozó ágazat két munkavállalói csoportjával, nevezetesen a teljes munkaidőben foglalkoztatottakkal és az idénymunkásokkal kapcsolatos érveit. Ezzel összefüggésben a CCC fenntartotta állítását, amely szerint az, hogy a gyümölcsfeldolgozó vállalatok Kína északi területeiről érkező idénymunkásokat foglalkoztatnak, egyaránt bizonyítja a foglalkoztatás és a munkavállalás szabadságát. Következésképpen a CCC megítélése szerint a Bizottság a tények tekintetében hibásan értékelte a bérekkel kapcsolatos torzulásokat. |
| --- | --- |

(92)

A végső tájékoztatást követően a CCC megismételte a gyümölcsfeldolgozó ágazat két munkavállalói csoportjával, nevezetesen a teljes munkaidőben foglalkoztatottakkal és az idénymunkásokkal kapcsolatos érveit. Ezzel összefüggésben a CCC fenntartotta állítását, amely szerint az, hogy a gyümölcsfeldolgozó vállalatok Kína északi területeiről érkező idénymunkásokat foglalkoztatnak, egyaránt bizonyítja a foglalkoztatás és a munkavállalás szabadságát. Következésképpen a CCC megítélése szerint a Bizottság a tények tekintetében hibásan értékelte a bérekkel kapcsolatos torzulásokat.

| (93) | A Bizottság azonban nem állította, hogy a különböző munkavállalói kategóriák – teljes munkaidőben foglalkoztatottak, idénymunkások – megléte önmagában jelentős torzulásokhoz vezet. A bérekkel kapcsolatos, a fenti (90) preambulumbekezdésben ismertetett szabálytalanságokat és torzulásokat inkább a munkajogi rendszer sajátosságai, a háztartások nyilvántartásba vételi rendszere, valamint a munkavállalók jogait képviselő kollektív munkaügyi szervezetek hiánya együttesen eredményezik. A Bizottság ezért nem tartotta elfogadhatónak a CCC érveit. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság azonban nem állította, hogy a különböző munkavállalói kategóriák – teljes munkaidőben foglalkoztatottak, idénymunkások – megléte önmagában jelentős torzulásokhoz vezet. A bérekkel kapcsolatos, a fenti (90) preambulumbekezdésben ismertetett szabálytalanságokat és torzulásokat inkább a munkajogi rendszer sajátosságai, a háztartások nyilvántartásba vételi rendszere, valamint a munkavállalók jogait képviselő kollektív munkaügyi szervezetek hiánya együttesen eredményezik. A Bizottság ezért nem tartotta elfogadhatónak a CCC érveit.

| (94) | Ennélfogva a konzervmandarin-ágazatban a bérköltségek torzulása közvetlenül (az érintett termék és annak legfontosabb nyersanyaga előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesül. |
| --- | --- |

(94)

Ennélfogva a konzervmandarin-ágazatban a bérköltségek torzulása közvetlenül (az érintett termék és annak legfontosabb nyersanyaga előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesül.

3.2.1.8.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerint: közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

| (95) | Kínában a vállalati szereplők tőkéhez való hozzáférése terén többféle torzulás is tapasztalható. |
| --- | --- |

(95)

Kínában a vállalati szereplők tőkéhez való hozzáférése terén többféle torzulás is tapasztalható.

| (96) | Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok erős pozíciója jellemzi (52), valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki) (53), továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – a bankok rendszeresen részt vesznek a kormányzat által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel a bankok teljesítik kifejezett jogi kötelezettségüket, amely szerint üzleti tevékenységüket a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, az állam iparpolitikáinak iránymutatása mellett kell végezniük (54). Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (55). |
| --- | --- |

(96)

Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok erős pozíciója jellemzi (52), valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki) (53), továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – a bankok rendszeresen részt vesznek a kormányzat által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel a bankok teljesítik kifejezett jogi kötelezettségüket, amely szerint üzleti tevékenységüket a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, az állam iparpolitikáinak iránymutatása mellett kell végezniük (54). Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (55).

52

53

54

55

| (97) | Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követését és a prudenciális követelmények tiszteletben tartását, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességét írják elő, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy az ilyen szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be. |
| --- | --- |

(97)

Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követését és a prudenciális követelmények tiszteletben tartását, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességét írják elő, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy az ilyen szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be.

| (98) | Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás ereje. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg (56). |
| --- | --- |

(98)

Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás ereje. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg (56).

56

| (99) | Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (57). Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak. |
| --- | --- |

(99)

Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (57). Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak.

57

| (100) | Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója az utóbbi időben a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek. |
| --- | --- |

(100)

Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója az utóbbi időben a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek.

| (101) | Harmadszor: bár a nominális kamatláb liberalizációjára 2015 októberében sor került, az árjelzések továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyokból következnek, hanem a kormány által kiváltott torzulásoknak vannak kitéve. Erre utal, hogy a referencia-kamatlábbal megegyező vagy annál alacsonyabb kamat melletti hitelnyújtás továbbra is 45 %-os részarányt képvisel a teljes hitelállományon belül, a célzott hitelezés pedig a jelek szerint egyre nagyobb szerephez jut, részaránya a romló gazdasági körülmények ellenére is határozottan nőtt 2015 óta. A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet. |
| --- | --- |

(101)

Harmadszor: bár a nominális kamatláb liberalizációjára 2015 októberében sor került, az árjelzések továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyokból következnek, hanem a kormány által kiváltott torzulásoknak vannak kitéve. Erre utal, hogy a referencia-kamatlábbal megegyező vagy annál alacsonyabb kamat melletti hitelnyújtás továbbra is 45 %-os részarányt képvisel a teljes hitelállományon belül, a célzott hitelezés pedig a jelek szerint egyre nagyobb szerephez jut, részaránya a romló gazdasági körülmények ellenére is határozottan nőtt 2015 óta. A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet.

| (102) | Kínában a hitelállomány általában vett növekedése a tőkeallokáció romló hatékonyságát mutatja, miközben nem láthatók a torzulástól mentes piaci környezetben elvárható hitelmegszorítások jelei. Emiatt az elmúlt években rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene. A veszélyeztetett hitelállomány bővülésével szembesülő kínai kormány a nemteljesítések elkerülése mellett döntött. Következésképpen a rossz hitelekre egyrészt a hitelek megújítása volt a válasz, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása (pl. összefonódások vagy hitel-tőke konverzió formájában), ami viszont nem feltétlenül oldotta meg az általános hitelproblémát vagy kezelte annak elsődleges okait. |
| --- | --- |

(102)

Kínában a hitelállomány általában vett növekedése a tőkeallokáció romló hatékonyságát mutatja, miközben nem láthatók a torzulástól mentes piaci környezetben elvárható hitelmegszorítások jelei. Emiatt az elmúlt években rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene. A veszélyeztetett hitelállomány bővülésével szembesülő kínai kormány a nemteljesítések elkerülése mellett döntött. Következésképpen a rossz hitelekre egyrészt a hitelek megújítása volt a válasz, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása (pl. összefonódások vagy hitel-tőke konverzió formájában), ami viszont nem feltétlenül oldotta meg az általános hitelproblémát vagy kezelte annak elsődleges okait.

| (103) | Összességében, a piac liberalizációja érdekében a közelmúltban tett lépések ellenére a kínai vállalatihitel-rendszerre hatással vannak a jelentős torzulások, amelyek abból erednek, hogy az állam továbbra is meghatározó szerepet játszik a tőkepiacokon. |
| --- | --- |

(103)

Összességében, a piac liberalizációja érdekében a közelmúltban tett lépések ellenére a kínai vállalatihitel-rendszerre hatással vannak a jelentős torzulások, amelyek abból erednek, hogy az állam továbbra is meghatározó szerepet játszik a tőkepiacokon.

| (104) | A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a konzervmandarin-ágazat mentes lenne a pénzügyi rendszerre irányuló, az előzőekben bemutatott kormányzati beavatkozástól. Ennek következtében a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(104)

A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a konzervmandarin-ágazat mentes lenne a pénzügyi rendszerre irányuló, az előzőekben bemutatott kormányzati beavatkozástól. Ennek következtében a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

| (105) | A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben a CCC azzal érvelt, hogy a Bizottság annak kijelentését követően, hogy az állami tulajdon, valamint a KKP jelenléte a kínai pénzügyi intézményekben torzulásokat eredményez a finanszírozásban és a kamatkörnyezetben, elhamarkodottan következtet a mezőgazdaság és annak feldolgozó ágazata torzult voltára. A CCC hiányolta a Bizottság részéről annak kifejtését, hogy a citruságazat számára problémát okoz-e a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés, majd ismertette álláspontját, amely szerint a módosított piacvédelmi eszközzel az Unió a WTO dömpingellenes megállapodásában nem szereplő új rendelkezéseket kíván bevezetni. |
| --- | --- |

(105)

A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben a CCC azzal érvelt, hogy a Bizottság annak kijelentését követően, hogy az állami tulajdon, valamint a KKP jelenléte a kínai pénzügyi intézményekben torzulásokat eredményez a finanszírozásban és a kamatkörnyezetben, elhamarkodottan következtet a mezőgazdaság és annak feldolgozó ágazata torzult voltára. A CCC hiányolta a Bizottság részéről annak kifejtését, hogy a citruságazat számára problémát okoz-e a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés, majd ismertette álláspontját, amely szerint a módosított piacvédelmi eszközzel az Unió a WTO dömpingellenes megállapodásában nem szereplő új rendelkezéseket kíván bevezetni.

| (106) | Ezen észrevételekre reagálva a Bizottság rámutatott, hogy a torzulások fennállásával kapcsolatos, a 2. cikk (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, előzőekben ismertetett elemzése az ügyben rendelkezésre álló, tárgyilagos bizonyítékokon alapul, amelyekkel kapcsolatban a CCC lehetőséget kapott észrevételei megtételére. A rendelkezésre álló bizonyítékok teljes köre alapján a Bizottság nem tudta pontosan és helytálló módon bizonyítani, hogy a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés torzulástól mentes. Ami a CCC által az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a WTO-szabályokkal való összeegyeztethetősége kapcsán tett észrevételeket illeti, a Bizottság azokkal a fenti (54) és (57) preambulumbekezdésben már foglalkozott. |
| --- | --- |

(106)

Ezen észrevételekre reagálva a Bizottság rámutatott, hogy a torzulások fennállásával kapcsolatos, a 2. cikk (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, előzőekben ismertetett elemzése az ügyben rendelkezésre álló, tárgyilagos bizonyítékokon alapul, amelyekkel kapcsolatban a CCC lehetőséget kapott észrevételei megtételére. A rendelkezésre álló bizonyítékok teljes köre alapján a Bizottság nem tudta pontosan és helytálló módon bizonyítani, hogy a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés torzulástól mentes. Ami a CCC által az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a WTO-szabályokkal való összeegyeztethetősége kapcsán tett észrevételeket illeti, a Bizottság azokkal a fenti (54) és (57) preambulumbekezdésben már foglalkozott.

3.2.1.9.   A bemutatott torzulások rendszerszintű jellege

| (107) | A Bizottság megjegyezte, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőiről a fenti 3.2.1.1–3.2.1.5. szakaszban és a jelentés A. részében tett ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a fenti 3.2.1.6–3.2.1.8. szakaszban és a jelentés B. részében ismertetett jellemzésre is. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság megjegyezte, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőiről a fenti 3.2.1.1–3.2.1.5. szakaszban és a jelentés A. részében tett ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a fenti 3.2.1.6–3.2.1.8. szakaszban és a jelentés B. részében ismertetett jellemzésre is.

| (108) | A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a konzervmandarin gyártásához számos különböző inputra van szükség. Az ügyben rendelkezésre álló bizonyítékok szerint az együttműködő exportáló gyártó a cukor egy részét leszámítva minden inputot Kínában szerez be. Amikor a konzervmandarin gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói a torzulásokkal érintett munkaerőt foglalkoztatnak. Olyan kölcsönt vehetnek fel, amelyet szintén érintenek a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Ezenkívül vonatkoznak rájuk a tervrendszer valamennyi kormányzati szinten és gazdasági ágazatban alkalmazott szabályai. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a konzervmandarin gyártásához számos különböző inputra van szükség. Az ügyben rendelkezésre álló bizonyítékok szerint az együttműködő exportáló gyártó a cukor egy részét leszámítva minden inputot Kínában szerez be. Amikor a konzervmandarin gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói a torzulásokkal érintett munkaerőt foglalkoztatnak. Olyan kölcsönt vehetnek fel, amelyet szintén érintenek a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Ezenkívül vonatkoznak rájuk a tervrendszer valamennyi kormányzati szinten és gazdasági ágazatban alkalmazott szabályai.

| (109) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a konzervmandarin belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőkeallokáció, a földhasználat, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok kapcsán bemutatott kormányzati beavatkozások egész Kínában megfigyelhetők. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. |
| --- | --- |

(109)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a konzervmandarin belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőkeallokáció, a földhasználat, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok kapcsán bemutatott kormányzati beavatkozások egész Kínában megfigyelhetők. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel.

3.2.1.10.   Következtetés

| (110) | A 3.2.1.2–3.2.1.9. szakaszban ismertetett, az egyebek mellett az általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig a konzervmandarin-ágazatra (és ezen belül az érintett termékre) irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés – és az annak során megvizsgált elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatása – arról tanúskodott, hogy az érintett termék árai és költségei (a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelen ügyben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(110)

A 3.2.1.2–3.2.1.9. szakaszban ismertetett, az egyebek mellett az általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig a konzervmandarin-ágazatra (és ezen belül az érintett termékre) irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés – és az annak során megvizsgált elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatása – arról tanúskodott, hogy az érintett termék árai és költségei (a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelen ügyben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához.

| (111) | A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országbeli vonatkozó előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országbeli vonatkozó előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte.

3.2.2.   Reprezentatív ország

Reprezentatív ország

| (112) | A reprezentatív ország kiválasztása az alábbi kritériumok szerint történt:






  a) | Kínához hasonló gazdasági fejlettségi szint. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz; |
| --- | --- | --- |

(112)

A reprezentatív ország kiválasztása az alábbi kritériumok szerint történt:

a)

Kínához hasonló gazdasági fejlettségi szint. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz;

| b) | A vizsgált termék gyártása az adott országban; |
| --- | --- |

b)

A vizsgált termék gyártása az adott országban;

| c) | A releváns nyilvános adatok elérhetősége az adott országban; |
| --- | --- |

c)

A releváns nyilvános adatok elérhetősége az adott országban;

| d) | Több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottság indokolt esetben előnyben részesítette azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

d)

Több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottság indokolt esetben előnyben részesítette azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (113) | A (43)–(45) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. Az aktához fűzött második feljegyzésben a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Törökország az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése alapján megfelelő reprezentatív országnak tekinthető. A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel a reprezentatív ország kiválasztásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(113)

A (43)–(45) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. Az aktához fűzött második feljegyzésben a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Törökország az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése alapján megfelelő reprezentatív országnak tekinthető. A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel a reprezentatív ország kiválasztásával kapcsolatban.

3.2.3.   A torzulástól mentes költségek megállapításához használt források

A torzulástól mentes költségek megállapításához használt források

| (114) | A Bizottság az aktához fűzött első feljegyzésben jelezte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a Globális Kereskedelmi Atlasz (a továbbiakban: a GTA) alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező torzulástól mentes költségét, míg a munkaerő, az energia és a hulladék torzulástól mentes költségének megállapításakor a felhasznált forrás a kiválasztott reprezentatív országtól függ. |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság az aktához fűzött első feljegyzésben jelezte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a Globális Kereskedelmi Atlasz (a továbbiakban: a GTA) alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező torzulástól mentes költségét, míg a munkaerő, az energia és a hulladék torzulástól mentes költségének megállapításakor a felhasznált forrás a kiválasztott reprezentatív országtól függ.

| (115) | A Bizottság – abból a döntéséből kiindulva, hogy az aktához fűzött második feljegyzésnek megfelelően Törökországot tekinti reprezentatív országnak – arról is tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy a termelési tényezők torzulástól mentes költségének meghatározásához a Globális Kereskedelmi Atlaszt, a torzulástól mentes munkaerő- és energiaköltségek meghatározásához pedig a Török Statisztikai Intézet adatait fogja felhasználni. |
| --- | --- |

(115)

A Bizottság – abból a döntéséből kiindulva, hogy az aktához fűzött második feljegyzésnek megfelelően Törökországot tekinti reprezentatív országnak – arról is tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy a termelési tényezők torzulástól mentes költségének meghatározásához a Globális Kereskedelmi Atlaszt, a torzulástól mentes munkaerő- és energiaköltségek meghatározásához pedig a Török Statisztikai Intézet adatait fogja felhasználni.

3.2.4.   Torzulástól mentes költségek és referenciaértékek

Torzulástól mentes költségek és referenciaértékek

3.2.4.1.   A rendes érték képzéséhez felhasznált adatok

| (116) | Az aktához fűzött első és második feljegyzésében a Bizottság jelezte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti képzéséhez a következő forrásokat kívánja felhasználni:






  a) | a nyersanyagok esetében a Globális Kereskedelmi Atlaszt (58); |
| --- | --- | --- |

(116)

Az aktához fűzött első és második feljegyzésében a Bizottság jelezte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti képzéséhez a következő forrásokat kívánja felhasználni:

a)

a nyersanyagok esetében a Globális Kereskedelmi Atlaszt (58);

58

| b) | a munkaerő és a villamos energia esetében a Török Statisztikai Hivatal (Turkstat) (59) adatait; |
| --- | --- |

b)

a munkaerő és a villamos energia esetében a Török Statisztikai Hivatal (Turkstat) (59) adatait;

59

| c) | egy törökországi vállalat SGA-költségekre és nyereségre vonatkozó pénzügyi adatai esetében az Orbis (60) adatbázisát. |
| --- | --- |

c)

egy törökországi vállalat SGA-költségekre és nyereségre vonatkozó pénzügyi adatai esetében az Orbis (60) adatbázisát.

60

| (117) | Az alábbi táblázat összefoglalja a számításokban figyelembe vett termelési tényezőket, valamint a hozzájuk tartozó HR-kódokat és a Globális Kereskedelmi Atlasz, illetve a törökországi adatbázisok szerinti, az importvámokat és a fuvarozási költségeket is magukban foglaló egységárakat.

  1. táblázat








  Termelési tényező | Török árukódok | Torzulástól mentes érték |
| --- | --- | --- | --- |
| Nyersanyagok |
| Citrusfélék, frissen vagy szárítva, mandarin (a tangerine és satsuma fajtákkal együtt) | 0805 21 10 00 | 5,66 CNY/kg |
| Nád- vagy répacukor és vegytiszta szacharóz szilárd állapotban, hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyag nélkül, fehér cukor | 1701 99 10 00 | 6,15 CNY/kg |
| Doboz, láda és rekesz, hullámpapírból vagy -kartonból irodai, üzleti vagy hasonló célra | 4819 10 00 00 | 11,69 CNY/kg |
| Mindenféle címke papírból vagy kartonból, nyomtatott, öntapadó | 4821 10 10 00 | 118,30 CNY/kg |
| Más papír, karton, cellulózvatta és cellulózszálból álló szövedék méretre vagy alakra vágva; más termék papíripari rostanyagból, papírból, kartonból, cellulózvattából vagy cellulózszálból álló szövedékből | 4823 90 40 90 | 38,95 CNY/kg |
| Forrasztással vagy peremezéssel lezárható konzervdoboz vasból vagy acélból, legfeljebb 300 liter űrtartalommal, bélelve vagy hőszigetelve is, kivéve a mechanikai vagy termikus berendezéshez tartozót | 7310 21 11 00 | 28,26 CNY/kg |
| Munkaerő |
| Feldolgozóipari munkaerőköltségek | N/a | 37,70 CNY/óra |
| Energia |
| Villamos energia | N/a | 0,52 CNY/kWh |

(117)

Az alábbi táblázat összefoglalja a számításokban figyelembe vett termelési tényezőket, valamint a hozzájuk tartozó HR-kódokat és a Globális Kereskedelmi Atlasz, illetve a törökországi adatbázisok szerinti, az importvámokat és a fuvarozási költségeket is magukban foglaló egységárakat.

1. táblázat

1. táblázat

Termelési tényező

Török árukódok

Torzulástól mentes érték

Nyersanyagok

Nyersanyagok

Citrusfélék, frissen vagy szárítva, mandarin (a tangerine és satsuma fajtákkal együtt)

0805 21 10 00

5,66 CNY/kg

Nád- vagy répacukor és vegytiszta szacharóz szilárd állapotban, hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyag nélkül, fehér cukor

1701 99 10 00

6,15 CNY/kg

Doboz, láda és rekesz, hullámpapírból vagy -kartonból irodai, üzleti vagy hasonló célra

4819 10 00 00

11,69 CNY/kg

Mindenféle címke papírból vagy kartonból, nyomtatott, öntapadó

4821 10 10 00

118,30 CNY/kg

Más papír, karton, cellulózvatta és cellulózszálból álló szövedék méretre vagy alakra vágva; más termék papíripari rostanyagból, papírból, kartonból, cellulózvattából vagy cellulózszálból álló szövedékből

4823 90 40 90

38,95 CNY/kg

Forrasztással vagy peremezéssel lezárható konzervdoboz vasból vagy acélból, legfeljebb 300 liter űrtartalommal, bélelve vagy hőszigetelve is, kivéve a mechanikai vagy termikus berendezéshez tartozót

7310 21 11 00

28,26 CNY/kg

Munkaerő

Munkaerő

Feldolgozóipari munkaerőköltségek

N/a

37,70 CNY/óra

Energia

Energia

Villamos energia

N/a

0,52 CNY/kWh

3.2.4.2.   Nyersanyagok és hulladék

| (118) | A reprezentatív ország piaci áraira vonatkozó információk hiányában a Bizottság mindegyik nyersanyag esetében az importárakra támaszkodott. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán kívüli összes harmadik országból érkező import egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. A Bizottság hasonlóképpen kizárta az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (61) 1. mellékletében felsorolt nem WTO-országokból a reprezentatív országba érkező behozatallal kapcsolatos importadatokat is. Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint az ezekben az országokban alkalmazott belföldi árak nem használhatók fel a rendes érték megállapításához, és az importadatok egyébként is elhanyagolhatók voltak. A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a 3.2.1.10. szakaszban említett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Bizottság megállapította, hogy az egyéb harmadik országokból érkező behozatal továbbra is reprezentatív, és a Törökországba érkező teljes volumen 70–100 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(118)

A reprezentatív ország piaci áraira vonatkozó információk hiányában a Bizottság mindegyik nyersanyag esetében az importárakra támaszkodott. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán kívüli összes harmadik országból érkező import egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. A Bizottság hasonlóképpen kizárta az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (61) 1. mellékletében felsorolt nem WTO-országokból a reprezentatív országba érkező behozatallal kapcsolatos importadatokat is. Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint az ezekben az országokban alkalmazott belföldi árak nem használhatók fel a rendes érték megállapításához, és az importadatok egyébként is elhanyagolhatók voltak. A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a 3.2.1.10. szakaszban említett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Bizottság megállapította, hogy az egyéb harmadik országokból érkező behozatal továbbra is reprezentatív, és a Törökországba érkező teljes volumen 70–100 %-át teszi ki.

61

| (119) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében előírt módon a Bizottság megkísérelte meghatározni az exportáló gyártó telephelyére leszállított, a konzervmandarin előállításához felhasznált nyersanyagok torzulástól mentes árát. Ennek érdekében a reprezentatív ország behozatali vámját alkalmazta az egyes származási országokra, majd a belföldi szállítási költségeket hozzáadta az importárhoz. A Bizottság a belföldi fuvarozás költségét valamennyi nyersanyag esetében az együttműködő exportáló gyártók által szolgáltatott adatok alapján becsülte meg, azokat titoktartási céllal az 1. táblázatban felsorolt referenciaértékek nem tartalmazzák. |
| --- | --- |

(119)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében előírt módon a Bizottság megkísérelte meghatározni az exportáló gyártó telephelyére leszállított, a konzervmandarin előállításához felhasznált nyersanyagok torzulástól mentes árát. Ennek érdekében a reprezentatív ország behozatali vámját alkalmazta az egyes származási országokra, majd a belföldi szállítási költségeket hozzáadta az importárhoz. A Bizottság a belföldi fuvarozás költségét valamennyi nyersanyag esetében az együttműködő exportáló gyártók által szolgáltatott adatok alapján becsülte meg, azokat titoktartási céllal az 1. táblázatban felsorolt referenciaértékek nem tartalmazzák.

3.2.4.3.   Munkaerő

| (120) | A Bizottság a munkaerőköltségre vonatkozó statisztikákat a Török Statisztikai Intézet adatai alapján határozta meg, amely részletes információkat tesz közzé a Törökország különböző gazdasági ágazataiban alkalmazott bérekről. A torzulástól mentes munkaerőköltség NACE Rev.2 osztályozás (62) szerinti megállapításához a Bizottság a törökországi feldolgozóiparban a török NACE Rev.2 osztályozás (63) C.10 gazdasági tevékenységi körére (Élelmiszergyártás) vonatkozóan bejelentett legutóbbi rendelkezésre álló (2016. évi) béradatokat használta fel. Az adatok nem teszik lehetővé a fizikai és szellemi dolgozók különválasztását. A korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a 2016. évi átlagos havi értéket az infláció tekintetében ki kell igazítani a Török Statisztikai Intézet által közzétett belföldi termelői árindex (64) alapján. |
| --- | --- |

(120)

A Bizottság a munkaerőköltségre vonatkozó statisztikákat a Török Statisztikai Intézet adatai alapján határozta meg, amely részletes információkat tesz közzé a Törökország különböző gazdasági ágazataiban alkalmazott bérekről. A torzulástól mentes munkaerőköltség NACE Rev.2 osztályozás (62) szerinti megállapításához a Bizottság a törökországi feldolgozóiparban a török NACE Rev.2 osztályozás (63) C.10 gazdasági tevékenységi körére (Élelmiszergyártás) vonatkozóan bejelentett legutóbbi rendelkezésre álló (2016. évi) béradatokat használta fel. Az adatok nem teszik lehetővé a fizikai és szellemi dolgozók különválasztását. A korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a 2016. évi átlagos havi értéket az infláció tekintetében ki kell igazítani a Török Statisztikai Intézet által közzétett belföldi termelői árindex (64) alapján.

62

63

64

3.2.4.4.   Villamos energia

| (121) | A villamos energia referenciaértékének megállapításához a Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett villamosenergia-tarifákat (65) használta fel. A Bizottság e célból a megfelelő ipari fogyasztási sávhoz tartozó villamosenergia-árakat vette figyelembe. |
| --- | --- |

(121)

A villamos energia referenciaértékének megállapításához a Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett villamosenergia-tarifákat (65) használta fel. A Bizottság e célból a megfelelő ipari fogyasztási sávhoz tartozó villamosenergia-árakat vette figyelembe.

65

3.2.4.5.   Fogyóeszközök, elhanyagolható mennyiségek

| (122) | Tekintettel a termelési tényezők nagy számára, a teljes előállítási költségen belül egyes nyersanyagok (citromsav, folyékony lúg, sósav, kalcium-laktát, különféle csomagolóanyagok stb.) elhanyagolható, 2 % alatti súlyára, valamint arra, hogy a dömping ténye más fő termelési tényezők alapján már megállapítást nyert, a Bizottság a rendes értéket az alábbi tényezők alapján számította ki: satsuma, cukor, konzervdoboz, fedő, doboz, papírtálca, papírcímke. A Bizottság a többi termelési tényezőt a fogyóeszközök közé sorolta. |
| --- | --- |

(122)

Tekintettel a termelési tényezők nagy számára, a teljes előállítási költségen belül egyes nyersanyagok (citromsav, folyékony lúg, sósav, kalcium-laktát, különféle csomagolóanyagok stb.) elhanyagolható, 2 % alatti súlyára, valamint arra, hogy a dömping ténye más fő termelési tényezők alapján már megállapítást nyert, a Bizottság a rendes értéket az alábbi tényezők alapján számította ki: satsuma, cukor, konzervdoboz, fedő, doboz, papírtálca, papírcímke. A Bizottság a többi termelési tényezőt a fogyóeszközök közé sorolta.

| (123) | A Bizottság az együttműködő exportáló gyártó adatai alapján kiszámította a fogyóeszközöknek az alapanyagok összköltségéhez viszonyított százalékos arányát, és a megállapított torzítás nélküli árak használata során ezt az arányszámot alkalmazta az újraszámított nyersanyagköltségekre. |
| --- | --- |

(123)

A Bizottság az együttműködő exportáló gyártó adatai alapján kiszámította a fogyóeszközöknek az alapanyagok összköltségéhez viszonyított százalékos arányát, és a megállapított torzítás nélküli árak használata során ezt az arányszámot alkalmazta az újraszámított nyersanyagköltségekre.

3.2.4.6.   Általános előállítási költségek, SGA-költségek és nyereség

| (124) | A Bizottság az együttműködő exportáló gyártónál felmerült általános előállítási költségeket kifejezte az exportáló gyártók tényleges előállításai költségeinek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulástól mentes előállítási költségekre. |
| --- | --- |

(124)

A Bizottság az együttműködő exportáló gyártónál felmerült általános előállítási költségeket kifejezte az exportáló gyártók tényleges előállításai költségeinek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulástól mentes előállítási költségekre.

| (125) | A SGA-költségek és a nyereség tekintetében a Bizottság az aktához fűzött második feljegyzésben közölt módon egy törökországi gyártó (66) nyilvánosan hozzáférhető, a 2019. januártól decemberig terjedő időszakra vonatkozó pénzügyi adatait használta fel. |
| --- | --- |

(125)

A SGA-költségek és a nyereség tekintetében a Bizottság az aktához fűzött második feljegyzésben közölt módon egy törökországi gyártó (66) nyilvánosan hozzáférhető, a 2019. januártól decemberig terjedő időszakra vonatkozó pénzügyi adatait használta fel.

66

| (126) | Mindezek alapján a Bizottság az előállítási költség torzulástól mentes értékét a következő összegekkel növelte meg:






  a) | az értékesített áruk költségére vonatkoztatott, az előállítási költségek összegére alkalmazott, az SGA-költségeket kifejező 10,40 %-os értékkel; |
| --- | --- | --- |

(126)

Mindezek alapján a Bizottság az előállítási költség torzulástól mentes értékét a következő összegekkel növelte meg:

a)

az értékesített áruk költségére vonatkoztatott, az előállítási költségek összegére alkalmazott, az SGA-költségeket kifejező 10,40 %-os értékkel;

| b) | az értékesített áruk költségére vonatkoztatott, az előállítási költségre alkalmazott, a nyereséget kifejező 18,30 %-os értékkel. |
| --- | --- |

b)

az értékesített áruk költségére vonatkoztatott, az előállítási költségre alkalmazott, a nyereséget kifejező 18,30 %-os értékkel.

3.2.4.7.   A rendes érték számítása

| (127) | A Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket az alábbi lépésekben állapította meg: |
| --- | --- |

(127)

A Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket az alábbi lépésekben állapította meg:

| (128) | Elsőként megállapította a konzervmandarin torzulástól mentes előállítási költségeit. Ennek keretében az egyes termelési tényezőkből az együttműködő exportáló gyártói csoport által felhasznált mennyiségeket beszorozta a torzulástól mentes egységköltségekkel. |
| --- | --- |

(128)

Elsőként megállapította a konzervmandarin torzulástól mentes előállítási költségeit. Ennek keretében az egyes termelési tényezőkből az együttműködő exportáló gyártói csoport által felhasznált mennyiségeket beszorozta a torzulástól mentes egységköltségekkel.

| (129) | Ezt követően a torzulástól mentes előállítási költségek meghatározása érdekében a konzervmandarin torzulásmentes előállítási költségeihez hozzáadta az előzőekben ismertetett módon meghatározott általános előállítási költségeket. |
| --- | --- |

(129)

Ezt követően a torzulástól mentes előállítási költségek meghatározása érdekében a konzervmandarin torzulásmentes előállítási költségeihez hozzáadta az előzőekben ismertetett módon meghatározott általános előállítási költségeket.

| (130) | Végül a (126) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Bizottság a torzulástól mentes előállítási költségekben érvényesítette az SGA-költségeket és a nyereséget. |
| --- | --- |

(130)

Végül a (126) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Bizottság a torzulástól mentes előállítási költségekben érvényesítette az SGA-költségeket és a nyereséget.

| (131) | Ez alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(131)

Ez alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket.

3.3.   Az együttműködő exportáló gyártói csoport exportára

Az együttműködő exportáló gyártói csoport exportára

| (132) | A felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártói csoport közvetlenül tőle független uniós vevők részére exportálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. A Bizottság ezért az exportárat az Unióba történő exportra értékesített, felülvizsgálat tárgyát képező termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapította meg az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(132)

A felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártói csoport közvetlenül tőle független uniós vevők részére exportálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. A Bizottság ezért az exportárat az Unióba történő exportra értékesített, felülvizsgálat tárgyát képező termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapította meg az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.

3.4.   Összehasonlítás és dömpingkülönbözet

Összehasonlítás és dömpingkülönbözet

| (133) | A Bizottság összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően számtanilag képzett rendes értéket és a gyártelepi paritáson számított exportárat. |
| --- | --- |

(133)

A Bizottság összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően számtanilag képzett rendes értéket és a gyártelepi paritáson számított exportárat.

| (134) | Azokban az esetekben, amikor azt a méltányos összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. A Bizottság a szárazföldi szállítás, az anyagmozgatás és a rakodás költségei, valamint a járulékos kiadások (2–8 %), a hitelköltségek (0,1–3 %), a jutalékok (0,1–3 %), továbbá a banki költségek (0,1–3 %) tekintetében végzett kiigazítást. |
| --- | --- |

(134)

Azokban az esetekben, amikor azt a méltányos összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. A Bizottság a szárazföldi szállítás, az anyagmozgatás és a rakodás költségei, valamint a járulékos kiadások (2–8 %), a hitelköltségek (0,1–3 %), a jutalékok (0,1–3 %), továbbá a banki költségek (0,1–3 %) tekintetében végzett kiigazítást.

| (135) | A Bizottság indokolt esetben az exportértékesítés után vissza nem térített héa százalékos arányával is kiigazította a számtanilag képzett rendes értéket. |
| --- | --- |

(135)

A Bizottság indokolt esetben az exportértékesítés után vissza nem térített héa százalékos arányával is kiigazította a számtanilag képzett rendes értéket.

| (136) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó rendes értékek súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(136)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó rendes értékek súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával.

| (137) | Ez alapján a dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár (költség, biztosítás, fuvardíj) százalékában kifejezve a Yiguan-csoport esetében 184 % volt. |
| --- | --- |

(137)

Ez alapján a dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár (költség, biztosítás, fuvardíj) százalékában kifejezve a Yiguan-csoport esetében 184 % volt.

3.5.   A nem együttműködő exportáló gyártók által folytatott dömping

A nem együttműködő exportáló gyártók által folytatott dömping

| (138) | A Bizottság a nem együttműködő exportáló gyártók tekintetében is kiszámította a dömpingkülönbözetek átlagát. A Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre támaszkodott. |
| --- | --- |

(138)

A Bizottság a nem együttműködő exportáló gyártók tekintetében is kiszámította a dömpingkülönbözetek átlagát. A Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre támaszkodott.

| (139) | Először is a rendes érték megállapításához a Bizottság az együttműködő exportáló gyártói csoport esetében megállapított rendes értékek átlagát használta fel. Ezután a Bizottság az együttműködő exportáló gyártói csoport exportjának levonását követően a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázist használta fel az exportár megállapításához. Az összehasonlításhoz a Bizottság a gyártelepi szinthez igazította az exportárat az együttműködő exportáló gyártói csoportot érintő átlagos ellenőrzött kiigazítások – többek között a fuvarozási költségek – felhasználásával. |
| --- | --- |

(139)

Először is a rendes érték megállapításához a Bizottság az együttműködő exportáló gyártói csoport esetében megállapított rendes értékek átlagát használta fel. Ezután a Bizottság az együttműködő exportáló gyártói csoport exportjának levonását követően a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázist használta fel az exportár megállapításához. Az összehasonlításhoz a Bizottság a gyártelepi szinthez igazította az exportárat az együttműködő exportáló gyártói csoportot érintő átlagos ellenőrzött kiigazítások – többek között a fuvarozási költségek – felhasználásával.

| (140) | Ez alapján a dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár (költség, biztosítás, fuvardíj) százalékában kifejezve 206 % volt. |
| --- | --- |

(140)

Ez alapján a dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár (költség, biztosítás, fuvardíj) százalékában kifejezve 206 % volt.

| (141) | Ezért nem kétséges, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. |
| --- | --- |

(141)

Ezért nem kétséges, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott.

3.6.   A dömping folytatódására vonatkozó következtetés

A dömping folytatódására vonatkozó következtetés

| (142) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott.

3.7.   A Kínából érkező dömping folytatódásának valószínűségét alátámasztó bizonyítékok

A Kínából érkező dömping folytatódásának valószínűségét alátámasztó bizonyítékok

| (143) | A dömping felülvizsgálati időszak alatti folytatódásával kapcsolatos ténymegállapításán túlmenően a Bizottság azt is elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Ennek keretében a Bizottság részletesebben megvizsgálta a kínai termelési kapacitást és szabad kapacitást, a kínai exportőrök más piacokon tanúsított magatartását, a kínai belföldi piac helyzetét, valamint az uniós piac vonzerejét. |
| --- | --- |

(143)

A dömping felülvizsgálati időszak alatti folytatódásával kapcsolatos ténymegállapításán túlmenően a Bizottság azt is elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Ennek keretében a Bizottság részletesebben megvizsgálta a kínai termelési kapacitást és szabad kapacitást, a kínai exportőrök más piacokon tanúsított magatartását, a kínai belföldi piac helyzetét, valamint az uniós piac vonzerejét.

| (144) | A fent említett módon mindössze öt kínai exportáló gyártó vagy exportáló gyártói csoport jelentkezett, és töltötte ki az eljárás megindításáról szóló értesítés I. mellékletét. A Bizottságnak tehát csak korlátozott körben álltak rendelkezésére információk a kínai exportáló gyártók termeléséről és szabad kapacitásairól. |
| --- | --- |

(144)

A fent említett módon mindössze öt kínai exportáló gyártó vagy exportáló gyártói csoport jelentkezett, és töltötte ki az eljárás megindításáról szóló értesítés I. mellékletét. A Bizottságnak tehát csak korlátozott körben álltak rendelkezésére információk a kínai exportáló gyártók termeléséről és szabad kapacitásairól.

| (145) | Ezért az alábbiakban a dömping folytatódásával vagy megismétlődésével kapcsolatban megfogalmazott ténymegállapítások többsége szükségszerűen más forrásokra, nevezetesen az Eurostat és a GTA adataira, a CCC adatközlésére, valamint az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálat iránti kérelemben megadott információkra támaszkodik. Az elemzés során a következőkre derült fény. |
| --- | --- |

(145)

Ezért az alábbiakban a dömping folytatódásával vagy megismétlődésével kapcsolatban megfogalmazott ténymegállapítások többsége szükségszerűen más forrásokra, nevezetesen az Eurostat és a GTA adataira, a CCC adatközlésére, valamint az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálat iránti kérelemben megadott információkra támaszkodik. Az elemzés során a következőkre derült fény.

3.7.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (146) | Kína a világon messze a legnagyobb konzervmandarin-gyártó, amelynek termelése 540 000–700 000 tonnára becsülhető (67). |
| --- | --- |

(146)

Kína a világon messze a legnagyobb konzervmandarin-gyártó, amelynek termelése 540 000–700 000 tonnára becsülhető (67).

67

| (147) | Kína teljes termelési kapacitására és szabad kapacitására vonatkozóan a Bizottság nem jutott általános adatokhoz. A Bizottság ezért a mintavételi kérdőívet kitöltő öt gyártó (gyártói csoport) által benyújtott információkra alapozta a ténymegállapításait. Az öt gyártó (gyártói csoport) által közölt kínai szabad kapacitás 40 000–60 000 tonna (a gyártók termelési kapacitásának mintegy 40 %-a), amely már önmagában meghaladja az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítési volumenét. |
| --- | --- |

(147)

Kína teljes termelési kapacitására és szabad kapacitására vonatkozóan a Bizottság nem jutott általános adatokhoz. A Bizottság ezért a mintavételi kérdőívet kitöltő öt gyártó (gyártói csoport) által benyújtott információkra alapozta a ténymegállapításait. Az öt gyártó (gyártói csoport) által közölt kínai szabad kapacitás 40 000–60 000 tonna (a gyártók termelési kapacitásának mintegy 40 %-a), amely már önmagában meghaladja az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítési volumenét.

3.7.2.   A kínai exportőrök magatartása harmadik országok piacain

A kínai exportőrök magatartása harmadik országok piacain

| (148) | A felülvizsgálati időszakban a harmadik országok piacára irányuló kínai export árát a Bizottság a GTA exportstatisztikái (68), nevezetesen a kínai export mennyisége és FOB-paritáson számított értéke alapján állapította meg. Az Unió a harmadik legfontosabb exportpiac a kínai exportáló gyártók számára. Az Unióba irányuló kivitel átlagos egységára 1,17 USD/kg. Fontossági sorrendben az első és második exportpiac az USA és Japán. Esetükben az átlagos egységár 1,19, illetve 1,15 USD/kg. |
| --- | --- |

(148)

A felülvizsgálati időszakban a harmadik országok piacára irányuló kínai export árát a Bizottság a GTA exportstatisztikái (68), nevezetesen a kínai export mennyisége és FOB-paritáson számított értéke alapján állapította meg. Az Unió a harmadik legfontosabb exportpiac a kínai exportáló gyártók számára. Az Unióba irányuló kivitel átlagos egységára 1,17 USD/kg. Fontossági sorrendben az első és második exportpiac az USA és Japán. Esetükben az átlagos egységár 1,19, illetve 1,15 USD/kg.

68

| (149) | A GTA és a CCC szerint az Egyesült Államokba irányuló export volumene 2018–2019 között jelentős mértékben, 195 066 tonnáról 139 682 tonnára csökkent (az 55 384 tonnás különbözet megfelel a teljes uniós felhasználásnak). A csökkenés főként a konzervmandarinra kivetett 25 %-os kiegészítő vám bevezetésével magyarázható (ez a kínai behozatalra vonatkozóan az USA kereskedelmi törvényének 301. szakasza szerinti intézkedésekkel bevezetett nagyobb vámcsomag része) (69). |
| --- | --- |

(149)

A GTA és a CCC szerint az Egyesült Államokba irányuló export volumene 2018–2019 között jelentős mértékben, 195 066 tonnáról 139 682 tonnára csökkent (az 55 384 tonnás különbözet megfelel a teljes uniós felhasználásnak). A csökkenés főként a konzervmandarinra kivetett 25 %-os kiegészítő vám bevezetésével magyarázható (ez a kínai behozatalra vonatkozóan az USA kereskedelmi törvényének 301. szakasza szerinti intézkedésekkel bevezetett nagyobb vámcsomag része) (69).

69

3.7.3.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (150) | Az uniós piac lényegesen kisebb, mint a kínai gyártók rendelkezésre álló szabad kapacitása. Ráadásul az USA és Kína közötti kereskedelmi ellentétek (70) miatt a kínai gyártók Egyesült Államokba irányuló exportja mintegy 55 000 tonnával visszaesett, ez a mennyiség pedig könnyen átirányítható az Unió piacára. Az említett volumen jelentősen meghaladja az uniós felhasználást. A dömpingellenes intézkedések bevezetését megelőzően az Unió hagyományos piac volt Kína számára, amely a jelenlegi volumen több mint háromszorosát exportálta az Unióba. Az uniós piacra irányuló export átlagára (1,17 USD/kg) valamivel magasabb a japán piacra irányuló export átlagárnál (1,15 USD/kg), a Thaiföld piacára irányuló export átlagáránál (1,04 USD/kg) viszont lényegesen magasabb. Megjegyzendő továbbá, hogy az Egyesült Államokba irányuló export ára (1,19 USD/kg) az Unióval szemben alkalmazott árral azonos tartományba esik. |
| --- | --- |

(150)

Az uniós piac lényegesen kisebb, mint a kínai gyártók rendelkezésre álló szabad kapacitása. Ráadásul az USA és Kína közötti kereskedelmi ellentétek (70) miatt a kínai gyártók Egyesült Államokba irányuló exportja mintegy 55 000 tonnával visszaesett, ez a mennyiség pedig könnyen átirányítható az Unió piacára. Az említett volumen jelentősen meghaladja az uniós felhasználást. A dömpingellenes intézkedések bevezetését megelőzően az Unió hagyományos piac volt Kína számára, amely a jelenlegi volumen több mint háromszorosát exportálta az Unióba. Az uniós piacra irányuló export átlagára (1,17 USD/kg) valamivel magasabb a japán piacra irányuló export átlagárnál (1,15 USD/kg), a Thaiföld piacára irányuló export átlagáránál (1,04 USD/kg) viszont lényegesen magasabb. Megjegyzendő továbbá, hogy az Egyesült Államokba irányuló export ára (1,19 USD/kg) az Unióval szemben alkalmazott árral azonos tartományba esik.

70

| (151) | Összefoglalva: a Kínában rendelkezésre álló jelentős termelési kapacitás, a termelési volumen gyors növelésének ebből eredő képessége, valamint a Kína által korábban folytatott dömping alapján észszerűen adódik az a következtetés, hogy a jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése az uniós piacra irányuló kínai dömpingelt behozatal növekedéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(151)

Összefoglalva: a Kínában rendelkezésre álló jelentős termelési kapacitás, a termelési volumen gyors növelésének ebből eredő képessége, valamint a Kína által korábban folytatott dömping alapján észszerűen adódik az a következtetés, hogy a jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése az uniós piacra irányuló kínai dömpingelt behozatal növekedéséhez vezetne.

3.8.   A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

| (152) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén fennáll a valószínűsége a dömping folytatódásának. Különösen a kínai exportőrök/gyártók tekintetében megállapított rendes értékek nagysága, az együttműködő gyártó által a harmadik országok piacain alkalmazott exportárak szintje, az uniós piac vonzereje és a Kínában rendelkezésre álló jelentős termelési kapacitás miatt nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén folytatódik a dömping. |
| --- | --- |

(152)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén fennáll a valószínűsége a dömping folytatódásának. Különösen a kínai exportőrök/gyártók tekintetében megállapított rendes értékek nagysága, az együttműködő gyártó által a harmadik országok piacain alkalmazott exportárak szintje, az uniós piac vonzereje és a Kínában rendelkezésre álló jelentős termelési kapacitás miatt nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén folytatódik a dömping.

3.9.   A dömping megismétlődésének valószínűsége

A dömping megismétlődésének valószínűsége

| (153) | A (165) preambulumbekezdésben említett módon a kínai behozatal a felülvizsgálati időszakban is jelentős maradt az uniós felhasználáshoz képest. A vizsgálat kimutatta, hogy a kínai behozatal változatlanul dömpingáron érkezett az uniós piacra. Ráadásul a megállapított dömpingkülönbözeteket a más harmadik országokkal szemben alkalmazott exportárak elemzése is alátámasztja, amelyek a (150) preambulumbekezdésben ismertetett módon még alacsonyabbak. A 3.7.2. és 3.7.3. szakaszban vizsgált elemekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai gyártók nagy valószínűséggel jelentős mennyiségben exportálnák dömpingáron az érintett terméket az Unióba. A fentiek alapján bizonyítható, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping valószínűleg folytatódna, illetve minden bizonnyal megismétlődne. |
| --- | --- |

(153)

A (165) preambulumbekezdésben említett módon a kínai behozatal a felülvizsgálati időszakban is jelentős maradt az uniós felhasználáshoz képest. A vizsgálat kimutatta, hogy a kínai behozatal változatlanul dömpingáron érkezett az uniós piacra. Ráadásul a megállapított dömpingkülönbözeteket a más harmadik országokkal szemben alkalmazott exportárak elemzése is alátámasztja, amelyek a (150) preambulumbekezdésben ismertetett módon még alacsonyabbak. A 3.7.2. és 3.7.3. szakaszban vizsgált elemekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai gyártók nagy valószínűséggel jelentős mennyiségben exportálnák dömpingáron az érintett terméket az Unióba. A fentiek alapján bizonyítható, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping valószínűleg folytatódna, illetve minden bizonnyal megismétlődne.

4.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

4.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (154) | A mandarint ősszel és télen szüretelik, és a szüretelési és feldolgozási idény október elejétől a rákövetkező évben kb. január végéig (egyes fajták esetében februárig vagy márciusig) tart. A legtöbb adásvételi szerződést az egyes idények első hónapjaiban tárgyalják meg. A konzervmandarin-ágazatban követett gyakorlat szerint az idény (az egy adott év október 1-jétől a következő év szeptember 30-ig terjedő időszak) szolgál az összehasonlítások alapjául. Ahogyan az eredeti vizsgálat során is, a Bizottság ezt a gyakorlatot fogadta el az elemzésénél. |
| --- | --- |

(154)

A mandarint ősszel és télen szüretelik, és a szüretelési és feldolgozási idény október elejétől a rákövetkező évben kb. január végéig (egyes fajták esetében februárig vagy márciusig) tart. A legtöbb adásvételi szerződést az egyes idények első hónapjaiban tárgyalják meg. A konzervmandarin-ágazatban követett gyakorlat szerint az idény (az egy adott év október 1-jétől a következő év szeptember 30-ig terjedő időszak) szolgál az összehasonlítások alapjául. Ahogyan az eredeti vizsgálat során is, a Bizottság ezt a gyakorlatot fogadta el az elemzésénél.

4.2.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (155) | A felülvizsgálati időszakban a hasonló terméket két együttműködő uniós gyártó állította elő. A 2017/2018-as idény végéig három gyártó működött az Unióban. A harmadik uniós gyártó (71) a 2017/2018-as idény végével megszüntette a termelését. Általános gyakorlatának megfelelően, amely szerint a kárelemzés során a figyelembe vett időszakot érintő minden ismert számadatot felhasznál annak érdekében, hogy az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdésében előírt módon a legmegalapozottabb képet alkothassa az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetéről, a Bizottság egyes makroszintű mutatókban a megszűnt gyártóra vonatkozó adatokat is figyelembe vett. |
| --- | --- |

(155)

A felülvizsgálati időszakban a hasonló terméket két együttműködő uniós gyártó állította elő. A 2017/2018-as idény végéig három gyártó működött az Unióban. A harmadik uniós gyártó (71) a 2017/2018-as idény végével megszüntette a termelését. Általános gyakorlatának megfelelően, amely szerint a kárelemzés során a figyelembe vett időszakot érintő minden ismert számadatot felhasznál annak érdekében, hogy az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdésében előírt módon a legmegalapozottabb képet alkothassa az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetéről, a Bizottság egyes makroszintű mutatókban a megszűnt gyártóra vonatkozó adatokat is figyelembe vett.

71

| (156) | A Bizottság a két együttműködő uniós gyártó által a figyelembe vett időszakra vonatkozóan kitöltött kérdőívek alapján állapította meg a hasonló termék teljes uniós termelését. A megszűnt gyártó termelési adatai a Fenaval által a panaszban benyújtott információkon alapulnak, és a 2017/2018-as idényig jelennek meg az elemzésben. |
| --- | --- |

(156)

A Bizottság a két együttműködő uniós gyártó által a figyelembe vett időszakra vonatkozóan kitöltött kérdőívek alapján állapította meg a hasonló termék teljes uniós termelését. A megszűnt gyártó termelési adatai a Fenaval által a panaszban benyújtott információkon alapulnak, és a 2017/2018-as idényig jelennek meg az elemzésben.

| (157) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében a teljes uniós termelést képviselő két együttműködő uniós gyártó alkotja a teljes uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(157)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében a teljes uniós termelést képviselő két együttműködő uniós gyártó alkotja a teljes uniós gazdasági ágazatot.

| (158) | Minthogy az uniós gazdasági ágazat mindössze két gyártóból áll, az érzékeny adatokra vonatkozó számadatokat titoktartási céllal indexálni kellett, vagy értéktartományok formájában kellett megadni. |
| --- | --- |

(158)

Minthogy az uniós gazdasági ágazat mindössze két gyártóból áll, az érzékeny adatokra vonatkozó számadatokat titoktartási céllal indexálni kellett, vagy értéktartományok formájában kellett megadni.

| (159) | A Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti uniós termelés volumenét 18 000 és 24 000 tonna között állapította meg. |
| --- | --- |

(159)

A Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti uniós termelés volumenét 18 000 és 24 000 tonna között állapította meg.

4.3.   Tényleges uniós felhasználás

Tényleges uniós felhasználás

| (160) | A Bizottság az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósult értékesítéseinek volumene és az Eurostattól származó importadatok alapján határozta meg az uniós felhasználást. Míg a vizsgált termék előállítása idényjellegű, felhasználása az év során egyenletesen oszlik el. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósult értékesítéseinek volumene és az Eurostattól származó importadatok alapján határozta meg az uniós felhasználást. Míg a vizsgált termék előállítása idényjellegű, felhasználása az év során egyenletesen oszlik el.

| (161) | Ennek alapján a figyelembe vett időszak folyamán az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós felhasználás (tonna) | 48 000 –64 000 | 56 000 –60 000 | 45 000 –60 000 | 47 000 –63 000 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 118 | 94 | 99 |
| Forrás: A panasz, a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek, Eurostat |

(161)

Ennek alapján a figyelembe vett időszak folyamán az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Felülvizsgálati időszak

Uniós felhasználás (tonna)

48 000 –64 000

56 000 –60 000

45 000 –60 000

47 000 –63 000

Index (2015/2016 = 100)

Index (2015/2016 = 100)

100

100

118

118

94

94

99

99

Forrás: A panasz, a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek, Eurostat

Forrás: A panasz, a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek, Eurostat

| (162) | A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás az Unióban betakarított terményminőségtől függően ingadozott. |
| --- | --- |

(162)

A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás az Unióban betakarított terményminőségtől függően ingadozott.

4.4.   Az érintett országból érkező behozatal

Az érintett országból érkező behozatal

4.4.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (163) | A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatbázisa alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének megállapításához a behozatal volumenét összehasonlította a fenti 2. táblázat szerinti uniós felhasználással. |
| --- | --- |

(163)

A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatbázisa alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének megállapításához a behozatal volumenét összehasonlította a fenti 2. táblázat szerinti uniós felhasználással.

| (164) | A Kínából az Unióba érkező behozatal a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  A behozatal volumene és piaci részesedése | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából érkező behozatal volumene (tonna) | 29 392 | 27 604 | 23 527 | 19 152 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 94 | 80 | 65 |
| Kína piaci részesedése (%) | 61–46 | 49–37 | 52–39 | 41–30 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 80 | 85 | 66 |
| Forrás: Eurostat |

(164)

A Kínából az Unióba érkező behozatal a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

A behozatal volumene és piaci részesedése

A behozatal volumene és piaci részesedése

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Felülvizsgálati időszak

A Kínából érkező behozatal volumene (tonna)

29 392

27 604

23 527

19 152

Index (2015/2016 = 100)

Index (2015/2016 = 100)

100

100

94

94

80

80

65

65

Kína piaci részesedése (%)

61–46

49–37

52–39

41–30

Index (2015/2016 = 100)

Index (2015/2016 = 100)

100

100

80

80

85

85

66

66

Forrás: Eurostat

Forrás: Eurostat

| (165) | A Kínából érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt 35 %-kal csökkent. A behozatali volumenhez hasonlóan a kínai piaci részesedés is csökkenő tendenciát követett a figyelembe vett időszakban, amelynek során 34 %-kal esett vissza. Az érintett termék piaci részesedése a csökkenő tendencia ellenére is jelentős maradt. |
| --- | --- |

(165)

A Kínából érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt 35 %-kal csökkent. A behozatali volumenhez hasonlóan a kínai piaci részesedés is csökkenő tendenciát követett a figyelembe vett időszakban, amelynek során 34 %-kal esett vissza. Az érintett termék piaci részesedése a csökkenő tendencia ellenére is jelentős maradt.

4.4.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

| (166) | A Bizottság a kínai behozatal áraira jellemző tendenciát az Eurostat statisztikái alapján állapította meg. A Kínából az Unióba érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Importárak | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A kínai behozatal átlagára (EUR/tonna) | 968 | 994 | 1 025 | 1 123 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 103 | 106 | 116 |
| Forrás: Eurostat |

(166)

A Bizottság a kínai behozatal áraira jellemző tendenciát az Eurostat statisztikái alapján állapította meg. A Kínából az Unióba érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

Importárak

Importárak

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Felülvizsgálati időszak

A kínai behozatal átlagára (EUR/tonna)

968

994

1 025

1 123

Index (2015/2016 = 100)

Index (2015/2016 = 100)

100

100

103

103

106

106

116

116

Forrás: Eurostat

Forrás: Eurostat

| (167) | A fenti táblázatban látható módon a figyelembe vett időszakban a kínai behozatal árai folyamatosan, összességében 16 %-kal emelkedtek. |
| --- | --- |

(167)

A fenti táblázatban látható módon a figyelembe vett időszakban a kínai behozatal árai folyamatosan, összességében 16 %-kal emelkedtek.

| (168) | mivel az egyetlen együttműködő exportőr importvolumene a kínai import mindössze kb. 45–65 %-át tette ki (titoktartási céllal megadott tartomány), a Bizottság az importstatisztikák alapján a teljes kínai exportra vonatkozóan is megvizsgálta az áralákínálás fennállását. |
| --- | --- |

(168)

mivel az egyetlen együttműködő exportőr importvolumene a kínai import mindössze kb. 45–65 %-át tette ki (titoktartási céllal megadott tartomány), a Bizottság az importstatisztikák alapján a teljes kínai exportra vonatkozóan is megvizsgálta az áralákínálás fennállását.

| (169) | Ennek céljából az együttműködő uniós gyártók által független fogyasztók számára az uniós piacon történő értékesítések során alkalmazott eladási árak súlyozott átlagát összehasonlította a Kínából származó import tekintetében alkalmazott – Eurostat-adatok szerinti – CIF-árak (költség, biztosítás és fuvardíj) megfelelő súlyozott átlagával. A CIF-árakat (költség, biztosítás és fuvardíj) kiigazította olyan mértékben, hogy az magában foglalja a vámkezeléssel kapcsolatos költségeket, nevezetesen a vámtarifát és a behozatal utáni költségeket. A CCC végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételére reagálva a Bizottság megerősítette, hogy az alákínálás elemzésekor az alkalmazandó dömpingellenes vámot nem adta hozzá a CIF-értékek súlyozott átlagához. |
| --- | --- |

(169)

Ennek céljából az együttműködő uniós gyártók által független fogyasztók számára az uniós piacon történő értékesítések során alkalmazott eladási árak súlyozott átlagát összehasonlította a Kínából származó import tekintetében alkalmazott – Eurostat-adatok szerinti – CIF-árak (költség, biztosítás és fuvardíj) megfelelő súlyozott átlagával. A CIF-árakat (költség, biztosítás és fuvardíj) kiigazította olyan mértékben, hogy az magában foglalja a vámkezeléssel kapcsolatos költségeket, nevezetesen a vámtarifát és a behozatal utáni költségeket. A CCC végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételére reagálva a Bizottság megerősítette, hogy az alákínálás elemzésekor az alkalmazandó dömpingellenes vámot nem adta hozzá a CIF-értékek súlyozott átlagához.

| (170) | Ennek alapján az összehasonlításból az derül ki, hogy a felülvizsgálati időszakban az érintett termék behozatala – a dömpingellenes vámok nélkül számított áron – 9–11 %-kal kínált az uniós gazdasági ágazat árai alá. A dömpingellenes vámokat is figyelembe véve a Bizottság a felülvizsgálati időszakban nem állapított meg áralákínálást. |
| --- | --- |

(170)

Ennek alapján az összehasonlításból az derül ki, hogy a felülvizsgálati időszakban az érintett termék behozatala – a dömpingellenes vámok nélkül számított áron – 9–11 %-kal kínált az uniós gazdasági ágazat árai alá. A dömpingellenes vámokat is figyelembe véve a Bizottság a felülvizsgálati időszakban nem állapított meg áralákínálást.

| (171) | Az együttműködő kínai exportőr által bejelentett és megfelelően kiigazított importárakból kiindulva az alákínálási különbözet 9–11 %-ban állapítható meg a felülvizsgálati időszakban, a hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseket nem számítva. A dömpingellenes vámokat is figyelembe véve a Bizottság ebben az esetben sem állapított meg áralákínálást. |
| --- | --- |

(171)

Az együttműködő kínai exportőr által bejelentett és megfelelően kiigazított importárakból kiindulva az alákínálási különbözet 9–11 %-ban állapítható meg a felülvizsgálati időszakban, a hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseket nem számítva. A dömpingellenes vámokat is figyelembe véve a Bizottság ebben az esetben sem állapított meg áralákínálást.

4.5.   Egyéb harmadik országokból az Unióba irányuló behozatal

Egyéb harmadik országokból az Unióba irányuló behozatal

| (172) | A figyelembe vett időszakban jelentős mértékben nőtt az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene. A behozatal többsége (a figyelembe vett időszakban 82 %-a) Törökországból érkezett.

  5. táblázat


  Egyéb harmadik országokból érkező behozatal | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volument (tonna) | 9 416 | 12 660 | 15 552 | 21 827 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 134 | 165 | 232 |
| Piaci részesedés (%) | 20–15 | 23–17 | 35–26 | 46–35 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 114 | 175 | 233 |
| Forrás: Eurostat |

(172)

A figyelembe vett időszakban jelentős mértékben nőtt az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene. A behozatal többsége (a figyelembe vett időszakban 82 %-a) Törökországból érkezett.

5. táblázat

5. táblázat

Egyéb harmadik országokból érkező behozatal

Egyéb harmadik országokból érkező behozatal

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Felülvizsgálati időszak

Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volument (tonna)

9 416

12 660

15 552

21 827

Index (2015/2016 = 100)

Index (2015/2016 = 100)

100

100

134

134

165

165

232

232

Piaci részesedés (%)

20–15

23–17

35–26

46–35

Index (2015/2016 = 100)

Index (2015/2016 = 100)

100

100

114

114

175

175

233

233

Forrás: Eurostat

Forrás: Eurostat

| (173) | A törökországi gyártók és exportőrök uniós piaci értékesítése nőtt a figyelembe vett időszakban. E növekedés ellenére a felülvizsgálati időszakban változatlanul a kínai exportáló gyártók voltak az érintett termék legnagyobb uniós beszállítói. |
| --- | --- |

(173)

A törökországi gyártók és exportőrök uniós piaci értékesítése nőtt a figyelembe vett időszakban. E növekedés ellenére a felülvizsgálati időszakban változatlanul a kínai exportáló gyártók voltak az érintett termék legnagyobb uniós beszállítói.

4.6.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.6.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (174) | A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(174)

A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (175) | A makrogazdasági mutatók (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, növekedés, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözetek nagysága) meghatározása a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén történt. A Bizottság ehhez a panaszban benyújtott információkat, az uniós gyártóktól a vizsgálat megindítása előtt és után gyűjtött adatokat, valamint az uniós gyártók által kitöltött kérdőíveket használta fel. A (156) preambulumbekezdésben említett módon a termelését a 2017/2018-as idény végével megszüntető harmadik gyártó esetében a Bizottság a Fenaval által a panaszban nyújtott információkat vette figyelembe. |
| --- | --- |

(175)

A makrogazdasági mutatók (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, növekedés, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözetek nagysága) meghatározása a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén történt. A Bizottság ehhez a panaszban benyújtott információkat, az uniós gyártóktól a vizsgálat megindítása előtt és után gyűjtött adatokat, valamint az uniós gyártók által kitöltött kérdőíveket használta fel. A (156) preambulumbekezdésben említett módon a termelését a 2017/2018-as idény végével megszüntető harmadik gyártó esetében a Bizottság a Fenaval által a panaszban nyújtott információkat vette figyelembe.

| (176) | A mikrogazdasági mutatók (értékesítési árak, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, készletek, bérek és előállítási költség) elemzését a Bizottság a két együttműködő uniós gyártó szintjén, a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan végezte el. |
| --- | --- |

(176)

A mikrogazdasági mutatók (értékesítési árak, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, készletek, bérek és előállítási költség) elemzését a Bizottság a két együttműködő uniós gyártó szintjén, a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan végezte el.

4.6.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.6.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (177) | A figyelembe vett időszakban aktív három uniós gyártó adatai alapján a teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

  6. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 18 000 –25 000 | 25 000 –34 000 | 12 000 –16 000 | 18 000 –24 000 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 137 | 67 | 97 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 66 000 –88 000 | 66 000 –88 000 | 66 000 –88 000 | 46 000 –62 000 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 100 | 100 | 71 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 28,3 | 38,8 | 19,1 | 38,9 |
| Forrás: A panasz, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek |

(177)

A figyelembe vett időszakban aktív három uniós gyártó adatai alapján a teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

6. táblázat

6. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

18 000 –25 000

25 000 –34 000

12 000 –16 000

18 000 –24 000

Index (2015/2016 = 100)

Index (2015/2016 = 100)

100

100

137

137

67

67

97

97

Termelési kapacitás (tonna)

66 000 –88 000

66 000 –88 000

66 000 –88 000

46 000 –62 000

Index (2015/2016 = 100)

Index (2015/2016 = 100)

100

100

100

100

100

100

71

71

Kapacitáskihasználás (%)

28,3

38,8

19,1

38,9

Forrás: A panasz, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

| (178) | A figyelembe vett időszakban az Unió összesített termelése a volumen átlagát tekintve stabilan alakult, ingadozásokat a betakarított terményminőség okozott (a 2016/2017-es idény termése kiemelkedően jó volt, ezt rossz termésű idény követte), valamint az, hogy a harmadik uniós gyártó a 2017/2018-as idény végével megszüntette a termelését. A felülvizsgálati időszakban emiatt csak a két együttműködő uniós gyártó állította elő az érintett terméket. |
| --- | --- |

(178)

A figyelembe vett időszakban az Unió összesített termelése a volumen átlagát tekintve stabilan alakult, ingadozásokat a betakarított terményminőség okozott (a 2016/2017-es idény termése kiemelkedően jó volt, ezt rossz termésű idény követte), valamint az, hogy a harmadik uniós gyártó a 2017/2018-as idény végével megszüntette a termelését. A felülvizsgálati időszakban emiatt csak a két együttműködő uniós gyártó állította elő az érintett terméket.

| (179) | A kapacitáskihasználás aránya a teljes figyelembe vett időszakban 50 % alatt maradt. A viszonylag alacsony arány azzal magyarázható, hogy a konzervmandarin-gyártók friss gyümölcsöt használnak fel fő nyersanyagként, amely gyorsan romlik. Ebből adódóan a kapacitásnak csúcsidényben kell rendelkezésre állnia a friss gyümölcs viszonylag rövid idő alatti feldolgozásához. |
| --- | --- |

(179)

A kapacitáskihasználás aránya a teljes figyelembe vett időszakban 50 % alatt maradt. A viszonylag alacsony arány azzal magyarázható, hogy a konzervmandarin-gyártók friss gyümölcsöt használnak fel fő nyersanyagként, amely gyorsan romlik. Ebből adódóan a kapacitásnak csúcsidényben kell rendelkezésre állnia a friss gyümölcs viszonylag rövid idő alatti feldolgozásához.

4.6.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (180) | A figyelembe vett időszakban aktív három uniós gyártó adatai alapján az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és uniós piaci részesedése a következőképpen alakult:

  7. táblázat


  Az értékesítés volumene és piaci részesedése | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen (tonna) | 15 000 –20 000 | 22 000 –30 000 | 12 000 –16 000 | 13 000 –17 000 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 146 | 81 | 86 |
| Piaci részesedés (%) | 32 | 40 | 28 | 28 |

(180)

A figyelembe vett időszakban aktív három uniós gyártó adatai alapján az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és uniós piaci részesedése a következőképpen alakult:

7. táblázat

7. táblázat

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési volumen (tonna)

15 000 –20 000

22 000 –30 000

12 000 –16 000

13 000 –17 000

Index (2015/2016 = 100)

Index (2015/2016 = 100)

100

100

146

146

81

81

86

86

Piaci részesedés (%)

32

40

28

28

| (181) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítése általában véve az uniós termeléshez hasonló mintázatot követ. Összességében az uniós gazdasági ágazat értékesítése a 2015/2016-os idény és a felülvizsgálati időszak között 14 %-kal visszaesett annak ellenére, hogy ugyanebben az időszakban a felhasználás viszonylag stabil maradt. Emellett az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 4 százalékponttal csökkent. |
| --- | --- |

(181)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítése általában véve az uniós termeléshez hasonló mintázatot követ. Összességében az uniós gazdasági ágazat értékesítése a 2015/2016-os idény és a felülvizsgálati időszak között 14 %-kal visszaesett annak ellenére, hogy ugyanebben az időszakban a felhasználás viszonylag stabil maradt. Emellett az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 4 százalékponttal csökkent.

4.6.2.3.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (182) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 120 | 106 | 118 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 60–80 | 60–90 | 30–50 | 50–60 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 114 | 64 | 83 |
| Forrás: A panasz, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek |

(182)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Felülvizsgálati időszak

Index (2015/2016 = 100)

Index (2015/2016 = 100)

100

100

120

120

106

106

118

118

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

60–80

60–90

30–50

50–60

Index (2015/2016 = 100)

Index (2015/2016 = 100)

100

100

114

114

64

64

83

83

Forrás: A panasz, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

| (183) | Az általános foglalkoztatottság 18 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Az egy alkalmazottra jutó termelési volumenként kifejezett termelékenység a figyelembe vett időszakban csökkent, és mélypontját a 2017/2018-as idényben érte el, amikor az uniós gyártók egyike beszüntette tevékenységét. Ennek kapcsán a Bizottság megállapította, hogy az ágazat termelékenysége a rendelkezésre álló friss gyümölcs minőségétől és mennyiségétől függően változik: javul, ha az adott évben jó volt a termés, rossz termés esetén pedig romlik. 2016/2017-ben a citrusfélék termése kivételesen jó volt, ennek megfelelően a termelékenység ebben az idényben volt a legmagasabb. |
| --- | --- |

(183)

Az általános foglalkoztatottság 18 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Az egy alkalmazottra jutó termelési volumenként kifejezett termelékenység a figyelembe vett időszakban csökkent, és mélypontját a 2017/2018-as idényben érte el, amikor az uniós gyártók egyike beszüntette tevékenységét. Ennek kapcsán a Bizottság megállapította, hogy az ágazat termelékenysége a rendelkezésre álló friss gyümölcs minőségétől és mennyiségétől függően változik: javul, ha az adott évben jó volt a termés, rossz termés esetén pedig romlik. 2016/2017-ben a citrusfélék termése kivételesen jó volt, ennek megfelelően a termelékenység ebben az idényben volt a legmagasabb.

4.6.2.4.   Növekedés

| (184) | Az uniós felhasználás a figyelembe vett időszakban ingadozott, míg az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene 14 %-kal visszaesett, részben amiatt, hogy a gyártók egyike a figyelembe vett időszakban megszűnt. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése így 4 százalékponttal csökkent, amelyet az érintett országból érkező behozatal piaci részesedésének 17 százalékpontos visszaesése kísért. |
| --- | --- |

(184)

Az uniós felhasználás a figyelembe vett időszakban ingadozott, míg az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene 14 %-kal visszaesett, részben amiatt, hogy a gyártók egyike a figyelembe vett időszakban megszűnt. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése így 4 százalékponttal csökkent, amelyet az érintett országból érkező behozatal piaci részesedésének 17 százalékpontos visszaesése kísért.

4.6.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.6.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (185) | Az uniós gyártók uniós piaci átlagos értékesítési egységára (EUR/tonna) a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Értékesítési árak az uniós szabadpiacon | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési ár (EUR/tonna) | 1 340 –1 450 | 1 330 –1 450 | 1 390 –1 510 | 1 410 –1 530 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 99 | 103 | 104 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) | 1 310 –1 420 | 1 300 –1 410 | 1 580 –1 710 | 1 320 –1 430 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 99 | 120 | 100 |
| Forrás: Az uniós gyártók által kitöltött kérdőívek |

(185)

Az uniós gyártók uniós piaci átlagos értékesítési egységára (EUR/tonna) a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Értékesítési árak az uniós szabadpiacon

Értékesítési árak az uniós szabadpiacon

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési ár (EUR/tonna)

1 340 –1 450

1 330 –1 450

1 390 –1 510

1 410 –1 530

Index (2015/2016 = 100)

Index (2015/2016 = 100)

100

100

99

99

103

103

104

104

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

1 310 –1 420

1 300 –1 410

1 580 –1 710

1 320 –1 430

Index (2015/2016 = 100)

Index (2015/2016 = 100)

100

100

99

99

120

120

100

100

Forrás: Az uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

Forrás: Az uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

| (186) | A fenti táblázat az átlagos értékesítési egységárnak a hozzá tartozó termelési költséghez viszonyított, uniós piaci változását mutatja. A figyelembe vett időszakban az értékesítési ár 4 %-kal nőtt, míg az előállítási költség ugyanezen időszak alatt viszonylag stabilan alakult. Az előállítási költség megugrását a 2017/2018-as idényben a rossz termés okozta. |
| --- | --- |

(186)

A fenti táblázat az átlagos értékesítési egységárnak a hozzá tartozó termelési költséghez viszonyított, uniós piaci változását mutatja. A figyelembe vett időszakban az értékesítési ár 4 %-kal nőtt, míg az előállítási költség ugyanezen időszak alatt viszonylag stabilan alakult. Az előállítási költség megugrását a 2017/2018-as idényben a rossz termés okozta.

| (187) | Összességében véve az uniós gazdasági ágazatnak az előállítási költségek szinten tartása mellett a figyelembe vett időszakban sikerült 4 %-kal emelnie értékesítési árait, ennek köszönhetően pedig jelentősen javítania jövedelmezőségét ebben az időszakban. |
| --- | --- |

(187)

Összességében véve az uniós gazdasági ágazatnak az előállítási költségek szinten tartása mellett a figyelembe vett időszakban sikerült 4 %-kal emelnie értékesítési árait, ennek köszönhetően pedig jelentősen javítania jövedelmezőségét ebben az időszakban.

4.6.3.2.   Munkaerőköltség

| (188) | Az uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 21 380 –23 200 | 21 450 –23 270 | 20 850 –22 630 | 21 680 –23 530 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 100 | 97 | 101 |
| Forrás: Az uniós gyártók által kitöltött kérdőívek |

(188)

Az uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

21 380 –23 200

21 450 –23 270

20 850 –22 630

21 680 –23 530

Index (2015/2016 = 100)

Index (2015/2016 = 100)

100

100

100

100

97

97

101

101

Forrás: Az uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

Forrás: Az uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

| (189) | Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban stabilan alakult, ennélfogva nagyrészt elkerülte a 2017/2018-as évad viszontagságait. |
| --- | --- |

(189)

Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban stabilan alakult, ennélfogva nagyrészt elkerülte a 2017/2018-as évad viszontagságait.

4.6.3.3.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (190) | Az uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A szabadpiaci uniós értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | 1,6–2,2 | 1,8–2,4 | –11,7-
  –12,9 | 4,2–5,8 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 109 | –583 | 262 |
| Pénzforgalom | 550 000 –600 000 | 780 000 –850 000 | –1 440 000 -
  –1 320 000 | 1 590 000 -1 730 000 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 141 | –238 | 287 |
| Beruházások | 920 000 –1 140 000 | 1 260 000 –1 550 000 | 430 000 –530 000 | 1 500 000 –1 840 000 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 137 | 47 | 161 |
| A beruházások megtérülése | 100 | 119 | –460 | 280 |
| Forrás: Az uniós gyártók által kitöltött kérdőívek |

(190)

Az uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Felülvizsgálati időszak

A szabadpiaci uniós értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

1,6–2,2

1,8–2,4

–11,7-

–12,9

4,2–5,8

Index (2015/2016 = 100)

Index (2015/2016 = 100)

100

100

109

109

–583

583

262

262

Pénzforgalom

550 000 –600 000

780 000 –850 000

–1 440 000 -

–1 320 000

1 590 000 -1 730 000

Index (2015/2016 = 100)

Index (2015/2016 = 100)

100

100

141

141

–238

238

287

287

Beruházások

920 000 –1 140 000

1 260 000 –1 550 000

430 000 –530 000

1 500 000 –1 840 000

Index (2015/2016 = 100)

Index (2015/2016 = 100)

100

100

137

137

47

47

161

161

A beruházások megtérülése

100

119

–460

280

Forrás: Az uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

Forrás: Az uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

| (191) | A Bizottság az uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék uniós piaci értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. |
| --- | --- |

(191)

A Bizottság az uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék uniós piaci értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában.

| (192) | A figyelembe vett időszakban a jövedelmezőség jelentős mértékben javult. A jövedelmezőségi adatok a 2017/2018-as idényben meredek visszaesést mutatnak. Az előzőekben kifejtettek szerint a 2017/2018-as idény nagyrészt a különösen zord időjárási viszonyoknak és az ebből adódóan magasabb költségeknek köszönhetően volt veszteséges. A felülvizsgálati időszakban azonban az uniós gazdasági ágazat már ismét nyereséges volt, és csaknem elérte a 6,8 %-os nyereségcélt. |
| --- | --- |

(192)

A figyelembe vett időszakban a jövedelmezőség jelentős mértékben javult. A jövedelmezőségi adatok a 2017/2018-as idényben meredek visszaesést mutatnak. Az előzőekben kifejtettek szerint a 2017/2018-as idény nagyrészt a különösen zord időjárási viszonyoknak és az ebből adódóan magasabb költségeknek köszönhetően volt veszteséges. A felülvizsgálati időszakban azonban az uniós gazdasági ágazat már ismét nyereséges volt, és csaknem elérte a 6,8 %-os nyereségcélt.

| (193) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A figyelembe vett időszak alatt a pénzforgalom nagyjából az érintett termék uniós gazdasági ágazata jövedelmezőségének megfelelően alakult. |
| --- | --- |

(193)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A figyelembe vett időszak alatt a pénzforgalom nagyjából az érintett termék uniós gazdasági ágazata jövedelmezőségének megfelelően alakult.

| (194) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat a költségek szinten tartása érdekében a meglévő gyártóberendezések karbantartására és optimalizálására irányuló beruházásokat valósított meg. A beruházások szintje különösen a felülvizsgálati időszakban emelkedett, aminek nagy valószínűséggel kedvezett az adott idényben a jó termésre vonatkozó korai előrejelzések alapján várható nyereségszint is. A környezetvédelmi előírásoknak való jobb megfelelést célzó beruházásokra is sor került. |
| --- | --- |

(194)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat a költségek szinten tartása érdekében a meglévő gyártóberendezések karbantartására és optimalizálására irányuló beruházásokat valósított meg. A beruházások szintje különösen a felülvizsgálati időszakban emelkedett, aminek nagy valószínűséggel kedvezett az adott idényben a jó termésre vonatkozó korai előrejelzések alapján várható nyereségszint is. A környezetvédelmi előírásoknak való jobb megfelelést célzó beruházásokra is sor került.

| (195) | A beruházások megtérülése a figyelembe vett időszak alatt szorosan követte a jövedelmezőség tendenciáját. |
| --- | --- |

(195)

A beruházások megtérülése a figyelembe vett időszak alatt szorosan követte a jövedelmezőség tendenciáját.

4.6.3.4.   Készletek

| (196) | Az uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Készletek | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (tonna) | 2 300 –2 700 | 3 100 –3 610 | 1 800 –2 110 | 4 400 –5 060 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 133 | 78 | 187 |
| Forrás: Az uniós gyártók által kitöltött kérdőívek |

(196)

Az uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Készletek

Készletek

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Felülvizsgálati időszak

Zárókészletek (tonna)

2 300 –2 700

3 100 –3 610

1 800 –2 110

4 400 –5 060

Index (2015/2016 = 100)

Index (2015/2016 = 100)

100

100

133

133

78

78

187

187

Forrás: Az uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

Forrás: Az uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

| (197) | A felülvizsgálati időszakban az uniós gyártók jelentős mértékben növelték készleteiket. Említést érdemel, hogy a felülvizsgálati időszak jelentős készlethalmozásával párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat tisztességes nyereséget is elért. Bizonyos készletszint fenntartása azért szükséges, hogy a frissen betakarított termény feldolgozását közvetlenül megelőző értékesítést is el lehessen látni. Ennélfogva nem tekinthető kárhelyzetre utaló körülménynek. |
| --- | --- |

(197)

A felülvizsgálati időszakban az uniós gyártók jelentős mértékben növelték készleteiket. Említést érdemel, hogy a felülvizsgálati időszak jelentős készlethalmozásával párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat tisztességes nyereséget is elért. Bizonyos készletszint fenntartása azért szükséges, hogy a frissen betakarított termény feldolgozását közvetlenül megelőző értékesítést is el lehessen látni. Ennélfogva nem tekinthető kárhelyzetre utaló körülménynek.

4.6.3.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

| (198) | A megállapított dömpingkülönbözetek jelentős mértékben meghaladták a csekély mértéket és az intézkedések jelenlegi szintjét (lásd a fenti (137) preambulumbekezdést). Ezenkívül tekintettel a kínai szabad kapacitásra és importárakra (lásd a (147) és (167) preambulumbekezdést) a dömpingkülönbözetek tényleges nagyságának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem minősíthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(198)

A megállapított dömpingkülönbözetek jelentős mértékben meghaladták a csekély mértéket és az intézkedések jelenlegi szintjét (lásd a fenti (137) preambulumbekezdést). Ezenkívül tekintettel a kínai szabad kapacitásra és importárakra (lásd a (147) és (167) preambulumbekezdést) a dömpingkülönbözetek tényleges nagyságának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem minősíthető elhanyagolhatónak.

| (199) | Az eredeti intézkedések bevezetésére 2008 decemberében került sor. Azóta az uniós gazdasági ágazat első ízben a felülvizsgálati időszakban ért el az eredeti vizsgálat során megállapított 6,8 %-os nyereségcélt megközelítő hozamot. Az uniós gazdasági ágazat általános helyzetét, valamint a Kínából az utóbbi években változatlanul jelentős mennyiségben érkező behozatalt figyelembe véve az a következtetés adódik, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is instabil és kiszolgáltatott helyzetben van. |
| --- | --- |

(199)

Az eredeti intézkedések bevezetésére 2008 decemberében került sor. Azóta az uniós gazdasági ágazat első ízben a felülvizsgálati időszakban ért el az eredeti vizsgálat során megállapított 6,8 %-os nyereségcélt megközelítő hozamot. Az uniós gazdasági ágazat általános helyzetét, valamint a Kínából az utóbbi években változatlanul jelentős mennyiségben érkező behozatalt figyelembe véve az a következtetés adódik, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is instabil és kiszolgáltatott helyzetben van.

4.6.4.   A jelentős kárra vonatkozó következtetés

A jelentős kárra vonatkozó következtetés

| (200) | Az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi kárt okozó dömping hatásaiból. A hatályban lévő intézkedések hozzájárultak a dömpingelt behozatal megakadályozásához, és mivel az ezzel kapcsolatos aggályok elhárultak, az uniós gazdasági ágazat helyzete ismét biztató. Az intézkedések révén az uniós gazdasági ágazat a tisztességes versenyre összpontosíthat egy olyan környezetben, amelyben a nemzetközi mezőny gyors ütemben bővül új szereplőkkel. Végül pedig a hatályos vámok közrejátszottak a figyelembe vett időszakban hozott beruházási döntésekben is. |
| --- | --- |

(200)

Az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi kárt okozó dömping hatásaiból. A hatályban lévő intézkedések hozzájárultak a dömpingelt behozatal megakadályozásához, és mivel az ezzel kapcsolatos aggályok elhárultak, az uniós gazdasági ágazat helyzete ismét biztató. Az intézkedések révén az uniós gazdasági ágazat a tisztességes versenyre összpontosíthat egy olyan környezetben, amelyben a nemzetközi mezőny gyors ütemben bővül új szereplőkkel. Végül pedig a hatályos vámok közrejátszottak a figyelembe vett időszakban hozott beruházási döntésekben is.

| (201) | Az azonban nem állítható, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete szilárd lenne. Noha az uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó egyes kármutatók – nevezetesen a jövedelmezőség, a beruházások, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom – stabilabb képet festenek, az eredmények nem minden vonatkozásban érhetők tetten. Más kármutatókban, így különösen az értékesítési volumenben, a piaci részesedésben és a termelésben alig volt változás. A mutatók együttes vizsgálatából egyértelműen az derül ki, hogy a javulás jelei ellenére az ágazat helyzete továbbra is meglehetősen instabil. |
| --- | --- |

(201)

Az azonban nem állítható, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete szilárd lenne. Noha az uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó egyes kármutatók – nevezetesen a jövedelmezőség, a beruházások, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom – stabilabb képet festenek, az eredmények nem minden vonatkozásban érhetők tetten. Más kármutatókban, így különösen az értékesítési volumenben, a piaci részesedésben és a termelésben alig volt változás. A mutatók együttes vizsgálatából egyértelműen az derül ki, hogy a javulás jelei ellenére az ágazat helyzete továbbra is meglehetősen instabil.

| (202) | A fentiek alapján megállapítható, hogy az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(202)

A fentiek alapján megállapítható, hogy az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár a figyelembe vett időszakban.

| (203) | A végső tájékoztatással kapcsolatos beadványában a CCC több észrevételt is megfogalmazott az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetéről, és olyan tényezőkre – többek között az általános környezetre és a Törökországból érkező behozatalra – mutatott rá, amelyek hozzájárulhattak az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetéhez. A fenti (202) preambulumbekezdésben említett módon azonban a Bizottság azt állapította meg, hogy az Uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár. Az észrevételek emiatt vitathatók. |
| --- | --- |

(203)

A végső tájékoztatással kapcsolatos beadványában a CCC több észrevételt is megfogalmazott az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetéről, és olyan tényezőkre – többek között az általános környezetre és a Törökországból érkező behozatalra – mutatott rá, amelyek hozzájárulhattak az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetéhez. A fenti (202) preambulumbekezdésben említett módon azonban a Bizottság azt állapította meg, hogy az Uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár. Az észrevételek emiatt vitathatók.

5.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (204) | mivel az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár a felülvizsgálati időszakban, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint értékelte, hogy ha a Kína elleni intézkedések hatályukat vesztenék, akkor fennállna-e a valószínűsége az eredetileg a Kínából érkező dömpingelt behozatallal okozott kár megismétlődésének. |
| --- | --- |

(204)

mivel az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár a felülvizsgálati időszakban, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint értékelte, hogy ha a Kína elleni intézkedések hatályukat vesztenék, akkor fennállna-e a valószínűsége az eredetileg a Kínából érkező dömpingelt behozatallal okozott kár megismétlődésének.

| (205) | Az uniós gyümölcskonzerv-piac jelenleg stabil versenypiac. A vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt – a kereslet csökkenését, a fogyasztási szokások megváltozását, technológiai fejleményeket, az exportteljesítmény alakulását –, amely a belső gazdasági ágazatot fenyegetné. A vizsgálat során az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy Kínát leszámítva nem tart a harmadik országokból érkező behozatal legutóbb tapasztalt növekedésétől, mert a harmadik országbeli gyártók tisztességes árakkal versenyeznek, emellett kapacitásuk is korlátozott. |
| --- | --- |

(205)

Az uniós gyümölcskonzerv-piac jelenleg stabil versenypiac. A vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt – a kereslet csökkenését, a fogyasztási szokások megváltozását, technológiai fejleményeket, az exportteljesítmény alakulását –, amely a belső gazdasági ágazatot fenyegetné. A vizsgálat során az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy Kínát leszámítva nem tart a harmadik országokból érkező behozatal legutóbb tapasztalt növekedésétől, mert a harmadik országbeli gyártók tisztességes árakkal versenyeznek, emellett kapacitásuk is korlátozott.

| (206) | Annak megállapítása céljából, hogy az aggodalom megalapozott-e, a Bizottság megvizsgálta a kínai termelési volument és szabad kapacitást, az uniós piac vonzerejét, a kínai behozatal volumenének és importárainak az árak alakulására kifejtett lehetséges hatását, valamint az árak ilyen alakulásának az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenére, áraira és jövedelmezőségére kifejtett hatását. |
| --- | --- |

(206)

Annak megállapítása céljából, hogy az aggodalom megalapozott-e, a Bizottság megvizsgálta a kínai termelési volument és szabad kapacitást, az uniós piac vonzerejét, a kínai behozatal volumenének és importárainak az árak alakulására kifejtett lehetséges hatását, valamint az árak ilyen alakulásának az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenére, áraira és jövedelmezőségére kifejtett hatását.

5.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (207) | A fenti (146)–(147) preambulumbekezdésben már részletesen kifejtett módon Kínában jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre. Kína a friss mandarin legnagyobb termelője a világon, exportáló gyártói pedig képesek olyan piacokat is ellátni, amelyek mérete többszöröse az uniós piacénak. E gyártók erőteljesen orientáltak és motiváltak az iránt, hogy termékeiket nagy volumenben exportpiacokon értékesítsék. A közelmúlt tapasztalatai továbbá azt mutatják, hogy a kínai exportáló gyártók képesek gyorsan alkalmazkodva dömpingelt behozatallal ellátni az uniós piacot. A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a Kínából származó érintett termék behozatala az eredeti rendeletet megsemmisítését kimondó 2012. márciusi ítéletet követően exponenciális növekedésnek indult (72). |
| --- | --- |

(207)

A fenti (146)–(147) preambulumbekezdésben már részletesen kifejtett módon Kínában jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre. Kína a friss mandarin legnagyobb termelője a világon, exportáló gyártói pedig képesek olyan piacokat is ellátni, amelyek mérete többszöröse az uniós piacénak. E gyártók erőteljesen orientáltak és motiváltak az iránt, hogy termékeiket nagy volumenben exportpiacokon értékesítsék. A közelmúlt tapasztalatai továbbá azt mutatják, hogy a kínai exportáló gyártók képesek gyorsan alkalmazkodva dömpingelt behozatallal ellátni az uniós piacot. A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a Kínából származó érintett termék behozatala az eredeti rendeletet megsemmisítését kimondó 2012. márciusi ítéletet követően exponenciális növekedésnek indult (72).

72

5.2.   A kínai dömping hatása az uniós gazdasági ágazatra

A kínai dömping hatása az uniós gazdasági ágazatra

| (208) | Az importárak szintjét illetően a vizsgálat kimutatta, hogy a hatályos intézkedések hatályon kívül helyezése esetén, valamint feltételezve, hogy a felülvizsgálati időszakban változatlanok maradnának az érintett ország importárai és az uniós gazdasági ágazat ára, az importárak 9–11 %-kal az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálnának. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat valószínűsíthetően értékesítési volument és piaci részesedést veszítene az uniós piacon. |
| --- | --- |

(208)

Az importárak szintjét illetően a vizsgálat kimutatta, hogy a hatályos intézkedések hatályon kívül helyezése esetén, valamint feltételezve, hogy a felülvizsgálati időszakban változatlanok maradnának az érintett ország importárai és az uniós gazdasági ágazat ára, az importárak 9–11 %-kal az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálnának. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat valószínűsíthetően értékesítési volument és piaci részesedést veszítene az uniós piacon.

| (209) | A Bizottság szimuláció útján értékelte a kínai behozatali volumen esetleges emelkedésének az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínű hatását. Amint a kínai konzervmandarin-behozatal növekedése miatt 6 200 tonnányi csökkenés következne be az uniós gazdasági ágazat értékesítési és termelési volumenében, a termelési egységköltség 7,1 %-kal nőne, ami rontaná az uniós gyártók helyzetét, és veszteségessé tenné őket. A volumen ilyen mértékű növelése a kínai exportáló gyártók számára a fenti 3.7.1. szakaszban bemutatott jelentős szabad kapacitásukra tekintettel könnyen teljesíthető. |
| --- | --- |

(209)

A Bizottság szimuláció útján értékelte a kínai behozatali volumen esetleges emelkedésének az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínű hatását. Amint a kínai konzervmandarin-behozatal növekedése miatt 6 200 tonnányi csökkenés következne be az uniós gazdasági ágazat értékesítési és termelési volumenében, a termelési egységköltség 7,1 %-kal nőne, ami rontaná az uniós gyártók helyzetét, és veszteségessé tenné őket. A volumen ilyen mértékű növelése a kínai exportáló gyártók számára a fenti 3.7.1. szakaszban bemutatott jelentős szabad kapacitásukra tekintettel könnyen teljesíthető.

| (210) | mivel a Kínán kívüli egyéb harmadik országokból érkező behozatal 82 %-a Törökországból érkezik, nem zárható ki, hogy a dömpingelt kínai konzervmandarin az innét érkező behozatali volumen egy részét helyettesítené. Ugyanakkor a Törökországból az Unióba érkező behozatal átlagos értékesítési ára az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési ára alatt van, ami azt jelenti, hogy a dömpingelt kínai konzervmandarin nagyobb mértékű megjelenése esetén az az uniós piacon először nagy valószínűséggel az uniós gazdasági ágazat kárára növelné részesedését, és csak ezután szorítaná ki a piacról a törökországi gyártók által az Unióba exportált mennyiségeket. Figyelembe véve azonban a rendelkezésükre álló szabad kapacitást, a kínai gyártók egyaránt könnyen megszerezhetnék a többi harmadik ország (köztük Törökország) és az uniós gyártók piaci részesedését. |
| --- | --- |

(210)

mivel a Kínán kívüli egyéb harmadik országokból érkező behozatal 82 %-a Törökországból érkezik, nem zárható ki, hogy a dömpingelt kínai konzervmandarin az innét érkező behozatali volumen egy részét helyettesítené. Ugyanakkor a Törökországból az Unióba érkező behozatal átlagos értékesítési ára az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési ára alatt van, ami azt jelenti, hogy a dömpingelt kínai konzervmandarin nagyobb mértékű megjelenése esetén az az uniós piacon először nagy valószínűséggel az uniós gazdasági ágazat kárára növelné részesedését, és csak ezután szorítaná ki a piacról a törökországi gyártók által az Unióba exportált mennyiségeket. Figyelembe véve azonban a rendelkezésükre álló szabad kapacitást, a kínai gyártók egyaránt könnyen megszerezhetnék a többi harmadik ország (köztük Törökország) és az uniós gyártók piaci részesedését.

5.3.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (211) | Az uniós piac mérete – tekintve, hogy a világ harmadik legnagyobb piacáról van szó – egyértelműen növeli az uniós piac vonzerejét. Emellett az, hogy a Kínából érkező behozatal a hatályban lévő intézkedések ellenére is folytatódott, ugyancsak arra utal, hogy a kínai exportáló gyártók vonzónak találják az uniós piacot, amelyen továbbra is szívesen értékesítenek. Az eredeti rendeletet megsemmisítését kimondó 2012. márciusi ítélet megállapította továbbá, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályon kívül helyezése arra ösztönzi a kínai exportáló gyártókat, hogy más harmadik országokból a magasabb árszintű uniós piacra irányítsák át az exportjukat. Ráadásul a kínai exportáló gyártóknak a legnagyobb exportpiacukra, az Egyesült Államokba irányuló szállításait jelenleg 25 %-os kiegészítő vám terheli (73). Az új vámokat a Kína és az Egyesült Államok közötti folyamatos kereskedelmi feszültségek miatt vezették be. Ezek a vámok a Kínával szemben jelenleg folyamatban lévő, 301. szakasz szerinti vizsgálat keretében hozott tarifális intézkedések körébe tartoznak (74). |
| --- | --- |

(211)

Az uniós piac mérete – tekintve, hogy a világ harmadik legnagyobb piacáról van szó – egyértelműen növeli az uniós piac vonzerejét. Emellett az, hogy a Kínából érkező behozatal a hatályban lévő intézkedések ellenére is folytatódott, ugyancsak arra utal, hogy a kínai exportáló gyártók vonzónak találják az uniós piacot, amelyen továbbra is szívesen értékesítenek. Az eredeti rendeletet megsemmisítését kimondó 2012. márciusi ítélet megállapította továbbá, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályon kívül helyezése arra ösztönzi a kínai exportáló gyártókat, hogy más harmadik országokból a magasabb árszintű uniós piacra irányítsák át az exportjukat. Ráadásul a kínai exportáló gyártóknak a legnagyobb exportpiacukra, az Egyesült Államokba irányuló szállításait jelenleg 25 %-os kiegészítő vám terheli (73). Az új vámokat a Kína és az Egyesült Államok közötti folyamatos kereskedelmi feszültségek miatt vezették be. Ezek a vámok a Kínával szemben jelenleg folyamatban lévő, 301. szakasz szerinti vizsgálat keretében hozott tarifális intézkedések körébe tartoznak (74).

73

74

| (212) | A fentiekre tekintettel az intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal azonnali és drasztikus árnyomáshoz vezetne Kína részéről, amelyet a gyártók jelentős rendelkezésre álló készlete és kapacitása is elősegítene. Ez árai, illetve volumene csökkentésére kényszerítené az uniós gazdasági ágazatot. Ha a nyereséges ágazat csökkenti az árait, rövid idő alatt veszteségessé válik. Ha az ágazat csökkenti értékesítési volumenét, egységköltsége nő, ami még tovább rontja jövedelmezőségét. Hosszú távon az uniós gazdasági ágazatnak módosítania (csökkentenie) kellene gyártási kapacitását. |
| --- | --- |

(212)

A fentiekre tekintettel az intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal azonnali és drasztikus árnyomáshoz vezetne Kína részéről, amelyet a gyártók jelentős rendelkezésre álló készlete és kapacitása is elősegítene. Ez árai, illetve volumene csökkentésére kényszerítené az uniós gazdasági ágazatot. Ha a nyereséges ágazat csökkenti az árait, rövid idő alatt veszteségessé válik. Ha az ágazat csökkenti értékesítési volumenét, egységköltsége nő, ami még tovább rontja jövedelmezőségét. Hosszú távon az uniós gazdasági ágazatnak módosítania (csökkentenie) kellene gyártási kapacitását.

| (213) | Az uniós gazdasági ágazat (212) preambulumbekezdésben kifejtett viszonylag instabil helyzete miatt, a dömpingelt kínai behozatal volumenének nagyarányú növekedése olyan káros hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra, amely az ágazat pénzügyi helyzetének gyors romlásához vezetne. |
| --- | --- |

(213)

Az uniós gazdasági ágazat (212) preambulumbekezdésben kifejtett viszonylag instabil helyzete miatt, a dömpingelt kínai behozatal volumenének nagyarányú növekedése olyan káros hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra, amely az ágazat pénzügyi helyzetének gyors romlásához vezetne.

5.4.   Következtetés

Következtetés

| (214) | A fentiekre tekintettel az intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal azonnali és drasztikus mennyiségi és árnyomáshoz vezetne Kína részéről a rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitás következtében. Ez árai, illetve volumene csökkentésére kényszerítené az uniós gazdasági ágazatot. Ha a nyereséges ágazat csökkenti az árait, rövid idő alatt veszteségessé válik. Ha az ágazat értékesítési volumene csökken, a piacvesztés következtében megemelkedett egységköltségei miatt romlik, illetve megszűnik a jövedelmezősége. |
| --- | --- |

(214)

A fentiekre tekintettel az intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal azonnali és drasztikus mennyiségi és árnyomáshoz vezetne Kína részéről a rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitás következtében. Ez árai, illetve volumene csökkentésére kényszerítené az uniós gazdasági ágazatot. Ha a nyereséges ágazat csökkenti az árait, rövid idő alatt veszteségessé válik. Ha az ágazat értékesítési volumene csökken, a piacvesztés következtében megemelkedett egységköltségei miatt romlik, illetve megszűnik a jövedelmezősége.

| (215) | Az uniós gazdasági ágazat bemutatott helyzetéből adódóan az intézkedések hatályvesztése valószínűleg az ágazat pénzügyi helyzetének gyors romlásához vezet attól függetlenül, hogy az ágazat mennyiségi vagy árverseny mellett dönt. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megismétlődéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(215)

Az uniós gazdasági ágazat bemutatott helyzetéből adódóan az intézkedések hatályvesztése valószínűleg az ágazat pénzügyi helyzetének gyors romlásához vezet attól függetlenül, hogy az ágazat mennyiségi vagy árverseny mellett dönt. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megismétlődéséhez vezetne.

6.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

6.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (216) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínával szembeni meglévő intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(216)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínával szembeni meglévő intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

6.2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (217) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatnak sikerült ismét nyereségessé válnia. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kár megismétlődésének valószínűsége kapcsán a fenti 5. szakaszban ismertetett módon az uniós gazdasági ágazat lényegesen rosszabb helyzetbe kerülne. Olyannyira, hogy az érintett termék Kínából érkező behozatalának várható volumenét és árait figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat súlyos kockázattal szembesülne az alacsonyabb értékesítési árak (árerózió) és az ismételt veszteségesség miatt (lásd a (212) preambulumbekezdést). A vállalkozások konszolidálását és a hasonló termék piacán való versenyképességük javítását célzó új beruházások ugyancsak hátrányt szenvednének. |
| --- | --- |

(217)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatnak sikerült ismét nyereségessé válnia. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kár megismétlődésének valószínűsége kapcsán a fenti 5. szakaszban ismertetett módon az uniós gazdasági ágazat lényegesen rosszabb helyzetbe kerülne. Olyannyira, hogy az érintett termék Kínából érkező behozatalának várható volumenét és árait figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat súlyos kockázattal szembesülne az alacsonyabb értékesítési árak (árerózió) és az ismételt veszteségesség miatt (lásd a (212) preambulumbekezdést). A vállalkozások konszolidálását és a hasonló termék piacán való versenyképességük javítását célzó új beruházások ugyancsak hátrányt szenvednének.

| (218) | Ennélfogva az intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná, amely így folytathatná felépülését a folyamatos dömping hatásából. Ezzel szemben az intézkedések megszüntetése véget vetne az uniós gazdasági ágazat talpra állásának, súlyosan fenyegetné életképességét, és ebből következően kockára tenné az ágazat létét, ami szűkítené a piaci kínálatot és versenyt. |
| --- | --- |

(218)

Ennélfogva az intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná, amely így folytathatná felépülését a folyamatos dömping hatásából. Ezzel szemben az intézkedések megszüntetése véget vetne az uniós gazdasági ágazat talpra állásának, súlyosan fenyegetné életképességét, és ebből következően kockára tenné az ágazat létét, ami szűkítené a piaci kínálatot és versenyt.

6.3.   A független importőrök/kereskedők érdeke

A független importőrök/kereskedők érdeke

| (219) | A Bizottság négy független importőrnek/kereskedőnek küldött ki kérdőívet. Közülük csak egytől érkezett részleges válasz. |
| --- | --- |

(219)

A Bizottság négy független importőrnek/kereskedőnek küldött ki kérdőívet. Közülük csak egytől érkezett részleges válasz.

| (220) | Ennek alapján nem voltak arra utaló jelek, hogy az intézkedések fenntartása olyan jelentős kedvezőtlen hatásokkal járna az importőrökre, amelyek meghaladnák az intézkedések uniós gazdasági ágazatra kifejtett kedvező hatásait. |
| --- | --- |

(220)

Ennek alapján nem voltak arra utaló jelek, hogy az intézkedések fenntartása olyan jelentős kedvezőtlen hatásokkal járna az importőrökre, amelyek meghaladnák az intézkedések uniós gazdasági ágazatra kifejtett kedvező hatásait.

6.4.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (221) | A Bizottság kérdőívet küldött az érintett termék két felhasználójának. Csak az egyikük küldött vissza (hiányosan) kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(221)

A Bizottság kérdőívet küldött az érintett termék két felhasználójának. Csak az egyikük küldött vissza (hiányosan) kitöltött kérdőívet.

| (222) | Ennek alapján nem voltak arra utaló jelek, hogy az intézkedések fenntartása olyan jelentős kedvezőtlen hatásokkal járna a felhasználókra, amelyek meghaladnák az intézkedések uniós gazdasági ágazatra kifejtett kedvező hatásait. |
| --- | --- |

(222)

Ennek alapján nem voltak arra utaló jelek, hogy az intézkedések fenntartása olyan jelentős kedvezőtlen hatásokkal járna a felhasználókra, amelyek meghaladnák az intézkedések uniós gazdasági ágazatra kifejtett kedvező hatásait.

6.5.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (223) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a Kínából származó egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék (nevezetesen mandarin stb.) behozatalára vonatkozó jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen. |
| --- | --- |

(223)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a Kínából származó egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék (nevezetesen mandarin stb.) behozatalára vonatkozó jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.

| (224) | A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a Kínából származó egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék (nevezetesen mandarin stb.) behozatalára vonatkozó jelenlegi dömpingellenes intézkedéseket. |
| --- | --- |

(224)

A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a Kínából származó egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék (nevezetesen mandarin stb.) behozatalára vonatkozó jelenlegi dömpingellenes intézkedéseket.

7.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (225) | A fentiekből következően a Kínából származó egyes elkészített vagy tartósított citrusfélékre (nevezetesen a mandarinra) alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(225)

A fentiekből következően a Kínából származó egyes elkészített vagy tartósított citrusfélékre (nevezetesen a mandarinra) alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (226) | A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. Az egyedi dömpingellenes vám hatálya alá tartozó vállalatoknak érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk a tagállamok vámhatóságai részére. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(226)

A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. Az egyedi dömpingellenes vám hatálya alá tartozó vállalatoknak érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk a tagállamok vámhatóságai részére. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámot kell alkalmazni.

| (227) | Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen. |
| --- | --- |

(227)

Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen.

| (228) | Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyéni vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő (az adott esettől függően százalékos arányt is meg lehet adni), ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyenkor a feltételek teljesülése esetén kijátszásellenes vizsgálat indítható. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére. |
| --- | --- |

(228)

Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyéni vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő (az adott esettől függően százalékos arányt is meg lehet adni), ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyenkor a feltételek teljesülése esetén kijátszásellenes vizsgálat indítható. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.

| (229) | Ha egy egyedi dömpingellenes vám hatálya aló tartozó vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, kérelmezheti a rá vonatkozó vám további alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (75). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. |
| --- | --- |

(229)

Ha egy egyedi dömpingellenes vám hatálya aló tartozó vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, kérelmezheti a rá vonatkozó vám további alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (75). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát.

75

| (230) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (76) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(230)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (76) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

76

| (231) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(231)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, a 2008. számú HR-vámtarifaszám meghatározása szerinti, jelenleg a 2008 30 55, 2008 30 75 és ex 2008 30 90 KN-kód alá besorolt (TARIC-kód: 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 és 2008309069) – hozzáadott alkoholt nem, de hozzáadott cukrot vagy más édesítőanyagot adott esetben tartalmazó – feldolgozott vagy tartósított mandarin (beleértve a tangerine és a satsuma fajtát is), clementine, wilking és más hasonló hibrid citrusfélék behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | EUR/tonna nettó terméktömeg | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang | 531,2 | A886 |
| Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd, Huangyan, Zhejiang | 361,4 | A887 |
| Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang város, Hubei tartomány | 489,7 | A888 |
| Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang | 499,9 | C528 |
| A mintába fel nem vett, együttműködő exportáló gyártók a melléklet szerint | 499,6 | A889 |
| Minden más vállalat | 531,2 | A999 |

Vállalat

EUR/tonna nettó terméktömeg

TARIC-kiegészítő kód

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang

531,2

A886

Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd, Huangyan, Zhejiang

361,4

A887

Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang város, Hubei tartomány

489,7

A888

Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang

499,9

C528

A mintába fel nem vett, együttműködő exportáló gyártók a melléklet szerint

499,6

A889

Minden más vállalat

531,2

A999

(3)   A (2) bekezdésben említett vállalatok számára meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amelyen szerepel az említett számlát kibocsátó jogalany név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt alábbi nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (érintett terméket) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő [érintett ország]-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, a „minden más vállalatra” érvényes vámtételt kell alkalmazni.

2. cikk

(1)   Amennyiben az áruk szabad forgalomba kerülésük előtt károsodnak, és ezért a vámértéknek az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (77) 132. cikke alapján történő meghatározása érdekében a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár kiigazítása szükséges, úgy az 1. cikk szerint kiszámított dömpingellenes vám összege is csökkentendő a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár kiigazításának megfelelő százalékos arányban.

(2)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

3. cikk

Az 1. cikk (2) bekezdése módosítható oly módon, hogy új exportáló gyártót vesznek fel a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok közé, amely exportáló gyártóra így a 499,6 EUR/tonna nettó terméktömeg súlyozottátlag-vám alkalmazandó, amennyiben a Kínai Népköztársaságból származó valamely új exportáló gyártó kielégítően bizonyítja a Bizottság felé az alábbiakat:

| a) | nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket az eredeti vizsgálati időszak során (2006. október 1-jétől 2007. szeptember 30-ig); |
| --- | --- |

a)

nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket az eredeti vizsgálati időszak során (2006. október 1-jétől 2007. szeptember 30-ig);

| b) | nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság azon exportáló gyártóival, amelyekre az e rendelettel életbe léptetett intézkedések alkalmazandók; valamint |
| --- | --- |

b)

nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság azon exportáló gyártóival, amelyekre az e rendelettel életbe léptetett intézkedések alkalmazandók; valamint

| c) | a felülvizsgálati időszakot követően ténylegesen exportálta az Unióba az érintett termékeket vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiség Unióba történő exportálására. |
| --- | --- |

c)

a felülvizsgálati időszakot követően ténylegesen exportálta az Unióba az érintett termékeket vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiség Unióba történő exportálására.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o., legutóbb az (EU) 2018/825 rendelettel módosítva (HL L 143., 2018.6.7., 1. o.).

1

(2)  A Tanács 1355/2008/EK rendelete (2008. december 18.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék (főként mandarin stb.) behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 350., 2008.12.30., 35. o.).

2

(3)  Az Európai Unió Bíróságának a C-338/10. sz., Grünwald Logistik Service GmbH (GLS) kontra Hauptzollamt Hamburg-Stadt ügyben 2012. március 22-én hozott ítélete.

3

Grünwald Logistik Service GmbH (GLS) kontra Hauptzollamt Hamburg-Stadt

(4)  A Tanács 158/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. február 18.)a Kínai Népköztársaságból származó egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék (nevezetesen mandarin stb.) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről (HL L 49., 2013.2.22., 29. o.).

4

(5)  A Bizottság 1313/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 10.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék (nevezetesen mandarin stb.) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről (HL L 354., 2014.12.11., 17. o.).

5

(6)  Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 104., 2019.3.19., 10. o.).

6

(7)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék (nevezetesen mandarin stb.) behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 414., 2019.12.10., 14. o.).

7

(8)  Lásd a panasz 3. mellékletét.

8

(9)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2425.

9

(10)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2425.

10

(11)  Közlemény a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

11

(12)  Nyilvántartási szám: t20.000686.

12

(13)  Globális Kereskedelmi Atlasz – GTA (https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm).

13

(14)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies.

14

(15)  Az ügy aktájához fűzött feljegyzés, nyilvántartási száma: t20.000629.

15

(16)  A Frucom az élelmiszeripari termékek, többek között a szárított gyümölcs, az étkezési diófélék, valamint a feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék, ezen belül a konzervmandarin európai importőreinek érdekeit képviseli.

16

(17)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2 (a továbbiakban: jelentés).

17

(18)  A jelentés 2. fejezete, 6–7. o.

18

(19)  A jelentés 2. fejezete, 10. o.

19

(20)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 15.).

20

(21)  A jelentés 2. fejezete, 20-21. o.

21

(22)  A jelentés 3. fejezete, 41. és 73–74. o.

22

(23)  A jelentés 6. fejezete, 120-121. o.

23

(24)  A jelentés 6. fejezete, 122-135. o.

24

(25)  A jelentés 7. fejezete, 167-168. o.

25

(26)  A jelentés 8. fejezete, 169–170. és 200–201. o.

26

(27)  A jelentés 2. fejezete, 15–16. o.; 4. fejezet, 50. és 84. o.; 5. fejezet, 108–109. o.

27

(28)  A jelentés 3. fejezete, 22–24. o.; 5. fejezet, 97–108. o.

28

(29)  A jelentés 5. fejezete, 104-9. o.

29

(30)  A jelentés 5. fejezete, 100-1. o.

30

(31)  A jelentés 2. fejezete, 26. o.

31

(32)  A jelentés 2. fejezete, 31-2. o.

32

(33)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 15.).

33

(34)  A jelentés 14. fejezete, 358. o.

34

(35)  A terv teljes szövege megtekinthető a kínai ipari és informatikai minisztérium honlapján: http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/ c5353943/content.html (legutóbbi hozzáférés: 2020. június 8.).

35

(36)  A jelentés 14.1–14.3. fejezete.

36

(37)  A jelentés 4. fejezete, 41–42. és 83. o.

37

(38)  A jelentés III. része, 14. fejezet, 346. és azt követő oldalak.

38

(39)  Az acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv bevezetése.

39

(40)  A jelentés 14. fejezete, 347. o.

40

(41)  Útmutató katalógus az ipar szerkezetátalakításához (2011. évi kiadás, 2013. évi módosítás), kiadta 9. sz. rendeletével a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2011. március 27-én, módosította az ipar szerkezetátalakításához összeállított útmutató katalógus 2011. évi kiadása egyes rendelkezéseinek módosításáról szóló, a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2013. február 16-i 21. sz. rendeletével kiadott nemzeti fejlesztési és reformbizottsági határozat.

41

(42)  Lásd a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2017/649 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról szóló, 2017. június 8-i (EU) 2017/969 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 146., 2017.6.9., 17. o.) (56) preambulumbekezdését.

42

(43)  A jelentés: 14. fejezete, 375–376. o.

43

(44)  A jelentés 6. fejezete, 138-149. o.

44

(45)  A jelentés 9. fejezete, 216. o.

45

(46)  A jelentés 9. fejezete, 213-215. o.

46

(47)  A jelentés 9. fejezete, 209-211. o.

47

(48)  Lásd még a jelentés 2. fejezetét, 9–10. o.

48

(49)  A jelentés 13. fejezete, 332-337. o.

49

(50)  A jelentés 13. fejezete, 336. o.

50

(51)  A jelentés 13. fejezete, 337-341. o.

51

(52)  A jelentés 6. fejezete, 114-117. o.

52

(53)  A jelentés 6. fejezete, 119. o.

53

(54)  A jelentés 6. fejezete, 120. o.

54

(55)  A jelentés 6. fejezete, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

55

(56)  SLásd az IMF munkadokumentumát: A kínai vállalatok adósságproblémájának megoldása („Resolving China’s Corporate Debt Problem”), szerzők: Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender és Jiangyan Yu, 2016. október, WP/16/203.

56

(57)  A jelentés 6. fejezete, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

57

(58)  https://connect.ihs.com/gta/standardreports

58

(59)  Török Statisztikai Hivatal, http://www.turkstat.gov.tr

59

(60)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies.

60

(61)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.), valamint a Bizottság (EU) 2017/749 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. február 24.) az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet Kazahsztánnak a rendelet I. mellékletében szereplő országok jegyzékéből való törlése tekintetében történő módosításáról (HL L 113., 2017.4.29., 11. o.).

61

(62)  Az Eurostat rendszere a gazdasági tevékenységek statisztikai célú osztályozására, https://ec.europa.eu/eurostat/web/nace-rev2, legutóbbi hozzáférés: 2020. március 24.

62

(63)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2090, legutóbbi hozzáférés: 2020. március 24.

63

(64)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2104, legutóbbi hozzáférés: 2020. március 24.

64

(65)  http://www.turkstat.gov.tr => Sajtóközlemények => Egyes villamosenergia- és földgázárak (legutóbbi hozzáférés: 2020. március 24.).

65

(66)  FRİGO-PAK GIDA MADDELERİ SANAYİ VE TİCARET A.Ş.

66

(67)  Az élelmiszerek, őshonos termények és állati melléktermékek importjával és exportjával foglalkozó kínai kereskedelmi kamara által közölt információk szerint Kína a konzervmandarin legnagyobb gyártója és exportőre, amelynek éves termelési volumene mintegy 600 000–700 000 tonna, míg az USA mezőgazdasági minisztériumának külföldi mezőgazdasági szolgálata által közölt becslés szerint a feldolgozási célú felhasználás 540 000 tonna volt 2018/2019-ben. 2020 áprilisában mintegy 160, 2015-ben még több mint 270 konzervmandarin-gyártó működött Kínában.

67

(68)  Az adatbázisban több mint 200 exportpiac szerepel.

68

(69)  Https://ustr.gov/issue-areas/enforcement/section-301-investigations/section-301-china/200-billion-trade-action.

69

(70)  2018 szeptemberében az Egyesült Államok – a kínai importra vonatkozó nagyobb, 200 milliárd USD értékű vámcsomag részeként – 25 %-os kiegészítő vámot vetett ki a Kínából származó tartósított citrusfélék behozatalára.

70

(71)  COFRUSA

71

(72)  Az 1313/2014/EU végrehajtási rendelet (63) preambulumbekezdése.

72

(73)  Lásd: „China: Citrus Annual”, FAS (USDA), 2018. december 14., idézi: 67. lábjegyzet, 9. o.

73

(74)  Lásd: „Section 301 – China”, az Egyesült Államok kereskedelmi képviselőjének hivatala („USTR”); megtekinthető a következő internetcímen: https://ustr.gov/issue-areas/enforcement/section-301-investigations/section-301-china (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 24.).

74

(75)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

75

(76)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

76

(77)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).

77

---

MELLÉKLET

A mintában nem szereplő kínai együttműködő exportáló gyártók:

| — | Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan |
| --- | --- |

—

Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

| — | Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo |
| --- | --- |

—

Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo

| — | Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei |
| --- | --- |

—

Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei

| — | Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang |
| --- | --- |

—

Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang

| — | Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang |
| --- | --- |

—

Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

| — | Zhejiang Fomdas Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang |
| --- | --- |

—

Zhejiang Fomdas Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang

| — | Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei |
| --- | --- |

—

Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei

| — | Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi |
| --- | --- |

—

Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

| — | Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang |
| --- | --- |

—

Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang

| — | Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang |
| --- | --- |

—

Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang

| — | Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai |
| --- | --- |

—

Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai

| — | Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei |
| --- | --- |

—

Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei

| — | Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan |
| --- | --- |

—

Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

| — | Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo |
| --- | --- |

—

Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo

| — | Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi |
| --- | --- |

—

Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

| — | Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo |
| --- | --- |

—

Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo

---

HATÁROZATOK

| 2020.10.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 351/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 351/37

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1535 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2020. október 21.)

az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról

(az értesítés a C(2020) 7388. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Unión belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állategészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) járványügyi intézkedéseket ír elő az afrikai sertéspestissel kapcsolatban egyes olyan tagállamokban (a továbbiakban: az érintett tagállamok), ahol házi sertések vagy vadon élő sertések esetében a betegség előfordulásának megerősített eseteit azonosították. A végrehajtási határozat mellékletének I–IV. része a szóban forgó betegséggel összefüggő járványügyi helyzetből adódó kockázatok szintje alapján megkülönböztetve jelöli ki és sorolja fel az érintett tagállamok bizonyos területeit. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosítására több alkalommal is sor került annak érdekében, hogy a melléklet tükrözze az afrikai sertéspestissel kapcsolatos uniós járványügyi helyzet alakulását. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét legutóbb az (EU) 2020/1402 bizottsági végrehajtási határozat (5) módosította az afrikai sertéspestis lengyelországi és a lengyel határhoz közeli németországi járványügyi helyzetének megváltozását követően. |
| --- | --- |

(1)

A 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) járványügyi intézkedéseket ír elő az afrikai sertéspestissel kapcsolatban egyes olyan tagállamokban (a továbbiakban: az érintett tagállamok), ahol házi sertések vagy vadon élő sertések esetében a betegség előfordulásának megerősített eseteit azonosították. A végrehajtási határozat mellékletének I–IV. része a szóban forgó betegséggel összefüggő járványügyi helyzetből adódó kockázatok szintje alapján megkülönböztetve jelöli ki és sorolja fel az érintett tagállamok bizonyos területeit. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosítására több alkalommal is sor került annak érdekében, hogy a melléklet tükrözze az afrikai sertéspestissel kapcsolatos uniós járványügyi helyzet alakulását. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét legutóbb az (EU) 2020/1402 bizottsági végrehajtási határozat (5) módosította az afrikai sertéspestis lengyelországi és a lengyel határhoz közeli németországi járványügyi helyzetének megváltozását követően.

| (2) | A 2002/60/EK tanácsi irányelv (6) meghatározza az afrikai sertéspestis elleni védekezés érdekében meghozandó alapvető uniós intézkedéseket. A 2002/60/EK irányelv 9. cikke előírja egy védőkörzet és egy megfigyelési körzet létrehozását arra az esetre vonatkozóan, ha valamely gazdaságban a sertésekkel kapcsolatban hivatalosan megállapítást nyert az afrikai sertéspestis diagnózisa, az említett irányelv 10. és 11. cikke pedig meghatározza azokat az intézkedéseket, amelyeket a védő- és megfigyelési körzetekben meg kell tenni a betegség elterjedésének megelőzése érdekében. Ezenkívül a 2002/60/EK irányelv 15. cikke meghatározza az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának megállapítása esetén alkalmazandó intézkedéseket. A közelmúlt tapasztalatai alapján a 2002/60/EK irányelvben meghatározott intézkedések – különösen a fertőzött gazdaságok tisztítására és fertőtlenítésére vonatkozó intézkedések és a betegségnek a házi- és vadon élő sertések populációiban való felszámolásával kapcsolatos egyéb intézkedések – hatékonynak bizonyulnak a betegség terjedése elleni védekezésben. |
| --- | --- |

(2)

A 2002/60/EK tanácsi irányelv (6) meghatározza az afrikai sertéspestis elleni védekezés érdekében meghozandó alapvető uniós intézkedéseket. A 2002/60/EK irányelv 9. cikke előírja egy védőkörzet és egy megfigyelési körzet létrehozását arra az esetre vonatkozóan, ha valamely gazdaságban a sertésekkel kapcsolatban hivatalosan megállapítást nyert az afrikai sertéspestis diagnózisa, az említett irányelv 10. és 11. cikke pedig meghatározza azokat az intézkedéseket, amelyeket a védő- és megfigyelési körzetekben meg kell tenni a betegség elterjedésének megelőzése érdekében. Ezenkívül a 2002/60/EK irányelv 15. cikke meghatározza az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának megállapítása esetén alkalmazandó intézkedéseket. A közelmúlt tapasztalatai alapján a 2002/60/EK irányelvben meghatározott intézkedések – különösen a fertőzött gazdaságok tisztítására és fertőtlenítésére vonatkozó intézkedések és a betegségnek a házi- és vadon élő sertések populációiban való felszámolásával kapcsolatos egyéb intézkedések – hatékonynak bizonyulnak a betegség terjedése elleni védekezésben.

| (3) | Az (EU) 2020/1402 végrehajtási határozat elfogadásának időpontja óta Romániában az afrikai sertéspestis házisertésekben való előfordulásának új eseteire derült fény. Emellett Lengyelországban és Szlovákiában az afrikai sertéspestist ismét több esetben kimutatták a vadon élő sertésekben. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2020/1402 végrehajtási határozat elfogadásának időpontja óta Romániában az afrikai sertéspestis házisertésekben való előfordulásának új eseteire derült fény. Emellett Lengyelországban és Szlovákiában az afrikai sertéspestist ismét több esetben kimutatták a vadon élő sertésekben.

| (4) | Lengyelország, Lettország és Litvánia egyes területein – az említett tagállamok által a 2002/60/EK irányelvvel összhangban alkalmazott intézkedéseknek köszönhetően – javult a járványügyi helyzet a házisertések tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

Lengyelország, Lettország és Litvánia egyes területein – az említett tagállamok által a 2002/60/EK irányelvvel összhangban alkalmazott intézkedéseknek köszönhetően – javult a járványügyi helyzet a házisertések tekintetében.

| (5) | 2020 októberében egy esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésben való előfordulását észlelték a lengyelországi słubicki járás olyan területén, amely jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében van felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésben való előfordulásának ezen esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak ezt a jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében felsorolt, az afrikai sertéspestis előfordulásának e legutóbbi esete által érintett területét az említett határozat mellékletének nem az I., hanem a II. részében kell feltüntetni. |
| --- | --- |

(5)

2020 októberében egy esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésben való előfordulását észlelték a lengyelországi słubicki járás olyan területén, amely jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében van felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésben való előfordulásának ezen esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak ezt a jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében felsorolt, az afrikai sertéspestis előfordulásának e legutóbbi esete által érintett területét az említett határozat mellékletének nem az I., hanem a II. részében kell feltüntetni.

| (6) | 2020 októberében az afrikai sertéspestis házisertésekben való előfordulását észlelték Románia Máramaros tájegységében, egy olyan területen, amely jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének III. részében van felsorolva, és egy olyan terület közvetlen közelében található, amely a II. részben van felsorolva. Az afrikai sertéspestis házisertésekben való előfordulásának ez az esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Romániának ezen, jelenleg az említett melléklet II. részében felsorolt, de az annak III. részében szereplő, az afrikai sertéspestis előfordulásának e legutóbbi esetei által érintett terület közvetlen közelében található területét mostantól az említett mellékletnek nem a II., hanem a III. részében kell feltüntetni. |
| --- | --- |

(6)

2020 októberében az afrikai sertéspestis házisertésekben való előfordulását észlelték Románia Máramaros tájegységében, egy olyan területen, amely jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének III. részében van felsorolva, és egy olyan terület közvetlen közelében található, amely a II. részben van felsorolva. Az afrikai sertéspestis házisertésekben való előfordulásának ez az esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Romániának ezen, jelenleg az említett melléklet II. részében felsorolt, de az annak III. részében szereplő, az afrikai sertéspestis előfordulásának e legutóbbi esetei által érintett terület közvetlen közelében található területét mostantól az említett mellékletnek nem a II., hanem a III. részében kell feltüntetni.

| (7) | Szintén 2020 októberében egy esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésben való előfordulását észlelték Szlovákia Vranov nad Topľou járásában, egy olyan területen, amely a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. részében van felsorolva, és egy olyan terület közvetlen közelében található, amely az I. részben van felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésben való előfordulásának ezen esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Szlovákiának a jelenleg az említett melléklet I. részében felsorolt, de az annak II. részében szereplő, az afrikai sertéspestis előfordulásának e legutóbbi esete által érintett terület közvetlen közelében található területét mostantól az említett mellékletnek nem az I., hanem a II. részében kell feltüntetni. |
| --- | --- |

(7)

Szintén 2020 októberében egy esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésben való előfordulását észlelték Szlovákia Vranov nad Topľou járásában, egy olyan területen, amely a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. részében van felsorolva, és egy olyan terület közvetlen közelében található, amely az I. részben van felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésben való előfordulásának ezen esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Szlovákiának a jelenleg az említett melléklet I. részében felsorolt, de az annak II. részében szereplő, az afrikai sertéspestis előfordulásának e legutóbbi esete által érintett terület közvetlen közelében található területét mostantól az említett mellékletnek nem az I., hanem a II. részében kell feltüntetni.

| (8) | Az afrikai sertéspestis Unión belüli járványügyi helyzetének alakulása terén bekövetkezett közelmúltbeli fejlemények figyelembevétele, valamint a betegség terjedésével kapcsolatos kockázatok elleni proaktív küzdelem érdekében Lengyelország, Szlovákia és Románia esetében új, megfelelő méretű magas kockázatú területeket kell kijelölni, és azokat fel kell venni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I., II. és III. részében szereplő jegyzékekbe. |
| --- | --- |

(8)

Az afrikai sertéspestis Unión belüli járványügyi helyzetének alakulása terén bekövetkezett közelmúltbeli fejlemények figyelembevétele, valamint a betegség terjedésével kapcsolatos kockázatok elleni proaktív küzdelem érdekében Lengyelország, Szlovákia és Románia esetében új, megfelelő méretű magas kockázatú területeket kell kijelölni, és azokat fel kell venni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I., II. és III. részében szereplő jegyzékekbe.

| (9) | Ezen túlmenően, figyelembe véve a Lengyelországban a 2002/60/EK irányelvvel és különösen az annak 10. cikke (4) bekezdése b) pontjában és 10. cikke (5) bekezdésében megállapítottakkal összhangban alkalmazott intézkedések hatékonyságát, valamint az Állategészségügyi Világszervezetnek a Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében (OIE-Kódex) meghatározott, az afrikai sertéspestisre vonatkozó kockázatcsökkentő intézkedésekkel összhangban, a lengyelországi Voivodeship of Podlaskie, Lubelskie és Warmińsko-Mazurskie járásokban található, jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének III. részében felsorolt egyes területeket ezentúl az említett melléklet II. részében kell feltüntetni, tekintettel – az OIE-Kódex előírásaival összhangban – arra, hogy az említett területeken az elmúlt tizenkét hónapban nem jelentették az afrikai sertéspestis előfordulását. |
| --- | --- |

(9)

Ezen túlmenően, figyelembe véve a Lengyelországban a 2002/60/EK irányelvvel és különösen az annak 10. cikke (4) bekezdése b) pontjában és 10. cikke (5) bekezdésében megállapítottakkal összhangban alkalmazott intézkedések hatékonyságát, valamint az Állategészségügyi Világszervezetnek a Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében (OIE-Kódex) meghatározott, az afrikai sertéspestisre vonatkozó kockázatcsökkentő intézkedésekkel összhangban, a lengyelországi Voivodeship of Podlaskie, Lubelskie és Warmińsko-Mazurskie járásokban található, jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének III. részében felsorolt egyes területeket ezentúl az említett melléklet II. részében kell feltüntetni, tekintettel – az OIE-Kódex előírásaival összhangban – arra, hogy az említett területeken az elmúlt tizenkét hónapban nem jelentették az afrikai sertéspestis előfordulását.

| (10) | Figyelembe véve továbbá a Lettországban a 2002/60/EK irányelvvel és különösen az annak 10. cikke (4) bekezdése b) pontjában és 10. cikke (5) bekezdésében megállapítottakkal összhangban alkalmazott intézkedések hatékonyságát, valamint az OIE-Kódexben meghatározott, az afrikai sertéspestisre vonatkozó kockázatcsökkentő intézkedésekkel összhangban, a lettországi Aizputes, Alsungas és Kuldīgas megyében található, jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének III. részében felsorolt egyes területeket mostantól az említett melléklet II. részében kell feltüntetni, tekintettel a fertőzött gazdaságok végső tisztításának és fertőtlenítésének időpontjától számított három hónapos időszak lejártára, valamint – az OIE-Kódex előírásaival összhangban – arra, hogy az említett területeken az elmúlt három hónapban nem jelentették az afrikai sertéspestis előfordulását. |
| --- | --- |

(10)

Figyelembe véve továbbá a Lettországban a 2002/60/EK irányelvvel és különösen az annak 10. cikke (4) bekezdése b) pontjában és 10. cikke (5) bekezdésében megállapítottakkal összhangban alkalmazott intézkedések hatékonyságát, valamint az OIE-Kódexben meghatározott, az afrikai sertéspestisre vonatkozó kockázatcsökkentő intézkedésekkel összhangban, a lettországi Aizputes, Alsungas és Kuldīgas megyében található, jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének III. részében felsorolt egyes területeket mostantól az említett melléklet II. részében kell feltüntetni, tekintettel a fertőzött gazdaságok végső tisztításának és fertőtlenítésének időpontjától számított három hónapos időszak lejártára, valamint – az OIE-Kódex előírásaival összhangban – arra, hogy az említett területeken az elmúlt három hónapban nem jelentették az afrikai sertéspestis előfordulását.

| (11) | Ezen túlmenően, figyelembe véve a Litvániában a 2002/60/EK irányelvvel és különösen az annak 10. cikke (4) bekezdése b) pontjában és 10. cikke (5) bekezdésében megállapítottakkal összhangban alkalmazott intézkedések hatékonyságát, valamint az OIE-Kódexben meghatározott, az afrikai sertéspestisre vonatkozó kockázatcsökkentő intézkedésekkel összhangban, a litvániai Alytus, Kaunas és Marijampolė megyékben található, jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének III. részében felsorolt egyes területeket ezentúl az említett melléklet II. részében kell feltüntetni, tekintettel – az OIE-Kódex előírásaival összhangban – arra, hogy az említett területeken az elmúlt tizenkét hónapban nem jelentették az afrikai sertéspestis előfordulását. |
| --- | --- |

(11)

Ezen túlmenően, figyelembe véve a Litvániában a 2002/60/EK irányelvvel és különösen az annak 10. cikke (4) bekezdése b) pontjában és 10. cikke (5) bekezdésében megállapítottakkal összhangban alkalmazott intézkedések hatékonyságát, valamint az OIE-Kódexben meghatározott, az afrikai sertéspestisre vonatkozó kockázatcsökkentő intézkedésekkel összhangban, a litvániai Alytus, Kaunas és Marijampolė megyékben található, jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének III. részében felsorolt egyes területeket ezentúl az említett melléklet II. részében kell feltüntetni, tekintettel – az OIE-Kódex előírásaival összhangban – arra, hogy az említett területeken az elmúlt tizenkét hónapban nem jelentették az afrikai sertéspestis előfordulását.

| (12) | Tekintettel az afrikai sertéspestis terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének az e határozattal való módosítása a lehető leghamarabb hatályba lépjen. |
| --- | --- |

(12)

Tekintettel az afrikai sertéspestis terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének az e határozattal való módosítása a lehető leghamarabb hatályba lépjen.

| (13) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 21-én.

a Bizottság részéről

Sztella KIRIAKÍDISZ

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  
  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

3

(4)  A Bizottság 2014/709/EU végrehajtási határozata (2014. október 9.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről és a 2014/178/EU végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2014.10.11., 63. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2020/1402 végrehajtási határozata (2020. október 5.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 324., 2020.10.6., 37. o.).

5

(6)  A Tanács 2002/60/EK irányelve (2002. június 27.) az afrikai sertéspestis elleni védekezésre vonatkozó külön rendelkezések megállapításáról, valamint a fertőző sertésbénulás (Teschen-betegség) és az afrikai sertéspestis tekintetében a 92/119/EGK irányelv módosításáról (HL L 192., 2002.7.20., 27. o.).

6

---

MELLÉKLET

A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének helyébe a következő szöveg lép:

„MELLÉKLET

I. RÉSZ

1.   Belgium

Belgiumban a következő területek:

dans la province de Luxembourg:

| — | la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:






  — | Frontière avec la France, |
| --- | --- | --- |

—

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat à Florenville, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat à Florenville,

| — | La N818 jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818 jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d’Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d’Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d’en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d’en-Bas,

| — | Rue Sous l’Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l’Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l’Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l’Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l’Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l’Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville. |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville.

2.   Észtország

Észtországban a következő területek:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Magyarország

Magyarországon a következő területek:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575 050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575 050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

5.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos,

| — | Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos.

6.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| powiat działdowski, |
| --- |

powiat działdowski,

| gmina Dąbrówno w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Dąbrówno w powiecie ostródzkim,

| gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim,

| gmina Grodziczno w powiecie nowomiejskim, |
| --- |

gmina Grodziczno w powiecie nowomiejskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- |

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| powiat miejski Przemyśl, |
| --- |

powiat miejski Przemyśl,

| gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim, |
| --- |

gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim,

| w województwie świętokrzyskim:





  powiat opatowski, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

powiat opatowski,

| powiat sandomierski, |
| --- |

powiat sandomierski,

| gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- |

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- |

gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim, |
| --- |

gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim,

| powiat skierniewicki, |
| --- |

powiat skierniewicki,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| w województwie pomorskim:





  gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gminy Międzyrzecz, Pszczew, część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Międzyrzecz, Pszczew, część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim,

| gminy Górzyca, Ośno Lubuskie powiecie słubickim, |
| --- |

gminy Górzyca, Ośno Lubuskie powiecie słubickim,

| gminy Krzeszyce, Słońsk, Sulęcin i część gminy Torzym położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gminy Krzeszyce, Słońsk, Sulęcin i część gminy Torzym położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| gmina Kostrzyn nad Odrą i Witnica w powiecie gorzowskim, |
| --- |

gmina Kostrzyn nad Odrą i Witnica w powiecie gorzowskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- |

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim, |
| --- |

gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim,

| gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- |

gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim, |
| --- |

część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim,

| gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| powiat miejski Poznań, |
| --- |

powiat miejski Poznań,

| gminy Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- |

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gminy Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo oraz część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

gminy Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo oraz część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- |

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- |

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- |

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- |

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- |

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim, |
| --- |

gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim,

| gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim,

| powiat miejski Kalisz, |
| --- |

powiat miejski Kalisz,

| gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim,

| gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim, |
| --- |

gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim,

| gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim. |
| --- |

gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim.

7.   Szlovákia

Szlovákiában a következő területek:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III

| — | in the district of Michalovce municipality Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce municipality Strážske,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, and Červenica, |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, and Červenica,

| — | Dulova Ves, Záborské, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Okružná, Trnkov,Vyšná Šebastová and Šarišská Poruba, |
| --- | --- |

—

Dulova Ves, Záborské, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Okružná, Trnkov,Vyšná Šebastová and Šarišská Poruba,

| — | in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica, |
| --- | --- |

—

in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica,

| — | Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar, |
| --- | --- |

—

Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske,

| — | in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II,

| — | in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša, |
| --- | --- |

—

in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada. |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada.

8.   Görögország

Görögországban a következő területek:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

II. RÉSZ

1.   Belgium

Belgiumban a következő területek:

dans la province de Luxembourg:

| — | la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:






  — | La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894, |
| --- | --- | --- |

—

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

—

La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894,

| — | La N894 jusque son intersection avec la rue Grande, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec la rue Grande,

| — | La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse,

| — | Hosseuse, |
| --- | --- |

—

Hosseuse,

| — | La Roquignole, |
| --- | --- |

—

La Roquignole,

| — | Les Chanvières, |
| --- | --- |

—

Les Chanvières,

| — | La Fosse du Loup, |
| --- | --- |

—

La Fosse du Loup,

| — | Le Sart, |
| --- | --- |

—

Le Sart,

| — | La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord, |
| --- | --- |

—

La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord,

| — | La rue de l’Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l’Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981, |
| --- | --- |

—

La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981,

| — | La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville. |
| --- | --- |

—

La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville.

2.   Bulgária

Bulgáriában a következő területek:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

3.   Észtország

Észtországban a következő területek:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Magyarország

Magyarországon a következő területek:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

5.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Stare Juchy, część gminy Prostki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy i część gminy wiejskiej Ełk położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Stare Juchy, część gminy Prostki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy i część gminy wiejskiej Ełk położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim,

| powiat elbląski, |
| --- |

powiat elbląski,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gminy Orzysz, Pisz, Ruciane - Nida oraz część gminy Biała Piska położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Pisz, Ruciane - Nida oraz część gminy Biała Piska położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie ostródzkim,

| powiat giżycki, |
| --- |

powiat giżycki,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| powiat kętrzyński, |
| --- |

powiat kętrzyński,

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| w województwie podlaskim:





  powiat bielski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat bielski,

| gminy Radziłów, Rajgród Wąsosz, część gminy wiejskiej Grajewo położona na południe o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na południe od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy w powiecie grajewskim, |
| --- |

gminy Radziłów, Rajgród Wąsosz, część gminy wiejskiej Grajewo położona na południe o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na południe od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy w powiecie grajewskim,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat siemiatycki, |
| --- |

powiat siemiatycki,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- |

powiat kolneński z miastem Kolno,

| powiat białostocki,, |
| --- |

powiat białostocki,,

| gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  powiat siedlecki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat siedlecki,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| powiat ciechanowski, |
| --- |

powiat ciechanowski,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| powiat kozienicki, |
| --- |

powiat kozienicki,

| gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| powiat wołomiński, |
| --- |

powiat wołomiński,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| powiat grójecki, |
| --- |

powiat grójecki,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| powiat białobrzeski, |
| --- |

powiat białobrzeski,

| powiat przysuski, |
| --- |

powiat przysuski,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim,

| gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| powiat lubelski, |
| --- |

powiat lubelski,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Niedźwiada, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| powiat świdnicki, |
| --- |

powiat świdnicki,

| gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| powiat kraśnicki, |
| --- |

powiat kraśnicki,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| gminy Hańsk, Stary Brus, Urszulin, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa i część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hańsk, Stary Brus, Urszulin, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa i część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| w województwie podkarpackim:





  powiat stalowowolski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat stalowowolski,

| gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| w województwie lubuskim:





  powiat wschowski, |
| --- |

w województwie lubuskim:

powiat wschowski,

| gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| gminy Cybinka, Rzepin i Słubice powiecie słubickim, |
| --- |

gminy Cybinka, Rzepin i Słubice powiecie słubickim,

| część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| powiat żarski, |
| --- |

powiat żarski,

| gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim,

| gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim, |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim,

| powiat obornicki, |
| --- |

powiat obornicki,

| część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- |

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim. |
| --- |

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim.

| w województwie łódzkim:





  gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gmina Sadkowice w powiecie rawskim. |
| --- |

gmina Sadkowice w powiecie rawskim.

8.   Szlovákia

Szlovákiában a következő területek:

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník,

| — | In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice, |
| --- | --- |

—

In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné,

| — | in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka, |
| --- | --- |

—

in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice,

| — | in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina. |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina.

9.   Románia

Romániában a következő területek:

| — | Judeţul Bistrița-Năsăud, without localities mentioned in Part III:






  — | Locality Dealu Ștefăniței; |
| --- | --- | --- |

—

Judeţul Bistrița-Năsăud, without localities mentioned in Part III:

—

Locality Dealu Ștefăniței;

| — | Locality Romuli. |
| --- | --- |

—

Locality Romuli.

| — | Județul Suceava. |
| --- | --- |

—

Județul Suceava.

III. RÉSZ

1.   Bulgária

Bulgáriában a következő területek:

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

3.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė, Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė, Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

4.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| powiat miejski Olsztyn, |
| --- |

powiat miejski Olsztyn,

| część gminy Prostki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Ełk położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim, |
| --- |

część gminy Prostki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Ełk położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim,

| część gminy Biała Piska położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim, |
| --- |

część gminy Biała Piska położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim,

| w województwie podlaskim:





  część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| gmina Szczuczyn, część gminy wiejskiej Grajewo położona na północ o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącej miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na północ od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy i miasto Grajewo w powiecie grajewskim, |
| --- |

gmina Szczuczyn, część gminy wiejskiej Grajewo położona na północ o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącej miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na północ od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy i miasto Grajewo w powiecie grajewskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- |

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

| w województwie lubelskim:





  powiat tomaszowski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat tomaszowski,

| gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| gminaRudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminaRudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| powiat zamojski, |
| --- |

powiat zamojski,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| powiat biłgorajski, |
| --- |

powiat biłgorajski,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| gminy Hanna, Wyryki, Urszulin i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Wyryki, Urszulin i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim,

| gmina Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim,

| gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- |

gmina Baranów w powiecie puławskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- |

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| w województwie lubuskim:





  gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim,

| gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim,

| część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim,

| część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim, |
| --- |

część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim,

| gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| w województwie świętokrzyskim:





  część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim. |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim.

5.   Románia

Romániában a következő területek:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | The following localities from Județul Bistrița Năsăud:






  — | Dealu Ștefăniței, |
| --- | --- | --- |

—

The following localities from Județul Bistrița Năsăud:

—

Dealu Ștefăniței,

| — | Romuli, |
| --- | --- |

—

Romuli,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

6.   Szlovákia

| — | the whole district of Trebišov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II,

| — | Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce, |
| --- | --- |

—

Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce,

| — | the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II,

| — | In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma, |
| --- | --- |

—

In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná. |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná.

IV. RÉSZ

Olaszország

Olaszországban a következő területek:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Helyesbítések

| 2020.10.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 351/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 351/64

---

Helyesbítés „A feltétel nélküli alapjövedelem bevezetése az EU egészében” elnevezésű javasolt európai polgári kezdeményezésről szóló, 2020. május 15-i 2020/674 bizottsági végrehajtási határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 158., 2020. május 20.
  )

1. A 3. oldalon a címben valamint a 4. oldalon a (10) preambulumbekezdésben, az 1. és a 2. cikkben:

a következő szövegrész:

„feltétel nélküli alapjövedelem”

helyesen:

„feltétel nélküli alapjövedelmek”.

2. A 3. oldalon az (1) preambulumbekezdés első mondatában:

a következő szövegrész:

„
  »A feltétel nélküli alapjövedelem bevezetése az EU egészében« elnevezésű, a szervezői csoport által a Bizottság 2020. február 19-i levelére (2) adott válaszban módosított, javasolt európai polgári kezdeményezés célja »a feltétel nélküli alapjövedelem bevezetése az EU egészében, amely a gazdaságpolitika részeként mindenki számára biztosítja az anyagi biztonságot és a társadalomban való részvétel lehetőségét.”

helyesen:

„
  »A feltétel nélküli alapjövedelmek bevezetése az EU egészében« elnevezésű, a szervezői csoport által a Bizottság 2020. február 19-i levelére (2) adott válaszban módosított, javasolt európai polgári kezdeményezés célja »a feltétel nélküli alapjövedelmek bevezetése az EU egészében, amely a gazdaságpolitika részeként mindenki számára biztosítja az anyagi biztonságot és a társadalomban való részvétel lehetőségét.”

3. A 4. oldalon a (6) preambulumbekezdés első mondatában:

a következő szövegrész:

„feltétel nélküli alapjövedelemről”

helyesen:

„feltétel nélküli alapjövedelmekről”.

---