# Az Európai Unió L 346/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 346 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. október 20. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 346

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. október 20.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1518 rendelete (2020. október 15.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a 7h, 7j és 7k övezetben folytatott, közönséges nyelvhalra irányuló halászat tilalmáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1519 rendelete (2020. október 15.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a 7h, 7j és 7k övezetben folytatott, sima lepényhalra irányuló halászat tilalmáról | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1520 rendelete (2020. október 15.) a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által a 7h, 7j és 7k övezetben folytatott, sima lepényhalra irányuló halászat tilalmáról | 7 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1521 rendelete (2020. október 15.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a 8a, 8b, 8d és 8e övezetben folytatott, sávos tőkehalra irányuló halászat tilalmáról | 10 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1522 rendelete (2020. október 15.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a 8a, 8b, 8d és 8e övezetben folytatott, szürke tőkehalra irányuló halászat tilalmáról | 13 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1523 rendelete (2020. október 15.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a 8a és 8b övezetben folytatott, közönséges nyelvhalra irányuló halászat tilalmáról | 16 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1524 végrehajtási rendelete (2020. október 19.) a Koreai Köztársaságból származó egyes nehéz hőpapírok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről | 19 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1525 végrehajtási határozata (2020. október 16.) az egyes tagállamokban előforduló klasszikus sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2013/764/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2020) 7008. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 31 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2020/1518 rendelete (2020. október 15.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a 7h, 7j és 7k övezetben folytatott, közönséges nyelvhalra irányuló halászat tilalmáról

1

*

A Bizottság (EU) 2020/1519 rendelete (2020. október 15.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a 7h, 7j és 7k övezetben folytatott, sima lepényhalra irányuló halászat tilalmáról

4

*

A Bizottság (EU) 2020/1520 rendelete (2020. október 15.) a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által a 7h, 7j és 7k övezetben folytatott, sima lepényhalra irányuló halászat tilalmáról

7

*

A Bizottság (EU) 2020/1521 rendelete (2020. október 15.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a 8a, 8b, 8d és 8e övezetben folytatott, sávos tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

10

*

A Bizottság (EU) 2020/1522 rendelete (2020. október 15.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a 8a, 8b, 8d és 8e övezetben folytatott, szürke tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

13

*

A Bizottság (EU) 2020/1523 rendelete (2020. október 15.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a 8a és 8b övezetben folytatott, közönséges nyelvhalra irányuló halászat tilalmáról

16

*

A Bizottság (EU) 2020/1524 végrehajtási rendelete (2020. október 19.) a Koreai Köztársaságból származó egyes nehéz hőpapírok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

19

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2020/1525 végrehajtási határozata (2020. október 16.) az egyes tagállamokban előforduló klasszikus sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2013/764/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2020) 7008. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2020) 7008. számú dokumentummal történt)

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2020.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 346/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1518 RENDELETE

(2020. október 15.)

a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a 7h, 7j és 7k övezetben folytatott, közönséges nyelvhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2020/123 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2020. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2020/123 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2020. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint a Belgium lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajóknak a 7h, 7j és 7k övezetben ejtett közönségesnyelvhal-fogásai kimerítették a 2020. évre megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint a Belgium lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajóknak a 7h, 7j és 7k övezetben ejtett közönségesnyelvhal-fogásai kimerítették a 2020. évre megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért a szóban forgó állomány tekintetében meg kell tiltani egyes halászati tevékenységeket, |
| --- | --- |

(3)

Ezért a szóban forgó állomány tekintetében meg kell tiltani egyes halászati tevékenységeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy Belgium a 7h, 7j és 7k övezetben a mellékletben megnevezett közönségesnyelvhal-állományra nézve kimerítette a 2020. év tekintetében számára megállapított kvótát.

2. cikk

Tilalmak

(1)   A Belgium lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak az 1. cikkben megnevezett állományra. Tilos különösen a halak felkutatása, valamint a halászeszközöknek az adott állomány halászata céljából történő kivetése, kihelyezése vagy fedélzetre húzása.

(2)   Az említett hajók által kifogott, az adott állományból származó halak és halászati termékek átrakása, fedélzeten tartása, fedélzeti feldolgozása, áthelyezése, ketreces tartása, hizlalása és kirakodása az ezen időpont előtt ejtett fogások tekintetében továbbra is engedélyezett.

(3)   A szóban forgó hajók által az adott állományból szándékolatlanul ejtett fogásokat az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 15. cikkének megfelelően a halászhajók fedélzetére kell rakni és ott kell tartani, nyilvántartásba kell venni, ki kell rakodni és bele kell számítani a kvótákba.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök nevében,

Virginijus SINKEVIČIUS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2020/123 rendelete (2020. január 27.) bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2020. évre történő meghatározásáról (HL L 25., 2020.1.30., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 18/TQ123 |
| --- | --- |
| Tagállam | Belgium |
| Állomány | SOL/7HJK. |
| Faj | Közönséges nyelvhal (Solea solea) |
| Övezet | 7h, 7j és 7k |
| A tilalom bevezetésének napja | 2020.9.25. |

Szám

18/TQ123

Tagállam

Belgium

Állomány

SOL/7HJK.

Faj

Közönséges nyelvhal (Solea solea)

Övezet

7h, 7j és 7k

A tilalom bevezetésének napja

2020.9.25.

---

| 2020.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 346/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 346/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1519 RENDELETE

(2020. október 15.)

a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a 7h, 7j és 7k övezetben folytatott, sima lepényhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2020/123 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2020. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2020/123 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2020. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint a Belgium lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók által a 7h, 7j és 7k övezetben ejtett simalepényhal-fogások kimerítették a 2020. évre megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint a Belgium lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók által a 7h, 7j és 7k övezetben ejtett simalepényhal-fogások kimerítették a 2020. évre megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért a szóban forgó állomány tekintetében meg kell tiltani egyes halászati tevékenységeket, |
| --- | --- |

(3)

Ezért a szóban forgó állomány tekintetében meg kell tiltani egyes halászati tevékenységeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy Belgium a 7h, 7j és 7k övezetben a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2020. év tekintetében számára megállapított kvótát.

2. cikk

Tilalmak

(1)   A Belgium lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak az 1. cikkben megnevezett állományra. Tilos különösen a halak felkutatása, valamint a halászeszközöknek az adott állomány halászata céljából történő kivetése, kihelyezése vagy fedélzetre húzása.

(2)   Az említett hajók által kifogott, az adott állományból származó halak és halászati termékek átrakása, fedélzeten tartása, fedélzeti feldolgozása, áthelyezése, ketreces tartása, hizlalása és kirakodása az ezen időpont előtt ejtett fogások tekintetében továbbra is engedélyezett.

(3)   A szóban forgó hajók által az adott állományból szándékolatlanul ejtett fogásokat az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 15. cikkének megfelelően a halászhajók fedélzetére kell rakni és ott kell tartani, nyilvántartásba kell venni, ki kell rakodni és bele kell számítani a kvótákba.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök nevében,

Virginijus SINKEVIČIUS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2020/123 rendelete (2020. január 27.) bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2020. évre történő meghatározásáról (HL L 25., 2020.1.30., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 19/TQ123 |
| --- | --- |
| Tagállam | Belgium |
| Állomány | PLE/7HJK |
| Faj | Sima lepényhal (Pleuronectes platessa) |
| Övezet | 7h, 7j és 7k |
| A tilalom bevezetésének napja | 2020.9.25. |

Szám

19/TQ123

Tagállam

Belgium

Állomány

PLE/7HJK

Faj

Sima lepényhal (Pleuronectes platessa)

Övezet

7h, 7j és 7k

A tilalom bevezetésének napja

2020.9.25.

---

| 2020.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 346/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 346/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1520 RENDELETE

(2020. október 15.)

a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által a 7h, 7j és 7k övezetben folytatott, sima lepényhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2020/123 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2020. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2020/123 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2020. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint a 7h, 7j és 7k övezetben a Franciaország lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók simalepényhal-fogásai kimerítették a 2020. évre megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint a 7h, 7j és 7k övezetben a Franciaország lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók simalepényhal-fogásai kimerítették a 2020. évre megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért a szóban forgó állomány tekintetében meg kell tiltani egyes halászati tevékenységeket, |
| --- | --- |

(3)

Ezért a szóban forgó állomány tekintetében meg kell tiltani egyes halászati tevékenységeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy Franciaország a mellékletben megnevezett, a 7h, 7j és 7k övezetben élő simalepényhal-állományra nézve kimerítette a 2020. év tekintetében számára megállapított kvótát.

2. cikk

Tilalmak

(1)   A Franciaország lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak az 1. cikkben megnevezett állományra. Tilos különösen a halak felkutatása, valamint a halászeszközöknek az adott állomány halászata céljából történő kivetése, kihelyezése vagy fedélzetre húzása.

(2)   Az említett hajók által kifogott, az adott állományból származó halak és halászati termékek átrakása, fedélzeten tartása, fedélzeti feldolgozása, áthelyezése, ketreces tartása, hizlalása és kirakodása az ezen időpont előtt ejtett fogások tekintetében továbbra is engedélyezett.

(3)   A szóban forgó hajók által az adott állományból szándékolatlanul ejtett fogásokat az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 15. cikkének megfelelően a halászhajók fedélzetére kell rakni és ott kell tartani, nyilvántartásba kell venni, ki kell rakodni és bele kell számítani a kvótákba.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 15-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Virginijus SINKEVIČIUS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2020/123 rendelete (2020. január 27.) bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2020. évre történő meghatározásáról (HL L 25., 2020.1.30., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 28/TQ123 |
| --- | --- |
| Tagállam | Franciaország |
| Állomány | PLE/7HJK. |
| Faj | Sima lepényhal (Pleuronectes platessa) |
| Övezet | 7h, 7j és 7k |
| A tilalom bevezetésének időpontja | 2020.9.29. |

Szám

28/TQ123

Tagállam

Franciaország

Állomány

PLE/7HJK.

Faj

Sima lepényhal (Pleuronectes platessa)

Övezet

7h, 7j és 7k

A tilalom bevezetésének időpontja

2020.9.29.

---

| 2020.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 346/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 346/10

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1521 RENDELETE

(2020. október 15.)

a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a 8a, 8b, 8d és 8e övezetben folytatott, sávos tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2020/123 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2020. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2020/123 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2020. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint a Belgium lobogója alatt közlekedő, illetve a Belgiumban lajstromozott hajóknak a 8a, 8b, 8d és 8e övezetben ejtett sávostőkehal-fogásai kimerítették a 2020. évre megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint a Belgium lobogója alatt közlekedő, illetve a Belgiumban lajstromozott hajóknak a 8a, 8b, 8d és 8e övezetben ejtett sávostőkehal-fogásai kimerítették a 2020. évre megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért a szóban forgó állomány tekintetében meg kell tiltani egyes halászati tevékenységeket, |
| --- | --- |

(3)

Ezért a szóban forgó állomány tekintetében meg kell tiltani egyes halászati tevékenységeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy Belgium a 8a, 8b, 8d és 8e övezet sávostőkehal-állományára nézve kimerítette a 2020. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

(1)   A Belgium lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak az 1. cikkben megnevezett állományra. Tilos különösen a halak felkutatása, valamint a halászeszközöknek az adott állomány halászata céljából történő kivetése, kihelyezése vagy fedélzetre húzása.

(2)   Az említett hajók által kifogott, az adott állományból származó halak és halászati termékek átrakása, fedélzeten tartása, fedélzeti feldolgozása, áthelyezése, ketreces tartása, hizlalása és kirakodása az ezen időpont előtt ejtett fogások tekintetében továbbra is engedélyezett.

(3)   A szóban forgó hajók által az adott állományból szándékolatlanul ejtett fogásokat az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 15. cikkének megfelelően a halászhajók fedélzetére kell rakni és ott kell tartani, nyilvántartásba kell venni, ki kell rakodni és bele kell számítani a kvótákba.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök nevében,

Virginijus SINKEVIČIUS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2020/123 rendelete (2020. január 27.) bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2020. évre történő meghatározásáról (HL L 25., 2020.1.30., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 25/TQ123 |
| --- | --- |
| Tagállam | Belgium |
| Állomány | POL/*8ABDE (különleges feltétel: POL/07.) |
| Faj | Sávos tőkehal (Pollachius pollachius) |
| Övezet | 8a, 8b, 8d és 8e |
| A tilalom bevezetésének napja | 2020.10.1. |

Szám

25/TQ123

Tagállam

Belgium

Állomány

POL/*8ABDE (különleges feltétel: POL/07.)

Faj

Sávos tőkehal (Pollachius pollachius)

Övezet

8a, 8b, 8d és 8e

A tilalom bevezetésének napja

2020.10.1.

---

| 2020.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 346/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 346/13

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1522 RENDELETE

(2020. október 15.)

a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a 8a, 8b, 8d és 8e övezetben folytatott, szürke tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2020/123 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2020. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2020/123 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2020. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint a 8a, 8b, 8d és 8e övezetben a Franciaország lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók szürketőkehal-fogásai kimerítették a 2020. évre megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint a 8a, 8b, 8d és 8e övezetben a Franciaország lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók szürketőkehal-fogásai kimerítették a 2020. évre megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért a szóban forgó állomány tekintetében meg kell tiltani egyes halászati tevékenységeket, |
| --- | --- |

(3)

Ezért a szóban forgó állomány tekintetében meg kell tiltani egyes halászati tevékenységeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy Belgium a mellékletben megnevezett, a 8a, 8b, 8d és 8e övezet szürketőkehal-állományára nézve kimerítette a 2020. év tekintetében számára megállapított kvótát.

2. cikk

Tilalmak

(1)   A Belgium lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak az 1. cikkben megnevezett állományra. Tilos különösen a halak felkutatása, valamint a halászeszközöknek az adott állomány halászata céljából történő kivetése, kihelyezése vagy fedélzetre húzása.

(2)   Az említett hajók által kifogott, az adott állományból származó halak és halászati termékek átrakása, fedélzeten tartása, fedélzeti feldolgozása, áthelyezése, ketreces tartása, hizlalása és kirakodása az ezen időpont előtt ejtett fogások tekintetében továbbra is engedélyezett.

(3)   A szóban forgó hajók által az adott állományból szándékolatlanul ejtett fogásokat az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 15. cikkének megfelelően a halászhajók fedélzetére kell rakni és ott kell tartani, nyilvántartásba kell venni, ki kell rakodni és bele kell számítani a kvótákba.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 15-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Virginijus SINKEVIČIUS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2020/123 rendelete (2020. január 27.) bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2020. évre történő meghatározásáról (HL L 25., 2020.1.30., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 22/TQ123 |
| --- | --- |
| Tagállam | Belgium |
| Állomány | HKE/8ABDE, beleértve a következőre vonatkozó különleges feltételt: HKE/*57-14 |
| Faj | Szürke tőkehal (Merluccius merluccius) |
| Övezet | 8a, 8b, 8d és 8e |
| A tilalom bevezetésének időpontja | 2020.10.1. |
| |
| Szám | 23/TQ123 |
| Tagállam | Belgium |
| Állomány | HKE/*8ABDE (különleges feltétel: HKE/571214) |
| Faj | Szürke tőkehal (Merluccius merluccius) |
| Övezet | 8a, 8b, 8d és 8e |
| A tilalom bevezetésének időpontja | 2020.10.1. |

Szám

22/TQ123

Tagállam

Belgium

Állomány

HKE/8ABDE, beleértve a következőre vonatkozó különleges feltételt: HKE/*57-14

Faj

Szürke tőkehal (Merluccius merluccius)

Övezet

8a, 8b, 8d és 8e

A tilalom bevezetésének időpontja

2020.10.1.

Szám

23/TQ123

Tagállam

Belgium

Állomány

HKE/*8ABDE (különleges feltétel: HKE/571214)

Faj

Szürke tőkehal (Merluccius merluccius)

Övezet

8a, 8b, 8d és 8e

A tilalom bevezetésének időpontja

2020.10.1.

---

| 2020.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 346/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 346/16

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1523 RENDELETE

(2020. október 15.)

a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a 8a és 8b övezetben folytatott, közönséges nyelvhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2020/123 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2020. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2020/123 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2020. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint a 8a és 8b övezetben a Belgium lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók közönségesnyelvhal-fogásai kimerítették a 2020. évre megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint a 8a és 8b övezetben a Belgium lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók közönségesnyelvhal-fogásai kimerítették a 2020. évre megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért a szóban forgó állomány tekintetében meg kell tiltani egyes halászati tevékenységeket, |
| --- | --- |

(3)

Ezért a szóban forgó állomány tekintetében meg kell tiltani egyes halászati tevékenységeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy Belgium a mellékletben megnevezett, a 8a és 8b övezetben élő közönségesnyelvhal-állományra nézve kimerítette a 2020. év tekintetében számára megállapított kvótát.

2. cikk

Tilalmak

(1)   A Belgium lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak az 1. cikkben megnevezett állományra. Tilos különösen a halak felkutatása, valamint a halászeszközöknek az adott állomány halászata céljából történő kivetése, kihelyezése vagy fedélzetre húzása.

(2)   Az említett hajók által kifogott, az adott állományból származó halak és halászati termékek átrakása, fedélzeten tartása, fedélzeti feldolgozása, áthelyezése, ketreces tartása, hizlalása és kirakodása az ezen időpont előtt ejtett fogások tekintetében továbbra is engedélyezett.

(3)   A szóban forgó hajók által az adott állományból szándékolatlanul ejtett fogásokat az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 15. cikkének megfelelően a halászhajók fedélzetére kell rakni és ott kell tartani, nyilvántartásba kell venni, ki kell rakodni és bele kell számítani a kvótákba.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 15-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Virginijus SINKEVIČIUS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2020/123 rendelete (2020. január 27.) bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2020. évre történő meghatározásáról (HL L 25., 2020.1.30., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 20/TQ123 |
| --- | --- |
| Tagállam | Belgium |
| Állomány | SOL/8AB. |
| Faj | Közönséges nyelvhal (Solea solea) |
| Övezet | 8a és 8b |
| A tilalom bevezetésének időpontja | 2020.10.1. |

Szám

20/TQ123

Tagállam

Belgium

Állomány

SOL/8AB.

Faj

Közönséges nyelvhal (Solea solea)

Övezet

8a és 8b

A tilalom bevezetésének időpontja

2020.10.1.

---

| 2020.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 346/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 346/19

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1524 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. október 19.)

a Koreai Köztársaságból származó egyes nehéz hőpapírok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (1) | Az Európai Bizottság 2019. október 10-én az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: Dél-Korea, érintett ország) származó egyes nehéz hőpapírok (a továbbiakban: érintett termék) Unióba érkező behozatalára vonatkozóan. A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (2) |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság 2019. október 10-én az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: Dél-Korea, érintett ország) származó egyes nehéz hőpapírok (a továbbiakban: érintett termék) Unióba érkező behozatalára vonatkozóan. A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (2)

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2

| (2) | A Bizottság azt követően indította meg a vizsgálatot, hogy 2019. augusztus 26-án a Hőpapírgyártók Európai Szövetsége (European Thermal Paper Association, a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyek termelése a nehéz hőpapírok teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság azt követően indította meg a vizsgálatot, hogy 2019. augusztus 26-án a Hőpapírgyártók Európai Szövetsége (European Thermal Paper Association, a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyek termelése a nehéz hőpapírok teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához.

1.2.   Nyilvántartásba vétel

Nyilvántartásba vétel

| (3) | Tekintettel arra, hogy az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdésében foglalt feltételek nem teljesültek, a Bizottság az érintett termék behozatalaira vonatkozóan nem rendelt el nyilvántartásbavételi kötelezettséget. Ezzel kapcsolatban egyetlen fél sem fogalmazott meg észrevételt. |
| --- | --- |

(3)

Tekintettel arra, hogy az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdésében foglalt feltételek nem teljesültek, a Bizottság az érintett termék behozatalaira vonatkozóan nem rendelt el nyilvántartásbavételi kötelezettséget. Ezzel kapcsolatban egyetlen fél sem fogalmazott meg észrevételt.

1.3.   Ideiglenes intézkedések

Ideiglenes intézkedések

| (4) | A Bizottság az alaprendelet 19a. cikkével összhangban 2020. május 6-án megküldte a feleknek a javasolt vámok összefoglalását, valamint a dömpingkülönbözet és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez szükséges mérték részletes számítását. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy három munkanapon belül tegyenek észrevételeket a számítások pontosságával kapcsolatban. Észrevételek a panaszostól és az együttműködő exportáló gyártótól érkeztek. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság az alaprendelet 19a. cikkével összhangban 2020. május 6-án megküldte a feleknek a javasolt vámok összefoglalását, valamint a dömpingkülönbözet és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez szükséges mérték részletes számítását. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy három munkanapon belül tegyenek észrevételeket a számítások pontosságával kapcsolatban. Észrevételek a panaszostól és az együttműködő exportáló gyártótól érkeztek.

| (5) | A Bizottság 2020. május 27-én az (EU) 2020/705 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Dél-Koreából származó nehéz hőpapírok Unióba érkező behozatalára. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2020. május 27-én az (EU) 2020/705 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Dél-Koreából származó nehéz hőpapírok Unióba érkező behozatalára.

3

1.4.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (6) | Azt követően, hogy a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket az ideiglenes dömpingellenes vám kivetésének alapjául szolgáló lényeges tényekről és szempontokról (a továbbiakban: az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatása), a panaszos és az együttműködő exportáló gyártó írásos beadványokat nyújtott be az ideiglenes ténymegállapításokkal kapcsolatos álláspontjának ismertetése céljából. |
| --- | --- |

(6)

Azt követően, hogy a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket az ideiglenes dömpingellenes vám kivetésének alapjául szolgáló lényeges tényekről és szempontokról (a továbbiakban: az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatása), a panaszos és az együttműködő exportáló gyártó írásos beadványokat nyújtott be az ideiglenes ténymegállapításokkal kapcsolatos álláspontjának ismertetése céljából.

| (7) | A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Meghallgatáson a panaszos és az együttműködő exportáló gyártó vett részt. Emellett – kérésére – az együttműködő exportáló gyártó a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtt is vett részt meghallgatáson. A meghallgató tisztviselő által a meghallgatás során megfogalmazott ajánlások tükröződnek ebben a rendeletben. A Bizottság 2020 júniusa folyamán három kiegészítő tájékoztatást küldött az exportáló gyártónak, amelyben további részletekkel szolgált az alákínálással és az áron aluli értékesítéssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(7)

A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Meghallgatáson a panaszos és az együttműködő exportáló gyártó vett részt. Emellett – kérésére – az együttműködő exportáló gyártó a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtt is vett részt meghallgatáson. A meghallgató tisztviselő által a meghallgatás során megfogalmazott ajánlások tükröződnek ebben a rendeletben. A Bizottság 2020 júniusa folyamán három kiegészítő tájékoztatást küldött az exportáló gyártónak, amelyben további részletekkel szolgált az alákínálással és az áron aluli értékesítéssel kapcsolatban.

| (8) | A végleges ténymegállapítások megfogalmazásakor a Bizottság megvizsgálta az érdekelt felek észrevételeit, és azok alapján az indokolt esetekben módosította az ideiglenes ténymegállapításokat. |
| --- | --- |

(8)

A végleges ténymegállapítások megfogalmazásakor a Bizottság megvizsgálta az érdekelt felek észrevételeit, és azok alapján az indokolt esetekben módosította az ideiglenes ténymegállapításokat.

| (9) | A Bizottság folytatta a végleges ténymegállapításainak megfogalmazásához szükségesnek tartott információk összegyűjtését és ellenőrzését. A Bizottság az egyetlen együttműködő független importőr, a Ritrama SpA kitöltött kérdőívében megadott információkat telefonbeszélgetés keretében egyeztette a vállalattal. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság folytatta a végleges ténymegállapításainak megfogalmazásához szükségesnek tartott információk összegyűjtését és ellenőrzését. A Bizottság az egyetlen együttműködő független importőr, a Ritrama SpA kitöltött kérdőívében megadott információkat telefonbeszélgetés keretében egyeztette a vállalattal.

| (10) | A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot kívánt kivetni az egyes nehéz hőpapírok Unióba érkező behozatalára (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatása). A Bizottság a felek számára egy meghatározott időszakot biztosított az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeik megtételére. Észrevételek az együttműködő exportáló gyártótól és a panaszostól érkeztek. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot kívánt kivetni az egyes nehéz hőpapírok Unióba érkező behozatalára (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatása). A Bizottság a felek számára egy meghatározott időszakot biztosított az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeik megtételére. Észrevételek az együttműködő exportáló gyártótól és a panaszostól érkeztek.

| (11) | Az exportáló gyártó észrevételei nyomán a Bizottság újabb tájékoztatást küldött a Hansolnak, amelyben ismertette a behozatal utáni költségek, valamint a behozatalnak az előzetes tájékoztatási időszakban bekövetkezett megnövekedése kapcsán végzett számításokat, és amelyre a Hansol újabb észrevételeket tett. |
| --- | --- |

(11)

Az exportáló gyártó észrevételei nyomán a Bizottság újabb tájékoztatást küldött a Hansolnak, amelyben ismertette a behozatal utáni költségek, valamint a behozatalnak az előzetes tájékoztatási időszakban bekövetkezett megnövekedése kapcsán végzett számításokat, és amelyre a Hansol újabb észrevételeket tett.

| (12) | Az exportáló gyártó lehetőséget kapott a Bizottság szolgáltatai előtti meghallgatásra. |
| --- | --- |

(12)

Az exportáló gyártó lehetőséget kapott a Bizottság szolgáltatai előtti meghallgatásra.

| (13) | Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság mérlegelte, és indokolt esetben e rendeletben figyelembe vette. |
| --- | --- |

(13)

Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság mérlegelte, és indokolt esetben e rendeletben figyelembe vette.

1.5.   Mintavétel

Mintavétel

| (14) | mivel a mintavétellel kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (7)–(13) preambulumbekezdését. |
| --- | --- |

(14)

mivel a mintavétellel kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (7)–(13) preambulumbekezdését.

1.6.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (15) | Az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2018. július 1-jétől 2019. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak), a kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata pedig a 2016. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(15)

Az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2018. július 1-jétől 2019. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak), a kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata pedig a 2016. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

| (16) | Az együttműködő exportáló gyártó felvetette, hogy a Bizottság eltért a korábbi ügyekben követett gyakorlatától, és azt állította, hogy a vizsgálati időszaknak 2019. szeptember 30-án, tehát az eljárás megindításához közelebbi időpontban kellene befejeződnie. Az együttműködő exportáló gyártó szerint a Bizottság által választott vizsgálati időszak nem teszi lehetővé egyes közelmúltbeli feljelmények figyelembevételét, utalva ezzel kapcsolatban két, a mintában szereplő uniós gyártó 2019. márciusi egyesülésére, a nyersanyagköltségek 2019 közepe óta bekövetkezett állítólagos csökkenésére, valamint arra, hogy az uniós gazdasági ágazat csak 2019 közepén tért át a BPA-mentes nehéz hőpapírok gyártására. A Bizottság elutasította az észrevételt. Ebben a kérdésben a Bizottságnak széles mérlegelési jogköre van, a vizsgálati időszaknak csupán az alaprendelet 6. cikkének kell megfelelnie, amely szerint a vizsgálati időszaknak rendesen egy legalább hat hónapos, a vizsgálat megindítását közvetlenül megelőző időszaknak kell lennie, ami ebben a vizsgálatban teljesül. Emellett a Hansol nem szolgált bizonyítékokkal arra nézve, hogy a szóban forgó fejlemények kihatottak akár a kár, akár az ok-okozati összefüggés elemzésére, továbbá az ideiglenes rendelet (103)–(110), illetve (111)–(115) preambulumbekezdése foglalkozott mind a nyersanyagköltségek, mind pedig a BPA-mentes hőpapírok kérdéskörével. |
| --- | --- |

(16)

Az együttműködő exportáló gyártó felvetette, hogy a Bizottság eltért a korábbi ügyekben követett gyakorlatától, és azt állította, hogy a vizsgálati időszaknak 2019. szeptember 30-án, tehát az eljárás megindításához közelebbi időpontban kellene befejeződnie. Az együttműködő exportáló gyártó szerint a Bizottság által választott vizsgálati időszak nem teszi lehetővé egyes közelmúltbeli feljelmények figyelembevételét, utalva ezzel kapcsolatban két, a mintában szereplő uniós gyártó 2019. márciusi egyesülésére, a nyersanyagköltségek 2019 közepe óta bekövetkezett állítólagos csökkenésére, valamint arra, hogy az uniós gazdasági ágazat csak 2019 közepén tért át a BPA-mentes nehéz hőpapírok gyártására. A Bizottság elutasította az észrevételt. Ebben a kérdésben a Bizottságnak széles mérlegelési jogköre van, a vizsgálati időszaknak csupán az alaprendelet 6. cikkének kell megfelelnie, amely szerint a vizsgálati időszaknak rendesen egy legalább hat hónapos, a vizsgálat megindítását közvetlenül megelőző időszaknak kell lennie, ami ebben a vizsgálatban teljesül. Emellett a Hansol nem szolgált bizonyítékokkal arra nézve, hogy a szóban forgó fejlemények kihatottak akár a kár, akár az ok-okozati összefüggés elemzésére, továbbá az ideiglenes rendelet (103)–(110), illetve (111)–(115) preambulumbekezdése foglalkozott mind a nyersanyagköltségek, mind pedig a BPA-mentes hőpapírok kérdéskörével.

| (17) | mivel a vizsgálati időszakkal és a figyelembe vett időszakkal kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdését. |
| --- | --- |

(17)

mivel a vizsgálati időszakkal és a figyelembe vett időszakkal kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdését.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (18) | mivel az érintett termékkel kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (20)–(22) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket. |
| --- | --- |

(18)

mivel az érintett termékkel kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (20)–(22) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (19) | mivel a hasonló termékkel kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (23)–(24) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket. |
| --- | --- |

(19)

mivel a hasonló termékkel kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (23)–(24) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Rendes érték

Rendes érték

| (20) | mivel a rendes értékkel kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (25)–(35) preambulumbekezdését. |
| --- | --- |

(20)

mivel a rendes értékkel kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (25)–(35) preambulumbekezdését.

3.2.   Exportár

Exportár

| (21) | Az exportár számítását részletesen az ideiglenes rendelet (36)–(39) preambulumbekezdése ismerteti. |
| --- | --- |

(21)

Az exportár számítását részletesen az ideiglenes rendelet (36)–(39) preambulumbekezdése ismerteti.

| (22) | A Hansol független vevőknek megvalósított közvetlen értékesítései során alkalmazott exportár számítása tekintetében nem érkeztek észrevételek a Bizottsághoz. Az ezekhez az értékesítésekhez tartozó, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban megállapított exportárat ezért a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(22)

A Hansol független vevőknek megvalósított közvetlen értékesítései során alkalmazott exportár számítása tekintetében nem érkeztek észrevételek a Bizottsághoz. Az ezekhez az értékesítésekhez tartozó, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban megállapított exportárat ezért a Bizottság megerősíti.

| (23) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatása után a Hansol vitatta az érintett terméknek a Hansol Europe B.V. vállalaton mint importőrön keresztül végrehajtott, az Unióba irányuló értékesítései során alkalmazott exportár tekintetében elvégzett számítás két elemét. Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban a Bizottság ezeket az árakat azon ár alapján állapította meg, amelyen a behozott terméket első ízben továbbértékesítették egy független vevőnek, éspedig úgy, hogy ezt az árat – egyebek mellett az adott félnek az adott esetben érvényes értékesítési, általános és igazgatási költségei (SGA-költségek), valamint egy észszerű nyereség levonásával – visszaszámította gyártelepi szintre. |
| --- | --- |

(23)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatása után a Hansol vitatta az érintett terméknek a Hansol Europe B.V. vállalaton mint importőrön keresztül végrehajtott, az Unióba irányuló értékesítései során alkalmazott exportár tekintetében elvégzett számítás két elemét. Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban a Bizottság ezeket az árakat azon ár alapján állapította meg, amelyen a behozott terméket első ízben továbbértékesítették egy független vevőnek, éspedig úgy, hogy ezt az árat – egyebek mellett az adott félnek az adott esetben érvényes értékesítési, általános és igazgatási költségei (SGA-költségek), valamint egy észszerű nyereség levonásával – visszaszámította gyártelepi szintre.

| (24) | A Hansol egyfelől azt állította, hogy a Bizottságnak a Hansol Europe BV egyes SGA-költségelemeit másként kellett volna hozzárendelnie az érintett termékhez. A vállalat észrevétele nyomán a Bizottság ismét megvizsgálta ebből a szempontból az ellenőrzött információkat, és a hozzárendelési kulcs módosítása mellett elfogadta az észrevételt. |
| --- | --- |

(24)

A Hansol egyfelől azt állította, hogy a Bizottságnak a Hansol Europe BV egyes SGA-költségelemeit másként kellett volna hozzárendelnie az érintett termékhez. A vállalat észrevétele nyomán a Bizottság ismét megvizsgálta ebből a szempontból az ellenőrzött információkat, és a hozzárendelési kulcs módosítása mellett elfogadta az észrevételt.

| (25) | A Hansol másfelől felvetette, hogy a Bizottság által figyelembe vett haszonkulcs nem az érintett termék valamely importőrének, hanem az érintett termék egy felhasználójának haszonkulcsa volt, ezért nem volt alkalmas az erre a célra való felhasználásra. A Hansol előadta, hogy a Bizottságnak ehelyett a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálat (4) keretében felhasznált, az ott vizsgált független vevőnél jelentkező haszonkulcsot kellett volna figyelembe vennie. A Bizottság a Hansol felvetésének elemzése céljából kapcsolatba lépett az érintett vállalattal. Az érintett vállalat, amely az egyetlen olyan vállalat volt, amely e vizsgálat keretében kitöltötte az importőrök számára összeállított kérdőívet, megerősítette, hogy az érintett termék tekintetében valóban inkább felhasználónak, semmint importőrnek számít, tekintve, hogy a nehéz hőpapírt feldolgozott termékké alakítja. Ennek nyomán a Bizottság elfogadta a Hansol felvetését. Mivel más alternatív adatok nem álltak rendelkezésre az ügy irataiban, a Bizottság ennek megfelelően az ideiglenesen figyelembe vett haszonkulcs helyett a fentiekben említett, a könnyű hőpapírokkal kapcsolatos vizsgálat keretében figyelembe vett haszonkulccsal számolt. |
| --- | --- |

(25)

A Hansol másfelől felvetette, hogy a Bizottság által figyelembe vett haszonkulcs nem az érintett termék valamely importőrének, hanem az érintett termék egy felhasználójának haszonkulcsa volt, ezért nem volt alkalmas az erre a célra való felhasználásra. A Hansol előadta, hogy a Bizottságnak ehelyett a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálat (4) keretében felhasznált, az ott vizsgált független vevőnél jelentkező haszonkulcsot kellett volna figyelembe vennie. A Bizottság a Hansol felvetésének elemzése céljából kapcsolatba lépett az érintett vállalattal. Az érintett vállalat, amely az egyetlen olyan vállalat volt, amely e vizsgálat keretében kitöltötte az importőrök számára összeállított kérdőívet, megerősítette, hogy az érintett termék tekintetében valóban inkább felhasználónak, semmint importőrnek számít, tekintve, hogy a nehéz hőpapírt feldolgozott termékké alakítja. Ennek nyomán a Bizottság elfogadta a Hansol felvetését. Mivel más alternatív adatok nem álltak rendelkezésre az ügy irataiban, a Bizottság ennek megfelelően az ideiglenesen figyelembe vett haszonkulcs helyett a fentiekben említett, a könnyű hőpapírokkal kapcsolatos vizsgálat keretében figyelembe vett haszonkulccsal számolt.

4

3.3.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (26) | Mivel nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (40) és (41) preambulumbekezdését. |
| --- | --- |

(26)

Mivel nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (40) és (41) preambulumbekezdését.

3.4.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (27) | A (22)–(24) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság által elfogadott észrevételek nyomán módosultak az exportár egyes elemei. |
| --- | --- |

(27)

A (22)–(24) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság által elfogadott észrevételek nyomán módosultak az exportár egyes elemei.

| (28) | Ennek megfelelően a végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:






  Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Hansol Paper Co., Ltd | 15,8 % |
| Minden más vállalat | 15,8 % |

(28)

Ennek megfelelően a végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Végleges dömpingkülönbözet

Hansol Paper Co., Ltd

15,8 %

Minden más vállalat

15,8 %

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (29) | mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (47)–(48) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket. |
| --- | --- |

(29)

mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (47)–(48) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.

4.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (30) | mivel az uniós felhasználással kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (49)–(51) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit. |
| --- | --- |

(30)

mivel az uniós felhasználással kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (49)–(51) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit.

4.3.   Az érintett országból érkező behozatal

Az érintett országból érkező behozatal

| (31) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatása után az exportáló gyártó több észrevételt is megfogalmazott a Bizottságnak az importárak elemzésével, konkrétabban pedig az uniós árak és a dömpingárak közötti összehasonlítással összefüggő ideiglenes ténymegállapításai kapcsán. |
| --- | --- |

(31)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatása után az exportáló gyártó több észrevételt is megfogalmazott a Bizottságnak az importárak elemzésével, konkrétabban pedig az uniós árak és a dömpingárak közötti összehasonlítással összefüggő ideiglenes ténymegállapításai kapcsán.

| (32) | Először: a Hansol vitatta a Bizottság által az Unióba exportált terméktípusok és az uniós gazdasági ágazat által értékesített terméktípusok közötti méltányos összehasonlítás érdekében alkalmazott módszertant. Az összehasonlítás céljából a Bizottság több alapvető jellemzőt azonosított, amelyeket a vizsgálat megindításakor a Kereskedelmi Főigazgatóság internetes oldalain közzétett kérdőív útján az érdekelt felek elé tárt. A Bizottság az alapvető jellemzők egyikeként a termék gramm teljes tömeg per négyzetméter mértékegységben kifejezett (fajlagos) tömegét jelölte meg. |
| --- | --- |

(32)

Először: a Hansol vitatta a Bizottság által az Unióba exportált terméktípusok és az uniós gazdasági ágazat által értékesített terméktípusok közötti méltányos összehasonlítás érdekében alkalmazott módszertant. Az összehasonlítás céljából a Bizottság több alapvető jellemzőt azonosított, amelyeket a vizsgálat megindításakor a Kereskedelmi Főigazgatóság internetes oldalain közzétett kérdőív útján az érdekelt felek elé tárt. A Bizottság az alapvető jellemzők egyikeként a termék gramm teljes tömeg per négyzetméter mértékegységben kifejezett (fajlagos) tömegét jelölte meg.

| (33) | A méltányos összehasonlítás biztosítása érdekében a Bizottság mindegyik terméktípushoz az adott típus alapvető jellemzői függvényében hozzárendelt egy-egy termékkódot. Annak érdekében azonban, hogy az exportált nehéz hőpapírok és az uniós gazdasági ágazat által értékesített nehéz hőpapírok között meglegyen a reprezentativitáshoz szükséges mértékű megfeleltethetőség, a Bizottság az eredeti terméktípusrendszert a tömegek különböző tartományokba rendezésével módosította. Egy-egy ilyen tartomány például a 66 grammtól 68 grammig vagy a 73 grammtól 76 grammig terjedő tömegű nehéz hőpapírokat foglalta magában. |
| --- | --- |

(33)

A méltányos összehasonlítás biztosítása érdekében a Bizottság mindegyik terméktípushoz az adott típus alapvető jellemzői függvényében hozzárendelt egy-egy termékkódot. Annak érdekében azonban, hogy az exportált nehéz hőpapírok és az uniós gazdasági ágazat által értékesített nehéz hőpapírok között meglegyen a reprezentativitáshoz szükséges mértékű megfeleltethetőség, a Bizottság az eredeti terméktípusrendszert a tömegek különböző tartományokba rendezésével módosította. Egy-egy ilyen tartomány például a 66 grammtól 68 grammig vagy a 73 grammtól 76 grammig terjedő tömegű nehéz hőpapírokat foglalta magában.

| (34) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatása után az együttműködő exportáló gyártó három okból is ellenezte ezt az eljárást:






  — | a gyártók a nehéz hőpapírok egyes típusait grammonként határozzák meg, és a tömeg bárminemű eltérése befolyásolhatja az árakat, |
| --- | --- | --- |

(34)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatása után az együttműködő exportáló gyártó három okból is ellenezte ezt az eljárást:

—

a gyártók a nehéz hőpapírok egyes típusait grammonként határozzák meg, és a tömeg bárminemű eltérése befolyásolhatja az árakat,

| — | az összehasonlítás módszere sérti a WTO keretében fennálló kötelezettségeket, (5) nevezetesen az ár-összehasonlítás kapcsán érvényesítendő „hasonlót a hasonlóval” elvet, |
| --- | --- |

—

az összehasonlítás módszere sérti a WTO keretében fennálló kötelezettségeket, (5) nevezetesen az ár-összehasonlítás kapcsán érvényesítendő „hasonlót a hasonlóval” elvet,

5

| — | a Bizottság nem térhet el a dömpingellenes vizsgálat megindításakor meghatározott termékkódrendszertől. Továbbá a csoportokba rendezést a Bizottság nem magyarázta el és nem indokolta megfelelő mértékben. A fajlagos tömeg kapcsán a Bizottság által a termékkódok csoportokba rendezése érdekében alkalmazott tűrés minden alapot nélkülözött és irreleváns volt, mert az eladási számlák általában a pontos tömeget tüntetik fel. |
| --- | --- |

—

a Bizottság nem térhet el a dömpingellenes vizsgálat megindításakor meghatározott termékkódrendszertől. Továbbá a csoportokba rendezést a Bizottság nem magyarázta el és nem indokolta megfelelő mértékben. A fajlagos tömeg kapcsán a Bizottság által a termékkódok csoportokba rendezése érdekében alkalmazott tűrés minden alapot nélkülözött és irreleváns volt, mert az eladási számlák általában a pontos tömeget tüntetik fel.

| (35) | A Bizottság ezeket a felvetéseket elutasította. A jelen ügyben a Bizottság az egységárakat tömegre (tonna) vetítve számította, tehát a tömegnek az árakra és a költségekre kifejtett hatását a Bizottság által választott számítási módszer már tartalmazta. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság ezeket a felvetéseket elutasította. A jelen ügyben a Bizottság az egységárakat tömegre (tonna) vetítve számította, tehát a tömegnek az árakra és a költségekre kifejtett hatását a Bizottság által választott számítási módszer már tartalmazta.

| (36) | Emellett mind a dömpingellenes WTO-megállapodás 2. cikke (és különösen 2.6. cikke), mind pedig az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése tartalmazza a „hasonlót a hasonlóval” elvet, de nem határozza meg az elv érvényesítésének konkrét módját. A Bizottság a piacvédelmi vizsgálatokban rutinszerűen alkalmaz termékkódokat a vizsgálat kezdetén a különböző jellemzőkkel rendelkező termékek azonosítására, de ezek a termékkódok nem kötelező érvényűek, a Bizottság a vizsgálat során bármikor módosíthatja a termékkódok rendszerét, ha és amennyiben erre szüksége van a méltányos összehasonlításhoz. A mostani ügyben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a termékkódok csoportokba rendezése nélkül nem biztosítható a reprezentativitáshoz szükséges mértékű megfeleltethetőség az exportált nehéz hőpapírok és az uniós gazdasági ágazat által értékesített nehéz hőpapírok között, és ezért méltányos összehasonlításra sincs mód, továbbá a csoportokba rendezést megfelelőnek ítélte, mert maga a gazdasági ágazat is – mind az Unióban, mind Dél-Koreában – bizonyos fokú tűrésekkel dolgozik, tehát a névleges tömegtől 5–10 grammal eltérhet. Ennek tükrében a Bizottság által a (31) preambulumbekezdésben ismertetett módon elvégzett csoportokba rendezés óvatos megközelítést eredményezett. |
| --- | --- |

(36)

Emellett mind a dömpingellenes WTO-megállapodás 2. cikke (és különösen 2.6. cikke), mind pedig az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése tartalmazza a „hasonlót a hasonlóval” elvet, de nem határozza meg az elv érvényesítésének konkrét módját. A Bizottság a piacvédelmi vizsgálatokban rutinszerűen alkalmaz termékkódokat a vizsgálat kezdetén a különböző jellemzőkkel rendelkező termékek azonosítására, de ezek a termékkódok nem kötelező érvényűek, a Bizottság a vizsgálat során bármikor módosíthatja a termékkódok rendszerét, ha és amennyiben erre szüksége van a méltányos összehasonlításhoz. A mostani ügyben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a termékkódok csoportokba rendezése nélkül nem biztosítható a reprezentativitáshoz szükséges mértékű megfeleltethetőség az exportált nehéz hőpapírok és az uniós gazdasági ágazat által értékesített nehéz hőpapírok között, és ezért méltányos összehasonlításra sincs mód, továbbá a csoportokba rendezést megfelelőnek ítélte, mert maga a gazdasági ágazat is – mind az Unióban, mind Dél-Koreában – bizonyos fokú tűrésekkel dolgozik, tehát a névleges tömegtől 5–10 grammal eltérhet. Ennek tükrében a Bizottság által a (31) preambulumbekezdésben ismertetett módon elvégzett csoportokba rendezés óvatos megközelítést eredményezett.

| (37) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Hansol felvilágosítást kért azzal kapcsolatban, hogy az alákínálási és az alulértékesítési különbözet meghatározása során figyelembe vett értékesítések tartalmazták-e a mintában szereplő egyik uniós gyártó által előállított, elülső oldalukon bevonattal ellátott terméket. |
| --- | --- |

(37)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Hansol felvilágosítást kért azzal kapcsolatban, hogy az alákínálási és az alulértékesítési különbözet meghatározása során figyelembe vett értékesítések tartalmazták-e a mintában szereplő egyik uniós gyártó által előállított, elülső oldalukon bevonattal ellátott terméket.

| (38) | Az alákínálási és az alulértékesítési különbözet számítása során a Bizottság – a Hansolnak és a panaszosnak nyújtott tájékoztatásban jelzett módon – az exportáló gyártó által az Unióban megvalósított értékesítéseket a hasonló terméknek a mintában szereplő uniós gyártók által megvalósított értékesítéseivel hasonlította össze. Ebben a számításban a Bizottság nem tett különbséget a mintában szereplő három uniós gyártó között. Mivel a három uniós gyártó által értékesített termékek nem azonosak, a Hansol által gyártott termékek egyes típusait nem lehetett a mintában szereplő minhárom vállalat termékeivel összehasonlítani. A Bizottságnak adatvédelmi okokból nem áll módjában részletesebb tájékoztatást adni arról, hogy a mintában szereplő uniós gyártók közül melyik milyen típusú termékeket értékesített. Mindazonáltal a Bizottság megerősítette, hogy a Hansol által exportált, elülső oldalukon bevonattal ellátott terméktípusokat az uniós gazdasági ágazat által értékesített, elülső oldalukon bevonattal ellátott terméktípusokkal hasonlította össze. |
| --- | --- |

(38)

Az alákínálási és az alulértékesítési különbözet számítása során a Bizottság – a Hansolnak és a panaszosnak nyújtott tájékoztatásban jelzett módon – az exportáló gyártó által az Unióban megvalósított értékesítéseket a hasonló terméknek a mintában szereplő uniós gyártók által megvalósított értékesítéseivel hasonlította össze. Ebben a számításban a Bizottság nem tett különbséget a mintában szereplő három uniós gyártó között. Mivel a három uniós gyártó által értékesített termékek nem azonosak, a Hansol által gyártott termékek egyes típusait nem lehetett a mintában szereplő minhárom vállalat termékeivel összehasonlítani. A Bizottságnak adatvédelmi okokból nem áll módjában részletesebb tájékoztatást adni arról, hogy a mintában szereplő uniós gyártók közül melyik milyen típusú termékeket értékesített. Mindazonáltal a Bizottság megerősítette, hogy a Hansol által exportált, elülső oldalukon bevonattal ellátott terméktípusokat az uniós gazdasági ágazat által értékesített, elülső oldalukon bevonattal ellátott terméktípusokkal hasonlította össze.

| (39) | Másodszor: az exportáló gyártó vitatta a Bizottság által a behozatal utáni költségek számítása érdekében alkalmazott módszertant. Számításaiban a Bizottság a Hansol exportügyleteit leíró értékeket a szükséges mértékben kiigazította az értékesítés utáni költségekkel és a vámokkal. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a CIF-érték 1 %-ának megfelelő behozatali utáni kölségek (anyagmozgatás, kikötői díjak, vámkezelési díjak) észszerűnek tekinthetők. A Hansol ezzel nem értett egyet, azzal érvelve, hogy a Bizottság a behozatal utáni költségeket nem a Hansol CIF-értékének 1 %-aként, hanem a Hansol „EU-határon érvényes CIF-exportértékének” 1 %-aként számította. A Hansol azt kérte, hogy a Bizottság a behozatal utáni költségeket a Hansol CIF-értékének 1 %-aként számítsa. |
| --- | --- |

(39)

Másodszor: az exportáló gyártó vitatta a Bizottság által a behozatal utáni költségek számítása érdekében alkalmazott módszertant. Számításaiban a Bizottság a Hansol exportügyleteit leíró értékeket a szükséges mértékben kiigazította az értékesítés utáni költségekkel és a vámokkal. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a CIF-érték 1 %-ának megfelelő behozatali utáni kölségek (anyagmozgatás, kikötői díjak, vámkezelési díjak) észszerűnek tekinthetők. A Hansol ezzel nem értett egyet, azzal érvelve, hogy a Bizottság a behozatal utáni költségeket nem a Hansol CIF-értékének 1 %-aként, hanem a Hansol „EU-határon érvényes CIF-exportértékének” 1 %-aként számította. A Hansol azt kérte, hogy a Bizottság a behozatal utáni költségeket a Hansol CIF-értékének 1 %-aként számítsa.

| (40) | A Bizottság elutasította ezt a felvetést. A Hansol „EU-határon érvényes CIF-exportértéke” nem más, mint a Hansol exportárának az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban, a vele kapcsolatban álló kereskedőn keresztül megvalósított értékesítések figyelembevételével kiigazított értéke. Ezt az árat meg kell növelni a behozatal utáni költségekkel, illetve erre az árra alkalmazni kell a behozatal utáni költségeket ahhoz, hogy megkapjuk az EU határán érvényes „érkeztetési” exportárat, amely már összehasonlítható az uniós gazdasági ágazat árával és irányárával. Ezt az összehasonlítást az áron aluli értékesítéssel kapcsolatos számításokban a Hansol által megadott CIF-érték százalékában fejezzük ki, mert a jövőben a dömpingellenes vámot majd szintén erre az uniós határparitáson számított tényleges CIF-árra kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság elutasította ezt a felvetést. A Hansol „EU-határon érvényes CIF-exportértéke” nem más, mint a Hansol exportárának az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban, a vele kapcsolatban álló kereskedőn keresztül megvalósított értékesítések figyelembevételével kiigazított értéke. Ezt az árat meg kell növelni a behozatal utáni költségekkel, illetve erre az árra alkalmazni kell a behozatal utáni költségeket ahhoz, hogy megkapjuk az EU határán érvényes „érkeztetési” exportárat, amely már összehasonlítható az uniós gazdasági ágazat árával és irányárával. Ezt az összehasonlítást az áron aluli értékesítéssel kapcsolatos számításokban a Hansol által megadott CIF-érték százalékában fejezzük ki, mert a jövőben a dömpingellenes vámot majd szintén erre az uniós határparitáson számított tényleges CIF-árra kell alkalmazni.

| (41) | A Bizottság mindazonáltal az 1 % helyett a Hansol tényleges adataiból kiindulva újravizsgálta a behozatal utáni költségeket. Ennek alapján megállapította, hogy a behozatal utáni költségek körülbelül [3–6] EUR/tonna nagyságúak. Mivel ez az összeg kevés számlán alapul, a Bizottság a Koreai Köztársaságból érkező egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálat keretében megfogalmazott ténymegállapítások tükrében ellenőrizte. Minthogy a két érték azonos tartományba esett, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében helyénvaló a Hansol adatait alkalmazni. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság mindazonáltal az 1 % helyett a Hansol tényleges adataiból kiindulva újravizsgálta a behozatal utáni költségeket. Ennek alapján megállapította, hogy a behozatal utáni költségek körülbelül [3–6] EUR/tonna nagyságúak. Mivel ez az összeg kevés számlán alapul, a Bizottság a Koreai Köztársaságból érkező egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálat keretében megfogalmazott ténymegállapítások tükrében ellenőrizte. Minthogy a két érték azonos tartományba esett, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében helyénvaló a Hansol adatait alkalmazni.

| (42) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Hansol felvetette, hogy a Bizottság számítása alulbecsülte a behozatal utáni költségeket, mert azoknak nemcsak a vámkezelés költségeit, hanem a belépési kikötőben felmerült anyagmozgatási, tárolási és dokumentációs költségeket is tartalmaznia kellene. Ezzel kapcsolatban közölte saját számításait, amelyekből 10–40 EUR/tonna behozatal utáni költség adódott. |
| --- | --- |

(42)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Hansol felvetette, hogy a Bizottság számítása alulbecsülte a behozatal utáni költségeket, mert azoknak nemcsak a vámkezelés költségeit, hanem a belépési kikötőben felmerült anyagmozgatási, tárolási és dokumentációs költségeket is tartalmaznia kellene. Ezzel kapcsolatban közölte saját számításait, amelyekből 10–40 EUR/tonna behozatal utáni költség adódott.

| (43) | A Hansol által az érdekelt felek végső tájékoztatása után rendelkezésre bocsátott számítás a Bizottság által figyelembe vettektől eltérő költségeket, nevezetesen tárolási, raktározási és adminisztrációs költségeket is tartalmazott. A Hansol azon állítását, hogy ezek a többletköltségek a vállalat által alkalmazott sajátos értékesítési mód miatt behozatal utáni költségnek tekintendők, nem pedig az áruk behozatala után igénybe vett szokásos szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségeknek, nem támasztják az ügy kapcsán rendelkezésre álló bizonyítékok, és a vizsgálat e kései szakaszában már ennek ellenőrzésére sincs mód. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy elutasítja ezt a felvetést. |
| --- | --- |

(43)

A Hansol által az érdekelt felek végső tájékoztatása után rendelkezésre bocsátott számítás a Bizottság által figyelembe vettektől eltérő költségeket, nevezetesen tárolási, raktározási és adminisztrációs költségeket is tartalmazott. A Hansol azon állítását, hogy ezek a többletköltségek a vállalat által alkalmazott sajátos értékesítési mód miatt behozatal utáni költségnek tekintendők, nem pedig az áruk behozatala után igénybe vett szokásos szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségeknek, nem támasztják az ügy kapcsán rendelkezésre álló bizonyítékok, és a vizsgálat e kései szakaszában már ennek ellenőrzésére sincs mód. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy elutasítja ezt a felvetést.

| (44) | Végezetül: az exportáló gyártó – a Törvényszék által a T-383/17. sz. ügyben hozott ítélet (6) alapján – vitatta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az exportár meghatározása érdekében végzett kiigazítás felhasználható-e az alákínálás (és a kár megszüntetéséhez szükséges mérték) számításában. |
| --- | --- |

(44)

Végezetül: az exportáló gyártó – a Törvényszék által a T-383/17. sz. ügyben hozott ítélet (6) alapján – vitatta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az exportár meghatározása érdekében végzett kiigazítás felhasználható-e az alákínálás (és a kár megszüntetéséhez szükséges mérték) számításában.

6

| (45) | A Bizottság elutasította ezt a felvetést. Először: a szóban forgó ítélet jelenleg fellebbezés alatt áll a Bíróságon. (7) Ezért az ítéletnek a Hansol által felvetett kérdésre vonatkozó megállapításai nem jogerősek. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság elutasította ezt a felvetést. Először: a szóban forgó ítélet jelenleg fellebbezés alatt áll a Bíróságon. (7) Ezért az ítéletnek a Hansol által felvetett kérdésre vonatkozó megállapításai nem jogerősek.

7

| (46) | Másodszor, az alákínálást illetően: e számítások vonatkozásában az alaprendelet nem rendelkezik konkrét módszertanról. A Bizottság ezért a szóban forgó kártényező értékelése során széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik. Ezt a mérlegelési jogkört korlátozza az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése, amelynek értelmében a következtetéseknek egyértelmű bizonyítékokon és tárgyilagos vizsgálaton kell alapulniuk. |
| --- | --- |

(46)

Másodszor, az alákínálást illetően: e számítások vonatkozásában az alaprendelet nem rendelkezik konkrét módszertanról. A Bizottság ezért a szóban forgó kártényező értékelése során széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik. Ezt a mérlegelési jogkört korlátozza az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése, amelynek értelmében a következtetéseknek egyértelmű bizonyítékokon és tárgyilagos vizsgálaton kell alapulniuk.

| (47) | Az alákínálás (és különösen az exportár) számítása során figyelembe vett tényezők tekintetében a Bizottságnak azonosítania kell azt az első pontot, ahol verseny van (vagy lehet) az Unió piacán az uniós gyártókkal. Ez a pont az első független importőr beszerzési ára, mert ez a vállalat elvben választhat, hogy az uniós gazdasági ágazattól vagy külföldi beszállítóktól vásárol-e. Akkor, amikor az exportáló gyártó az Unióban kialakítja a vele kapcsolatban álló vállalatok hálózatát, egyben eldönti, hogy az áruk beszerzése külföldről fog történni. Ennek megfelelően az összehasonlítási pontnak rögtön azután kell lennie, hogy az áru átlépi az Unió határát, nem pedig az értékesítési lánc egy későbbi szakaszában, például amikor az árut a végső felhasználónak értékesítik. Ez az eljárás olyan esetekben is biztosítja a következetességet, amikor az exportáló gyártó közvetlenül értékesíti az árut a független vevőnek (importőrnek vagy végfelhasználónak), tekintettel arra, hogy ilyenkor természetszerűleg nem alkalmaznak viszonteladói árakat. Más eljárás hátrányos megkülönböztetést eredményezne az exportáló gyártók között, kizárólag az igénybe vett értékesítési csatorna alapján. |
| --- | --- |

(47)

Az alákínálás (és különösen az exportár) számítása során figyelembe vett tényezők tekintetében a Bizottságnak azonosítania kell azt az első pontot, ahol verseny van (vagy lehet) az Unió piacán az uniós gyártókkal. Ez a pont az első független importőr beszerzési ára, mert ez a vállalat elvben választhat, hogy az uniós gazdasági ágazattól vagy külföldi beszállítóktól vásárol-e. Akkor, amikor az exportáló gyártó az Unióban kialakítja a vele kapcsolatban álló vállalatok hálózatát, egyben eldönti, hogy az áruk beszerzése külföldről fog történni. Ennek megfelelően az összehasonlítási pontnak rögtön azután kell lennie, hogy az áru átlépi az Unió határát, nem pedig az értékesítési lánc egy későbbi szakaszában, például amikor az árut a végső felhasználónak értékesítik. Ez az eljárás olyan esetekben is biztosítja a következetességet, amikor az exportáló gyártó közvetlenül értékesíti az árut a független vevőnek (importőrnek vagy végfelhasználónak), tekintettel arra, hogy ilyenkor természetszerűleg nem alkalmaznak viszonteladói árakat. Más eljárás hátrányos megkülönböztetést eredményezne az exportáló gyártók között, kizárólag az igénybe vett értékesítési csatorna alapján.

| (48) | A jelen esetben egyes exportértékesítések kapcsán az importár nem vehető egy az egyben figyelembe, mert az exportáló gyártó és az importőr kapcsolatban áll egymással. Ezért a szokásos piaci viszonyoknak megfelelő, megbízható importár meghatározásához az exportáló gyártóval kapcsolatban álló importőr által az első független vevővel szemben alkalmazott viszonteladási árat kell kiindulási pontnak tekinteni. E számítás végrehajtása tekintetében a dömpingellenes alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésében az exportár számítása vonatkozásában meghatározott szabályok irányadók, amelyeket analógia útján kell alkalmazni, és amelyek e tekintetben éppúgy relevánsak, mint a dömpingszámítás keretében az exportár meghatározása szempontjából. A dömpingellenes alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének analógia útján történő alkalmazása olyan árat eredményez, amely teljes mértékben összehasonlítható mind a független vevőknek megvalósított értékesítések vizsgálata során figyelembe vett árral, mind pedig az uniós gazdasági ágazat értékesítési árával. |
| --- | --- |

(48)

A jelen esetben egyes exportértékesítések kapcsán az importár nem vehető egy az egyben figyelembe, mert az exportáló gyártó és az importőr kapcsolatban áll egymással. Ezért a szokásos piaci viszonyoknak megfelelő, megbízható importár meghatározásához az exportáló gyártóval kapcsolatban álló importőr által az első független vevővel szemben alkalmazott viszonteladási árat kell kiindulási pontnak tekinteni. E számítás végrehajtása tekintetében a dömpingellenes alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésében az exportár számítása vonatkozásában meghatározott szabályok irányadók, amelyeket analógia útján kell alkalmazni, és amelyek e tekintetben éppúgy relevánsak, mint a dömpingszámítás keretében az exportár meghatározása szempontjából. A dömpingellenes alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének analógia útján történő alkalmazása olyan árat eredményez, amely teljes mértékben összehasonlítható mind a független vevőknek megvalósított értékesítések vizsgálata során figyelembe vett árral, mind pedig az uniós gazdasági ágazat értékesítési árával.

| (49) | Ezért a méltányos összehasonlítás céljára a megbízható árat az exportáló gyártóval kapcsolatban álló importőr által a független vevőkkel szemben alkalmazott viszonteladási árnak az értékesítési, általános és igazgatási költségekkel (SGA-költségek) és a nyereséggel csökkentett értéke szolgáltatja. |
| --- | --- |

(49)

Ezért a méltányos összehasonlítás céljára a megbízható árat az exportáló gyártóval kapcsolatban álló importőr által a független vevőkkel szemben alkalmazott viszonteladási árnak az értékesítési, általános és igazgatási költségekkel (SGA-költségek) és a nyereséggel csökkentett értéke szolgáltatja.

| (50) | A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy a konkrét esetben mind az uniós gazdasági ágazat, mind az exportáló gyártók az esetek többségében közvetlenül, kereskedők vagy importőrök közbeiktatása nélkül értékesítik terméküket. A közvetlen értékesítések a mintában szereplő uniós gyártók értékesítéseinek több mint 96 %-át, az exportáló gyártó értékesítéseinek pedig csaknem 70 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy a konkrét esetben mind az uniós gazdasági ágazat, mind az exportáló gyártók az esetek többségében közvetlenül, kereskedők vagy importőrök közbeiktatása nélkül értékesítik terméküket. A közvetlen értékesítések a mintában szereplő uniós gyártók értékesítéseinek több mint 96 %-át, az exportáló gyártó értékesítéseinek pedig csaknem 70 %-át képviselték.

| (51) | Mindamellett, hogy a Bizottság kitart a fenti okfejtés mellett, a teljesség kedvéért az alákínálási különbözet számítása tekintetében alternatív eljárások alkalmazásának lehetőségét is fontolóra vette. |
| --- | --- |

(51)

Mindamellett, hogy a Bizottság kitart a fenti okfejtés mellett, a teljesség kedvéért az alákínálási különbözet számítása tekintetében alternatív eljárások alkalmazásának lehetőségét is fontolóra vette.

| (52) | Egyfelől a Bizottság megvizsgálta, hogy szükség van-e arra, hogy az alákínálási különbözet számítása során az uniós gazdasági ágazat és a dél-koreai értékesítési ügyletek kereskedelmi szintje közötti esetleges különbség miatt figyelembe vegye a végső vevő típusát. Ebben a tekintetben megállapította, hogy mind a mintában szereplő uniós gyártók, mind pedig a Hansol csaknem kizárólag (értékesítéseik mintegy 98 %-a esetében) feldolgozóknak értékesítik terméküket. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az értékesítések általában ugyanazon a kereskedelmi szinten valósultak meg, és ebből a szempontból nincs szükség kiegészítő alákínálás-számításra. |
| --- | --- |

(52)

Egyfelől a Bizottság megvizsgálta, hogy szükség van-e arra, hogy az alákínálási különbözet számítása során az uniós gazdasági ágazat és a dél-koreai értékesítési ügyletek kereskedelmi szintje közötti esetleges különbség miatt figyelembe vegye a végső vevő típusát. Ebben a tekintetben megállapította, hogy mind a mintában szereplő uniós gyártók, mind pedig a Hansol csaknem kizárólag (értékesítéseik mintegy 98 %-a esetében) feldolgozóknak értékesítik terméküket. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az értékesítések általában ugyanazon a kereskedelmi szinten valósultak meg, és ebből a szempontból nincs szükség kiegészítő alákínálás-számításra.

| (53) | Másfelől a Bizottság megvizsgálta annak lehetőségét, hogy az alákínálási különbözetet kizárólag az uniós gazdasági ágazat közvetlen értékesítéseiből kiindulva határozza meg. A fentiek szerint a mintában szereplő uniós gyártók értékesítéseinek csaknem 97 %-a független vevőknek történt. Ezért hiába vonjuk le az árból az uniós gyártókkal kapcsolatban álló vállalatokon keresztül végzett kisszámú ügylet esetében az SGA-költségeket és a nyereséget, az alákínálás mértéke aligha változik számottevően. |
| --- | --- |

(53)

Másfelől a Bizottság megvizsgálta annak lehetőségét, hogy az alákínálási különbözetet kizárólag az uniós gazdasági ágazat közvetlen értékesítéseiből kiindulva határozza meg. A fentiek szerint a mintában szereplő uniós gyártók értékesítéseinek csaknem 97 %-a független vevőknek történt. Ezért hiába vonjuk le az árból az uniós gyártókkal kapcsolatban álló vállalatokon keresztül végzett kisszámú ügylet esetében az SGA-költségeket és a nyereséget, az alákínálás mértéke aligha változik számottevően.

| (54) | Következésképpen az alákínálási különbözetek számításának módjától függetlenül a Hansol Unióba irányuló exportja alákínál az uniós értékesítési áraknak. A felvetést ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(54)

Következésképpen az alákínálási különbözetek számításának módjától függetlenül a Hansol Unióba irányuló exportja alákínál az uniós értékesítési áraknak. A felvetést ezért a Bizottság elutasította.

| (55) | Végezetül hangsúlyozni kell, hogy a megállapított áralákínáláson túlmenően, amelynek mértéke a (35), a (37) és a (23) preambulumbekezdésben ismertetett módosításokkal 5,1 %-ra adódik, (8) a vizsgálat arra is rámutatott, hogy az uniós piacon a vizsgálati időszakban a dömpingelt behozatalnak az alaprendelet 3. cikkének (3) bekezdése értelmében árlenyomó hatása volt. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat árai 14 %-kal nőttek, azonban tisztességes verseny mellett ennek a növekedésnek a termelési költség növekedéséhez hasonló mértékűnek, azaz 23 % körülinek kellett volna lennie. Az ideiglenes rendelet (76) és (82) preambulumbekezdésében ismertetett módon – és 2016-tól eltérően, amikor a dömpingelt behozatal nem fejtett ki ilyen nyomást – az uniós gazdasági ágazat képtelen volt a termelési költség növekedésével párhuzamosan növelni árait, mert a dél-koreai dömpingelt behozatal egyre nagyobb mennyiségekben volt jelen az uniós piacon (83 %-os növekedés a figyelembe vett időszak folyamán). Ez a helyzet súlyosan rontotta az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét, amely a figyelembe vett időszakban csaknem 70 %-kal csökkent, és a vizsgálati időszakra már nagyon alacsony szintre jutott. |
| --- | --- |

(55)

Végezetül hangsúlyozni kell, hogy a megállapított áralákínáláson túlmenően, amelynek mértéke a (35), a (37) és a (23) preambulumbekezdésben ismertetett módosításokkal 5,1 %-ra adódik, (8) a vizsgálat arra is rámutatott, hogy az uniós piacon a vizsgálati időszakban a dömpingelt behozatalnak az alaprendelet 3. cikkének (3) bekezdése értelmében árlenyomó hatása volt. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat árai 14 %-kal nőttek, azonban tisztességes verseny mellett ennek a növekedésnek a termelési költség növekedéséhez hasonló mértékűnek, azaz 23 % körülinek kellett volna lennie. Az ideiglenes rendelet (76) és (82) preambulumbekezdésében ismertetett módon – és 2016-tól eltérően, amikor a dömpingelt behozatal nem fejtett ki ilyen nyomást – az uniós gazdasági ágazat képtelen volt a termelési költség növekedésével párhuzamosan növelni árait, mert a dél-koreai dömpingelt behozatal egyre nagyobb mennyiségekben volt jelen az uniós piacon (83 %-os növekedés a figyelembe vett időszak folyamán). Ez a helyzet súlyosan rontotta az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét, amely a figyelembe vett időszakban csaknem 70 %-kal csökkent, és a vizsgálati időszakra már nagyon alacsony szintre jutott.

8

| (56) | Ezért, függetlenül az ügyben az alákínálással kapcsolatban megfogalmazott ténymegállapításoktól, a dömpingelt behozatalhoz jelentős árlenyomó hatás társult, hiszen annyira megakadályozta az árnövekedést, hogy a termelési költség a vizsgálati időszakig 9 százalékponttal nagyobb mértékben nőtt, mint az uniós értékesítései árak. |
| --- | --- |

(56)

Ezért, függetlenül az ügyben az alákínálással kapcsolatban megfogalmazott ténymegállapításoktól, a dömpingelt behozatalhoz jelentős árlenyomó hatás társult, hiszen annyira megakadályozta az árnövekedést, hogy a termelési költség a vizsgálati időszakig 9 százalékponttal nagyobb mértékben nőtt, mint az uniós értékesítései árak.

| (57) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Hansol – anélkül, hogy újabb információkkal szolgált volna – megismételte azt a felvetését, hogy a vele kapcsolatban álló importőrön keresztül megvalósított értékesítések tekintetében a Bizottságnak az alákínálási és az alulértékesítési különbözetet a vele kapcsolatban álló importőr által az uniós piacon az első független vevőknek felszámított súlyozott átlagos értékesítési árból kiindulva kellett volna meghatároznia. Azzal, hogy nem így járt el, a Hansol szerint a Bizottság szándékosan figyelmen kívül hagyta a Törvényszéknek a Jindal Saw- (9) és a Kazchrome-ügyben (10) tett megállapításait, és ezzel megsértette a jogállamiság és a jogbiztonság elvét. |
| --- | --- |

(57)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Hansol – anélkül, hogy újabb információkkal szolgált volna – megismételte azt a felvetését, hogy a vele kapcsolatban álló importőrön keresztül megvalósított értékesítések tekintetében a Bizottságnak az alákínálási és az alulértékesítési különbözetet a vele kapcsolatban álló importőr által az uniós piacon az első független vevőknek felszámított súlyozott átlagos értékesítési árból kiindulva kellett volna meghatároznia. Azzal, hogy nem így járt el, a Hansol szerint a Bizottság szándékosan figyelmen kívül hagyta a Törvényszéknek a Jindal Saw- (9) és a Kazchrome-ügyben (10) tett megállapításait, és ezzel megsértette a jogállamiság és a jogbiztonság elvét.

9

10

| (58) | A felvetést a Bizottság a (45)–(49) preambulumbekezdésben már bemutatott megfontolások alapján elutasította. |
| --- | --- |

(58)

A felvetést a Bizottság a (45)–(49) preambulumbekezdésben már bemutatott megfontolások alapján elutasította.

| (59) | A Hansol emellett előadta, hogy mivel az alákínálási különbözet számítása álláspontja szerint helytelen, a Bizottságnak az árlenyomással kapcsolatos ténymegállapítása, ennélfogva pedig a kárra és az ok-okozati összefüggésre vonatkozó teljes elemzése téves. Véleménye szerint az áralákínálás és az árlenyomás meghatározása során elkövetett hiba folytán a dömpingellenes vám magasabbra adódik annál, amely az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése értelmében elegendő lenne a dömpingelt behozatal által okozott kár megszüntetéséhez. |
| --- | --- |

(59)

A Hansol emellett előadta, hogy mivel az alákínálási különbözet számítása álláspontja szerint helytelen, a Bizottságnak az árlenyomással kapcsolatos ténymegállapítása, ennélfogva pedig a kárra és az ok-okozati összefüggésre vonatkozó teljes elemzése téves. Véleménye szerint az áralákínálás és az árlenyomás meghatározása során elkövetett hiba folytán a dömpingellenes vám magasabbra adódik annál, amely az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése értelmében elegendő lenne a dömpingelt behozatal által okozott kár megszüntetéséhez.

| (60) | A Bizottság elutasítja ezt a felvetést. A (45)–(49) preambulumbekezdésben ismertetett módon az alákínálás számítása helyes. Az (55) és az (56) preambulumbekezdés elmagyarázza, hogy az árlenyomásnak az ideiglenes rendelet 2., 3., 7. és 10. táblázata alapján történő megállapítása szintén helyesen történt. Továbbá az (54) preambulumbekezdésben bemutatott módon a Bizottság az árakra kifejtett hatások számítási módjától függetlenül jelentős mértékű alákínálást állapított meg. A Bizottság emlékeztetett emellett arra, hogy az alákínálás csupán a Bizottság által elemzett nagyszámú kártényező egyike, és az árlenyomásra, a kárra és az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetések e tényező mellett az összes többi tényezőt is figyelembe veszik. A végleges dömpingellenes vámnak az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésében foglalt külön szabályok szerinti megállapítását illetően a Bizottság emlékeztetett arra, hogy erre sem az alákínálás, sem az árlenyomás megállapításának nincs hatása. Esetünkben a kár megszüntetéséhez szükséges mérték az alulértékesítésen alapul, amelyet a Bizottság az alaprendelet 7. cikkének (2c) és (2d) bekezdésével összhangban számított, nem pedig az áralákínálás vagy az árlenyomás mértékén. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság elutasítja ezt a felvetést. A (45)–(49) preambulumbekezdésben ismertetett módon az alákínálás számítása helyes. Az (55) és az (56) preambulumbekezdés elmagyarázza, hogy az árlenyomásnak az ideiglenes rendelet 2., 3., 7. és 10. táblázata alapján történő megállapítása szintén helyesen történt. Továbbá az (54) preambulumbekezdésben bemutatott módon a Bizottság az árakra kifejtett hatások számítási módjától függetlenül jelentős mértékű alákínálást állapított meg. A Bizottság emlékeztetett emellett arra, hogy az alákínálás csupán a Bizottság által elemzett nagyszámú kártényező egyike, és az árlenyomásra, a kárra és az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetések e tényező mellett az összes többi tényezőt is figyelembe veszik. A végleges dömpingellenes vámnak az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésében foglalt külön szabályok szerinti megállapítását illetően a Bizottság emlékeztetett arra, hogy erre sem az alákínálás, sem az árlenyomás megállapításának nincs hatása. Esetünkben a kár megszüntetéséhez szükséges mérték az alulértékesítésen alapul, amelyet a Bizottság az alaprendelet 7. cikkének (2c) és (2d) bekezdésével összhangban számított, nem pedig az áralákínálás vagy az árlenyomás mértékén.

| (61) | Mivel az érintett országból érkező behozatallal kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (52)–(59) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket. |
| --- | --- |

(61)

Mivel az érintett országból érkező behozatallal kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (52)–(59) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.

4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.4.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (62) | Mivel nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (60)–(64) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit. |
| --- | --- |

(62)

Mivel nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (60)–(64) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit.

4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

| (63) | Mivel a makrogazdasági mutatókkal kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (65)–(73) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit. |
| --- | --- |

(63)

Mivel a makrogazdasági mutatókkal kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (65)–(73) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit.

4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

| (64) | Mivel a mikrogazdasági mutatókkal kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (74)–(86) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit. |
| --- | --- |

(64)

Mivel a mikrogazdasági mutatókkal kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (74)–(86) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit.

4.4.4.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (65) | Mivel a kárra vonatkozó következtetéssel kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (87)–(90) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit. |
| --- | --- |

(65)

Mivel a kárra vonatkozó következtetéssel kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (87)–(90) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit.

5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (66) | Mivel az érintett országból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti ok-okozati összefüggéssel kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (91)–(120) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit. |
| --- | --- |

(66)

Mivel az érintett országból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti ok-okozati összefüggéssel kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (91)–(120) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit.

6.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (67) | Mivel az uniós gazdasági ágazat érdekével kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (123)–(126) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket. |
| --- | --- |

(67)

Mivel az uniós gazdasági ágazat érdekével kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (123)–(126) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.

6.2.   A független importőrök és a felhasználók érdeke

A független importőrök és a felhasználók érdeke

| (68) | Mivel a független importőrök és a felhasználók érdekével kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (127)–(134) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket. |
| --- | --- |

(68)

Mivel a független importőrök és a felhasználók érdekével kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (127)–(134) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.

6.3.   Egyéb érdekelt felek érdeke

Egyéb érdekelt felek érdeke

| (69) | Mivel az egyéb érdekelt felek érdekével kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (135)–(138) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket. |
| --- | --- |

(69)

Mivel az egyéb érdekelt felek érdekével kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (135)–(138) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.

6.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (70) | A fentiek alapján, és mivel nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (139) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket. |
| --- | --- |

(70)

A fentiek alapján, és mivel nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (139) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.

7.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges mérték

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték

| (71) | Az exportáló gyártó által a behozatal utáni költségek, az árak összehasonlíthatósága és az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján az alákínálással kapcsolatos számításokban figyelembe vett kiigazítások tekintetében megfogalmazott észrevételek a kár megszüntetéséhez szükséges mérték számítására is vonatkoztak, ezeket az észrevételeket azonban a Bizottság a (31)–(60) preambulumbekezdésnek megfelelően elutasította. |
| --- | --- |

(71)

Az exportáló gyártó által a behozatal utáni költségek, az árak összehasonlíthatósága és az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján az alákínálással kapcsolatos számításokban figyelembe vett kiigazítások tekintetében megfogalmazott észrevételek a kár megszüntetéséhez szükséges mérték számítására is vonatkoztak, ezeket az észrevételeket azonban a Bizottság a (31)–(60) preambulumbekezdésnek megfelelően elutasította.

| (72) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatása után az exportáló gyártó észrevételeket fogalmazott meg a kár megszüntetéséhez szükséges mérték számítása során ideiglenesen figyelembe vett nyereségcéllal kapcsolatban. Az ideiglenes rendelet (144) preambulumbekezdése szerint a Bizottság az uniós gazdasági ágazat által 2016-ban elért 8–11 %-os nyereségből indult ki, abból a megfontolásból, hogy ezt a nyereséget az uniós gazdasági ágazat a dél-koreai import felfutása előtt érte el. A Hansol nem értett egyet azzal, hogy a 8–11 %-os forgalomarányos haszonkulcs rendes versenykörülmények között elvárható jövedelmezőségnek tekinthető. Emellett a Hansol szerint a Dél-Koreából érkező behozatal csak 2018-ban indult növekedésnek. A figyelembe vett időszak egészét tekintve az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése 2017-ben volt a legnagyobb, a Dél-Koreából és a más országokból érkező behozatalé pedig ekkor volt a legkisebb. A Dél-Koreából érkező behozatal nagysága 2017-ben 31 %-kal kisebb volt, mint 2016-ban. A Hansol szerint emiatt az irányár számításához felhasznált nyereségszint nem lehet nagyobb, mint az uniós gazdasági ágazat által 2017-ben elért nyereségszint, azaz 5–8 %. |
| --- | --- |

(72)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatása után az exportáló gyártó észrevételeket fogalmazott meg a kár megszüntetéséhez szükséges mérték számítása során ideiglenesen figyelembe vett nyereségcéllal kapcsolatban. Az ideiglenes rendelet (144) preambulumbekezdése szerint a Bizottság az uniós gazdasági ágazat által 2016-ban elért 8–11 %-os nyereségből indult ki, abból a megfontolásból, hogy ezt a nyereséget az uniós gazdasági ágazat a dél-koreai import felfutása előtt érte el. A Hansol nem értett egyet azzal, hogy a 8–11 %-os forgalomarányos haszonkulcs rendes versenykörülmények között elvárható jövedelmezőségnek tekinthető. Emellett a Hansol szerint a Dél-Koreából érkező behozatal csak 2018-ban indult növekedésnek. A figyelembe vett időszak egészét tekintve az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése 2017-ben volt a legnagyobb, a Dél-Koreából és a más országokból érkező behozatalé pedig ekkor volt a legkisebb. A Dél-Koreából érkező behozatal nagysága 2017-ben 31 %-kal kisebb volt, mint 2016-ban. A Hansol szerint emiatt az irányár számításához felhasznált nyereségszint nem lehet nagyobb, mint az uniós gazdasági ágazat által 2017-ben elért nyereségszint, azaz 5–8 %.

| (73) | A Bizottság elutasította a felvetést. Az uniós gazdasági ágazat által 2017-ben elért nyereséget már befolyásolta a dél-koreai behozatal. Ahogyan az az ideiglenes rendelet 3. táblázatában látható, a dél-koreai exportárak 2016 és 2017 viszonylatában 5 %-kal csökkentek, miközben ugyanekkor az ideiglenes rendelet 7. táblázatának tanúsága szerint az uniós gazdasági ágazat termelési költségei 5 %-kal, árai pedig mindössze 1 %-kal nőttek. Az alacsonyabb dél-koreai árak miatti nyomás hatására az uniós gazdasági ágazat 2017-ben már nem volt képes megjeleníteni a költségnövekedést az áraiban, és emiatt romlott a jövedelmezősége. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ha a nyereségcélt a 2017-es nyereségszintnek megfelelő értéken venné fel, akkor nem a rendes versenykörülmények között elvárható jövedelmezőségi szintet venné figyelembe. |
| --- | --- |

(73)

A Bizottság elutasította a felvetést. Az uniós gazdasági ágazat által 2017-ben elért nyereséget már befolyásolta a dél-koreai behozatal. Ahogyan az az ideiglenes rendelet 3. táblázatában látható, a dél-koreai exportárak 2016 és 2017 viszonylatában 5 %-kal csökkentek, miközben ugyanekkor az ideiglenes rendelet 7. táblázatának tanúsága szerint az uniós gazdasági ágazat termelési költségei 5 %-kal, árai pedig mindössze 1 %-kal nőttek. Az alacsonyabb dél-koreai árak miatti nyomás hatására az uniós gazdasági ágazat 2017-ben már nem volt képes megjeleníteni a költségnövekedést az áraiban, és emiatt romlott a jövedelmezősége. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ha a nyereségcélt a 2017-es nyereségszintnek megfelelő értéken venné fel, akkor nem a rendes versenykörülmények között elvárható jövedelmezőségi szintet venné figyelembe.

| (74) | A panaszos felvetette, hogy a Bizottságnak két, a mintában szereplő uniós gyártó esetében az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban az elmaradt beruházások miatt kiigazításokat kellett volna végeznie. |
| --- | --- |

(74)

A panaszos felvetette, hogy a Bizottságnak két, a mintában szereplő uniós gyártó esetében az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban az elmaradt beruházások miatt kiigazításokat kellett volna végeznie.

| (75) | Az ideiglenes rendelet (145) preambulumbekezdésének tanúsága szerint a Bizottság az iyen értelmű felvetéseket kellő megalapozottság hiányában elutasította. A Bizottság az érdekelt felek tájékoztatása után újból megvizsgálta a szóban forgó felvetéseket, és megerősítette ideiglenes következtetéseit. Az átadott információk valóban utaltak beruházási projektekre, illetve az uniós gyártók által tett vételi ajánlatokra. Az uniós gyártók azonban nem magyarázták el, mi lett a sorsa ezeknek a projekteknek, a vételi ajánlatok nem voltak összekapcsolhatók a beruházási projektekkel, és a kitöltött kérdőívekben megadott számadatok nem voltak összeegyeztethetők a benyújtott dokumentomok tartalmával. Emiatt a Bizottság nem tudta megállapítani, hogy ténylegesen tervezett beruházásokról volt-e szó. |
| --- | --- |

(75)

Az ideiglenes rendelet (145) preambulumbekezdésének tanúsága szerint a Bizottság az iyen értelmű felvetéseket kellő megalapozottság hiányában elutasította. A Bizottság az érdekelt felek tájékoztatása után újból megvizsgálta a szóban forgó felvetéseket, és megerősítette ideiglenes következtetéseit. Az átadott információk valóban utaltak beruházási projektekre, illetve az uniós gyártók által tett vételi ajánlatokra. Az uniós gyártók azonban nem magyarázták el, mi lett a sorsa ezeknek a projekteknek, a vételi ajánlatok nem voltak összekapcsolhatók a beruházási projektekkel, és a kitöltött kérdőívekben megadott számadatok nem voltak összeegyeztethetők a benyújtott dokumentomok tartalmával. Emiatt a Bizottság nem tudta megállapítani, hogy ténylegesen tervezett beruházásokról volt-e szó.

| (76) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a panaszos előadta, hogy a Bizottság túlságosan sokat követel, amikor elvárja annak bizonyítását, hogy a beruházások azért maradtak el, mert az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete leromlott, és ezt pedig a tisztességtelen behozatal okozta. Hozzátette, hogy az érintett vállalatok világosan elmagyarázták, miért nem került sor a beruházásokra, és a dokumentáció miért nem felelt meg az érintett vállalatok kitöltött kérdőíveiben szereplő adatoknak, emellett pedig további magyarázattal szolgált a két vállalat által elvégzett számításokról. |
| --- | --- |

(76)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a panaszos előadta, hogy a Bizottság túlságosan sokat követel, amikor elvárja annak bizonyítását, hogy a beruházások azért maradtak el, mert az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete leromlott, és ezt pedig a tisztességtelen behozatal okozta. Hozzátette, hogy az érintett vállalatok világosan elmagyarázták, miért nem került sor a beruházásokra, és a dokumentáció miért nem felelt meg az érintett vállalatok kitöltött kérdőíveiben szereplő adatoknak, emellett pedig további magyarázattal szolgált a két vállalat által elvégzett számításokról.

| (77) | A panaszos magyarázata alapján a Bizottság meg tudta feleltetni egymásnak a kitöltött kérdőívekben szereplő adatokat és az átadott dokumentációban található információkat. Mivel az adatokat a két érintett vállalat közül csak az egyik esetében támasztották alá olyan részletesebb bizonyítékok, amelyek igazolták, hogy a szóban forgó beruházásokat valóban a vizsgálati időszakra tervezték és azok valóban elmaradtak, a Bizottság úgy döntött, hogy e vállalat tekintetében elfogadja a felvetést, és megfelelő módon megnöveli a nyereségcélt. |
| --- | --- |

(77)

A panaszos magyarázata alapján a Bizottság meg tudta feleltetni egymásnak a kitöltött kérdőívekben szereplő adatokat és az átadott dokumentációban található információkat. Mivel az adatokat a két érintett vállalat közül csak az egyik esetében támasztották alá olyan részletesebb bizonyítékok, amelyek igazolták, hogy a szóban forgó beruházásokat valóban a vizsgálati időszakra tervezték és azok valóban elmaradtak, a Bizottság úgy döntött, hogy e vállalat tekintetében elfogadja a felvetést, és megfelelő módon megnöveli a nyereségcélt.

| (78) | Az exportáló gyártó emellett megkérdőjelezte annak létjogosultságát, hogy a Bizottság az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdésével összhangban megnövelte a jövőbeli környezeti költségekkel az uniós gazdasági ágazat irányárát, azzal érvelve, hogy Dél-Korea 2015 óta „dél-koreai kibocsátáskereskedelmi rendszer” elnevezéssel saját kibocsátáskereskedelmi rendszert működtet. Mivel a Hansolnak a jövőben az uniós gyártókhoz hasonlóan szennyező anyag-kibocsátási jogosultságokat kell vásárolnia, és e jogosultságok ára várhatóan nőni fog, a Hansol exportárait ugyanúgy befolyásolni fogja a kibocsátáskereskedelmi rendszer, mint az uniós gazdasági ágazat árait. Ezért amiatt, hogy az uniós gyártók irányárát megnövelte a kibocsátáskereskedelmi rendszer miatt felmerülő ő jövőbeli költségekkel, miközben a Hansol exportárához nem adott hozzá hasonló összeget amiatt, hogy a Hansolnak a jövőben meg kell felelnie a dél-koreai kibocsátáskereskedelmi rendszer által támasztott követelményeknek, a Bizottság egymással nem összehasonlítható árakat hasonlított össze. |
| --- | --- |

(78)

Az exportáló gyártó emellett megkérdőjelezte annak létjogosultságát, hogy a Bizottság az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdésével összhangban megnövelte a jövőbeli környezeti költségekkel az uniós gazdasági ágazat irányárát, azzal érvelve, hogy Dél-Korea 2015 óta „dél-koreai kibocsátáskereskedelmi rendszer” elnevezéssel saját kibocsátáskereskedelmi rendszert működtet. Mivel a Hansolnak a jövőben az uniós gyártókhoz hasonlóan szennyező anyag-kibocsátási jogosultságokat kell vásárolnia, és e jogosultságok ára várhatóan nőni fog, a Hansol exportárait ugyanúgy befolyásolni fogja a kibocsátáskereskedelmi rendszer, mint az uniós gazdasági ágazat árait. Ezért amiatt, hogy az uniós gyártók irányárát megnövelte a kibocsátáskereskedelmi rendszer miatt felmerülő ő jövőbeli költségekkel, miközben a Hansol exportárához nem adott hozzá hasonló összeget amiatt, hogy a Hansolnak a jövőben meg kell felelnie a dél-koreai kibocsátáskereskedelmi rendszer által támasztott követelményeknek, a Bizottság egymással nem összehasonlítható árakat hasonlított össze.

| (79) | A Bizottság elutasította a felvetést. Az, hogy Dél-Korea saját kibocsátáskereskedelmi rendszert működtet, irreleváns az alaprendelet 7. cikke (2d) bekezdésének alkalmazása szempontjából, amely szerint az uniós gazdasági ágazat irányárának meghatározása során egyebek mellett a jövőbeli környezeti költségeket is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság elutasította a felvetést. Az, hogy Dél-Korea saját kibocsátáskereskedelmi rendszert működtet, irreleváns az alaprendelet 7. cikke (2d) bekezdésének alkalmazása szempontjából, amely szerint az uniós gazdasági ágazat irányárának meghatározása során egyebek mellett a jövőbeli környezeti költségeket is figyelembe kell venni.

| (80) | A (23)–(25), a (41) és a (76)–(77) preambulumbekezdésben ismertetett kiigazítások hatására 16,9 %-ra csökkent a kár megszüntetéséhez szükséges mérték. |
| --- | --- |

(80)

A (23)–(25), a (41) és a (76)–(77) preambulumbekezdésben ismertetett kiigazítások hatására 16,9 %-ra csökkent a kár megszüntetéséhez szükséges mérték.

| (81) | Annak meghatározása érdekében, hogy a (4) preambulumbekezdés szerinti előzetes tájékoztatási időszakban bekövetkezett-e a vizsgálat tárgyát képező behozatalok további jelentős növekedése és emiatt szükséges-e az e növekedés miatti további kár figyelembevétele a kárkülönbözetben, figyelemmel arra is, hogy az előzetes tájékoztatási időszakra nem rendelt el az érintett behozatalok vonatkozásában nyilvántartásbavételi kötelezettséget, a Bizottság az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban elemezte a behozatali volumenek alakulását. |
| --- | --- |

(81)

Annak meghatározása érdekében, hogy a (4) preambulumbekezdés szerinti előzetes tájékoztatási időszakban bekövetkezett-e a vizsgálat tárgyát képező behozatalok további jelentős növekedése és emiatt szükséges-e az e növekedés miatti további kár figyelembevétele a kárkülönbözetben, figyelemmel arra is, hogy az előzetes tájékoztatási időszakra nem rendelt el az érintett behozatalok vonatkozásában nyilvántartásbavételi kötelezettséget, a Bizottság az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban elemezte a behozatali volumenek alakulását.

| (82) | A Surveillance 2 adatbázis adatai szerint az előzetes tájékoztatási időszak három hete alatt a Dél-Koreából érkező behozatali volumenek 71 %-kal voltak nagyobbak, mint a vizsgálati időszakban tapasztalt, három hétre vetített átlagos behozatali volumenek. Ennek alapján a Bizottság megállapította, hogy az előzetes tájékoztatási időszakban bekövetkezett-e a vizsgálat tárgyát képező behozatalok jelentős növekedése. |
| --- | --- |

(82)

A Surveillance 2 adatbázis adatai szerint az előzetes tájékoztatási időszak három hete alatt a Dél-Koreából érkező behozatali volumenek 71 %-kal voltak nagyobbak, mint a vizsgálati időszakban tapasztalt, három hétre vetített átlagos behozatali volumenek. Ennek alapján a Bizottság megállapította, hogy az előzetes tájékoztatási időszakban bekövetkezett-e a vizsgálat tárgyát képező behozatalok jelentős növekedése.

| (83) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 9. cikk (4) bekezdése alkalmazásában a behozatal megnövekedését lényeges súlyosbító körülménynek indokolt tekinteni, ezért a behozatal megnövekedése miatti további kár számszerűsítése érdekében a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket a behozatali volumen megnövekedése alapján kiigazította. Ennek érdekében a Bizottság az előzetes tájékoztatási időszak három hetében tapasztalt [2 000–2 200] tonna behozatali volumen és a vizsgálati időszak 52 hetében tapasztalt behozatali volumen összegét elosztotta a vizsgálati időszakban tapasztalt behozatali volumen 55 hétre extrapolált értékével, és az így kapott hányadost vette figyelembe szorzótényezőként. A hányados értéke 1,04-ra adódott, tehát ilyen mértékű további kárt okozott a behozatal további megnövekedése. A Bizottság ezzel az értékkel megszorozta a 16,9 %-os kárkülönbözetet. Ennek alapján a Hansol és minden más vállalat esetében a kár megszüntetéséhez szükséges mérték 17,6 %-ra adódott. |
| --- | --- |

(83)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 9. cikk (4) bekezdése alkalmazásában a behozatal megnövekedését lényeges súlyosbító körülménynek indokolt tekinteni, ezért a behozatal megnövekedése miatti további kár számszerűsítése érdekében a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket a behozatali volumen megnövekedése alapján kiigazította. Ennek érdekében a Bizottság az előzetes tájékoztatási időszak három hetében tapasztalt [2 000–2 200] tonna behozatali volumen és a vizsgálati időszak 52 hetében tapasztalt behozatali volumen összegét elosztotta a vizsgálati időszakban tapasztalt behozatali volumen 55 hétre extrapolált értékével, és az így kapott hányadost vette figyelembe szorzótényezőként. A hányados értéke 1,04-ra adódott, tehát ilyen mértékű további kárt okozott a behozatal további megnövekedése. A Bizottság ezzel az értékkel megszorozta a 16,9 %-os kárkülönbözetet. Ennek alapján a Hansol és minden más vállalat esetében a kár megszüntetéséhez szükséges mérték 17,6 %-ra adódott.

| (84) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Hansol előadta, hogy a Bizottság nem mutatott be bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy a behozatalok valóban megnövekedtek, valamint hogy ez a növekedés a dél-koreai Hansol által gyártott és az Unióban a háromhetes előzetes tájékoztatási időszakban független vevőknek értékesített termékeknek volt betudható, utalva arra, hogy e behozatalok egy részét esetleg másik dél-koreai hőpapírgyártók értékesíthették. |
| --- | --- |

(84)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Hansol előadta, hogy a Bizottság nem mutatott be bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy a behozatalok valóban megnövekedtek, valamint hogy ez a növekedés a dél-koreai Hansol által gyártott és az Unióban a háromhetes előzetes tájékoztatási időszakban független vevőknek értékesített termékeknek volt betudható, utalva arra, hogy e behozatalok egy részét esetleg másik dél-koreai hőpapírgyártók értékesíthették.

| (85) | A Bizottság elutasítja ezt a felvetést. Az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében a Bizottságnak a végleges intézkedések elfogadásakor minden rendelkezésére álló releváns információt elemezve kell megállapítania, hogy az előzetes tájékoztatási időszakban bekövetkezett-e a vizsgált termék behozatalának további jelentős megnövekedése. A Bizottság minden rendelkezésére álló releváns információt elemzett, nevezetesen az érintett terméknek a vizsgálati időszak alatt Dél-Koreából érkező behozatalaihoz tartozó behozatali volumeneket, amelyeket az ideiglenes rendelet (52) és (53) preambulumbekezdése ismertet és amelyeket a Bizottság a vizsgálat végleges szakaszában megerősített, valamint a Surveillance 2 adatbázisban található statisztikai adatokat, amelyek alapján a Bizottság meghatározta az érintett terméknek az előzetes tájékozatási időszak alatt Dél-Koreából érkező összes behozatalához tartozó behozatali volument, és amelyekről a Hansolnak részletesebb információkat is továbbított. A Bizottság a 9. cikk (4) bekezdésének megfelelően az elemzést a teljes országra kiterjedően végezte és a behozatal növekedése miatti további kár szempontjából is a teljes országot vette figyelembe, hiszen a vizsgálat hatálya a Dél-Koreából érkező összes behozatalra kiterjed. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság elutasítja ezt a felvetést. Az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében a Bizottságnak a végleges intézkedések elfogadásakor minden rendelkezésére álló releváns információt elemezve kell megállapítania, hogy az előzetes tájékoztatási időszakban bekövetkezett-e a vizsgált termék behozatalának további jelentős megnövekedése. A Bizottság minden rendelkezésére álló releváns információt elemzett, nevezetesen az érintett terméknek a vizsgálati időszak alatt Dél-Koreából érkező behozatalaihoz tartozó behozatali volumeneket, amelyeket az ideiglenes rendelet (52) és (53) preambulumbekezdése ismertet és amelyeket a Bizottság a vizsgálat végleges szakaszában megerősített, valamint a Surveillance 2 adatbázisban található statisztikai adatokat, amelyek alapján a Bizottság meghatározta az érintett terméknek az előzetes tájékozatási időszak alatt Dél-Koreából érkező összes behozatalához tartozó behozatali volument, és amelyekről a Hansolnak részletesebb információkat is továbbított. A Bizottság a 9. cikk (4) bekezdésének megfelelően az elemzést a teljes országra kiterjedően végezte és a behozatal növekedése miatti további kár szempontjából is a teljes országot vette figyelembe, hiszen a vizsgálat hatálya a Dél-Koreából érkező összes behozatalra kiterjed.

| (86) | A Hansol felvetette továbbá, hogy a Dél-Koreából az Unióba érkező nehéz hőpapírok behozatali volumenének növekedése közvetlen következménye annak, hogy a Covid19-világjárvány hatására – a címkehasználat növekedése miatt – megnőtt a nehéz hőpapírok iránti kereslet. A viágjárvány miatti gazdasági sokkhatás a körülmények olyan alapvető és kivételes megváltozását jelenti, amely drámaian hatott az uniós és a globális címkepiac működésére, ennélfogva nem helyénvaló az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdése harmadik albekezdését alkalmazni. |
| --- | --- |

(86)

A Hansol felvetette továbbá, hogy a Dél-Koreából az Unióba érkező nehéz hőpapírok behozatali volumenének növekedése közvetlen következménye annak, hogy a Covid19-világjárvány hatására – a címkehasználat növekedése miatt – megnőtt a nehéz hőpapírok iránti kereslet. A viágjárvány miatti gazdasági sokkhatás a körülmények olyan alapvető és kivételes megváltozását jelenti, amely drámaian hatott az uniós és a globális címkepiac működésére, ennélfogva nem helyénvaló az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdése harmadik albekezdését alkalmazni.

| (87) | A Bizottság elutasítja ezt a felvetést. A 9. cikk (4) bekezdésének harmadik albekezdése azt mondja ki, hogy azokban az esetekben, amikor az előzetes tájékoztatási időszakban a behozatalok nem kerültek nyilvántartásba vételre, a Bizottságnak figyelembe kell vennie a vizsgálat tárgyát képező behozatalok további jelentős megnövekedéséből fakadó további kárt, nem említi azonban a növekedés okát. Mivel a Dél-Koreából érkező behozatalnak az adott időszakban bekövetkezett növekedése egyértelműen nagyon jelentős mértékű volt, a szóban forgó rendelkezést követve a Bizottság megfelelő módon kiigazította a kárkülönbözeteket, tekintettel arra, hogy a rendelkezés szövegében a „figyelembe veszi” fordulat szerepel. A Bizottság az adott kérdésben ennek megfelelően járt el. A Bizottság megjegyezte, hogy a behozatal megnövekedéséből eredő további kár figyelembevételének módjával kapcsolatban nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság elutasítja ezt a felvetést. A 9. cikk (4) bekezdésének harmadik albekezdése azt mondja ki, hogy azokban az esetekben, amikor az előzetes tájékoztatási időszakban a behozatalok nem kerültek nyilvántartásba vételre, a Bizottságnak figyelembe kell vennie a vizsgálat tárgyát képező behozatalok további jelentős megnövekedéséből fakadó további kárt, nem említi azonban a növekedés okát. Mivel a Dél-Koreából érkező behozatalnak az adott időszakban bekövetkezett növekedése egyértelműen nagyon jelentős mértékű volt, a szóban forgó rendelkezést követve a Bizottság megfelelő módon kiigazította a kárkülönbözeteket, tekintettel arra, hogy a rendelkezés szövegében a „figyelembe veszi” fordulat szerepel. A Bizottság az adott kérdésben ennek megfelelően járt el. A Bizottság megjegyezte, hogy a behozatal megnövekedéséből eredő további kár figyelembevételének módjával kapcsolatban nem érkezett észrevétel.

| (88) | Az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban az így megnövelt kárkülönbözet legfeljebb a 11. cikk (2) bekezdésében meghatározott időszakra alkalmazható. |
| --- | --- |

(88)

Az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban az így megnövelt kárkülönbözet legfeljebb a 11. cikk (2) bekezdésében meghatározott időszakra alkalmazható.

7.2.   Végleges intézkedések

Végleges intézkedések

| (89) | A dömpingre, a kárra, az ok-okozati összefüggésre és az uniós érdekre vonatkozó következtetéseket figyelembe véve végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy az érintett termék dömpingelt behozatala további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(89)

A dömpingre, a kárra, az ok-okozati összefüggésre és az uniós érdekre vonatkozó következtetéseket figyelembe véve végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy az érintett termék dömpingelt behozatala további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

| (90) | Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével és 9. cikke (4) bekezdésének második albekezdésével összhangban, az alacsonyabb vám szabályának megfelelően helyénvaló végleges dömpingellenes intézkedéseket bevezetni a Koreai Köztársaságból származó egyes nehéz hőpapírok behozatalára. |
| --- | --- |

(90)

Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével és 9. cikke (4) bekezdésének második albekezdésével összhangban, az alacsonyabb vám szabályának megfelelően helyénvaló végleges dömpingellenes intézkedéseket bevezetni a Koreai Köztársaságból származó egyes nehéz hőpapírok behozatalára.

| (91) | mivel a Hansolon kívüli többi vállalatra alkalmazandó dömpingellenes vámmal kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (153) preambulumbekezdését. |
| --- | --- |

(91)

mivel a Hansolon kívüli többi vállalatra alkalmazandó dömpingellenes vámmal kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (153) preambulumbekezdését.

| (92) | A fentiek alapján a végleges dömpingellenes vám vámtételei a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:









  Ország | Vállalat | Dömpingkülönbözet (%) | Kárkülönbözet (%) | Végleges dömpingellenes vám (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koreai Köztársaság | Hansol Paper Co. Ltd | 15,8 | 17,6 | 15,8 |
| Minden más vállalat | 15,8 | 17,6 | 15,8 |

(92)

A fentiek alapján a végleges dömpingellenes vám vámtételei a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Ország

Vállalat

Dömpingkülönbözet (%)

Kárkülönbözet (%)

Végleges dömpingellenes vám (%)

Koreai Köztársaság

Hansol Paper Co. Ltd

15,8

17,6

15,8

Minden más vállalat

15,8

17,6

15,8

| (93) | Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek a vizsgálat ténymegállapításain alapulnak. Ennek megfelelően ezek a vámtételek a jelen vizsgálat során az érintett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek kizárólag a Dél-Koreából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(93)

Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek a vizsgálat ténymegállapításain alapulnak. Ennek megfelelően ezek a vámtételek a jelen vizsgálat során az érintett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek kizárólag a Dél-Koreából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.

| (94) | Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtétel a kérelme alapján alkalmazható. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. (11) A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltozásról a Bizottság értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(94)

Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtétel a kérelme alapján alkalmazható. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. (11) A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltozásról a Bizottság értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

11

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (95) | A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak nehéz hőpapírt az Unióba. |
| --- | --- |

(95)

A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak nehéz hőpapírt az Unióba.

7.3.   Az ideiglenes vámok végleges beszedése

Az ideiglenes vámok végleges beszedése

| (96) | Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetekre és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. |
| --- | --- |

(96)

Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetekre és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.

| (97) | A végleges vámtételek az ideiglenes vámtételeknél alacsonyabbak. Ennélfogva a behozatalokra vonatkozó végleges dömpingellenes vámtételt meghaladóan biztosított összegeket el kell engedni. |
| --- | --- |

(97)

A végleges vámtételek az ideiglenes vámtételeknél alacsonyabbak. Ennélfogva a behozatalokra vonatkozó végleges dömpingellenes vámtételt meghaladóan biztosított összegeket el kell engedni.

8.   ZÁRÓ RENDELKEZÉS

ZÁRÓ RENDELKEZÉS

| (98) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanási rendelet (12) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítések esetében az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában minden hónap első naptári napján közzétett kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(98)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanási rendelet (12) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítések esetében az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában minden hónap első naptári napján közzétett kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

12

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (99) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(99)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Koreai Köztársaságból származó, az ex 4809 90 00, ex 4811 59 00 és ex 4811 90 00 KN-kódok (TARIC-kódok: 4809900020, 4811590020 és 4811900020) alá tartozó, következőképpen meghatározott egyes nehéz hőpapírok behozatalára: 65 g/m2-nél nagyobb tömegű hőpapír legalább 20 cm szélességű, (a papírral együtt) legalább 50 kg tömegű és legalább 40 cm átmérőjű tekercsben („óriástekercs”) kiszerelve, egyik vagy mindkét oldalán alapréteggel bevonva is, egyik vagy mindkét oldalán hőérzékeny anyaggal (festék és előhívószer keveréke, amelyek hőhatásra reakcióba lépve nyomatot képeznek) bevonva, fedőréteggel is.

(2)   Az (1) bekezdésben megnevezett termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám vámtétele 15,8 %.

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Az (EU) 2020/705 végrehajtási rendelet alapján ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A dömpingellenes vám végleges vámtételeit meghaladóan biztosított összegeket el kell engedni.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 19-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  Értesítés a Koreai Köztársaságból származó egyes nehéz hőpapírok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 342., 2019.10.10., 8. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2020/705 végrehajtási rendelete (2020. május 26.) a Koreai Köztársaságból származó egyes nehéz hőpapírok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 164., 2020.5.27., 28. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2016/2005 végrehajtási rendelete (2016. november 16.) a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 310., 2017.11.16., 1. o.).

4

(5)  WTO-vizsgálóbizottsági jelentés, Kína – szemcseorientált elektromos acél, 2012. november 16., 7.530. pont, megerősítette a WTO Fellebbezési Testületének jelentése, Kína – szemcseorientált elektromos acél, 2012. november 16., 200. pont.

5

(6)  A Törvényszék (hetedik tanács) 2020. április 2-i ítélete, Hansol Paper Co. Ltd kontra Európai Bizottság, ECLI:EU:T:2020:139.

6

(7)  Bizottság kontra Hansol Paper, C-260/20. P.

7

(8)  A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a vizsgálati időszakban a dömpingelt behozatalhoz és az uniós értékesítésekhez tartozó árak közötti különbség az ideiglenes rendelet 3. és 7. táblázatának tanúsága szerint 30 % körül volt.

8

(9)  A Törvényszék (kibővített első tanács) 2019. április 10-i ítélete, Jindal Saw és Jindal Saw Italia kontra Bizottság, T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234.

9

(10)  A Törvényszék (harmadik tanács) 2011. november 30-i ítélete, Transnational Company ‘Kazchrome’ AO és ENRC Marketing AG kontra az Európai Unió Tanácsa és Európai Bizottság, T-107/08, ECLI:EU:T:2011:704.

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

12

---

HATÁROZATOK

| 2020.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 346/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 346/31

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1525 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2020. október 16.)

az egyes tagállamokban előforduló klasszikus sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2013/764/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról

(az értesítés a C(2020) 7008. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Unión belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2013/764/EU bizottsági végrehajtási határozat (3) a mellékletében felsorolt bizonyos tagállamokban, illetve azok régióiban előforduló klasszikus sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedéseket ír elő. Ezek az intézkedések az említett mellékletben felsorolt bizonyos területekről származó élő sertések, friss sertéshús, előkészített hús és sertéshúskészítmények szállítására vonatkozó tilalmakat is magukban foglalnak. Az említett végrehajtási határozatban előírt járványügyi intézkedések a 2001/89/EK tanácsi irányelvben (4) meghatározott intézkedésekkel párhuzamosan alkalmazandók, és a klasszikus sertéspestis terjedését hivatottak visszaszorítani különösen uniós szinten. |
| --- | --- |

(1)

A 2013/764/EU bizottsági végrehajtási határozat (3) a mellékletében felsorolt bizonyos tagállamokban, illetve azok régióiban előforduló klasszikus sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedéseket ír elő. Ezek az intézkedések az említett mellékletben felsorolt bizonyos területekről származó élő sertések, friss sertéshús, előkészített hús és sertéshúskészítmények szállítására vonatkozó tilalmakat is magukban foglalnak. Az említett végrehajtási határozatban előírt járványügyi intézkedések a 2001/89/EK tanácsi irányelvben (4) meghatározott intézkedésekkel párhuzamosan alkalmazandók, és a klasszikus sertéspestis terjedését hivatottak visszaszorítani különösen uniós szinten.

| (2) | A 2013/764/EU végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy bizonyos – többek között a megfigyeléssel kapcsolatos – feltételek betartása mellett mentesség adható az egyes területekről származó élő sertések szállításának tilalma alól. |
| --- | --- |

(2)

A 2013/764/EU végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy bizonyos – többek között a megfigyeléssel kapcsolatos – feltételek betartása mellett mentesség adható az egyes területekről származó élő sertések szállításának tilalma alól.

| (3) | Figyelembe véve azon megfigyelési és járványügyi intézkedések hatékonyságát, amelyeket Lettország a 2001/89/EK irányelvvel és a 2013/764/EU végrehajtási határozattal összhangban alkalmazott és a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága elé terjesztett, valamint tekintettel a betegség járványügyi helyzetének az említett tagállamban tapasztalt kedvező alakulására, Lettországnak a 2013/764/EU végrehajtási határozat mellékletében felsorolt valamennyi területét indokolt elhagyni az említett mellékletből. |
| --- | --- |

(3)

Figyelembe véve azon megfigyelési és járványügyi intézkedések hatékonyságát, amelyeket Lettország a 2001/89/EK irányelvvel és a 2013/764/EU végrehajtási határozattal összhangban alkalmazott és a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága elé terjesztett, valamint tekintettel a betegség járványügyi helyzetének az említett tagállamban tapasztalt kedvező alakulására, Lettországnak a 2013/764/EU végrehajtási határozat mellékletében felsorolt valamennyi területét indokolt elhagyni az említett mellékletből.

| (4) | A 2013/764/EU határozatot a fentieknek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2013/764/EU határozatot a fentieknek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2013/764/EU végrehajtási határozat mellékletének 3. pontját el kell hagyni.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 16-án.

a Bizottság részéről

Sztella KIRIAKÍDISZ

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  A Bizottság 2013/764/EU végrehajtási határozata (2013. december 13.) az egyes tagállamokban előforduló klasszikus sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről (HL L 338., 2013.12.17., 102. o.).

3

(4)  A Tanács 2001/89/EK irányelve (2001. október 23.) a klasszikus sertéspestis elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről (HL L 316., 2001.12.1., 5. o.).

4

---