# Az Európai Unió L 317/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 317 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. október 1. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 317

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. október 1.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1361 végrehajtási rendelete (2020. szeptember 30.) az (EU) 2018/2019 végrehajtási rendeletnek bizonyos, a Malus domestica fajhoz tartozó, Szerbiából származó, ültetésre szánt növények, valamint az Acer japonicum Thunberg, az Acer palmatum Thunberg és az Acer shirasawanum Koidzumi fajhoz tartozó, Új-Zélandról származó, ültetésre szánt növények tekintetében történő módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1362 végrehajtási rendelete (2020. szeptember 30.) az (EU) 2020/1213 végrehajtási rendeletnek egyes, az Acer japonicum Thunberg, az Acer palmatum Thunberg és az Acer shirasawanum Koidzumi fajhoz tartozó, Új-Zélandról származó, ültetésre szánt növények Unióba történő behozatalára vonatkozó növényegészségügyi intézkedések tekintetében történő módosításáról | 5 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1363 végrehajtási rendelete (2020. szeptember 30.) a Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 készítmény valamennyi sertésféle takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Chr. Hansen A/S) (
  1
  ) | 10 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1364 ajánlása (2020. szeptember 23.) az uniós védelemhez vezető legális beutazási lehetőségekről: az áttelepítés, a humanitárius befogadás és egyéb kiegészítő lehetőségek előmozdítása | 13 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1365 ajánlása (2020. szeptember 23.) a magánjogi jogalanyok tulajdonában lévő vagy általuk üzemeltetett hajók által kutatási-mentési tevékenységek céljából végzett műveletek tekintetében a tagállamok között folytatott együttműködésről | 23 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1366 ajánlása (2020. szeptember 23.) a migrációval kapcsolatos felkészültségi és válságkezelési uniós mechanizmusról (migrációs felkészültségi és válságkezelési terv) | 26 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2020/1361 végrehajtási rendelete (2020. szeptember 30.) az (EU) 2018/2019 végrehajtási rendeletnek bizonyos, a Malus domestica fajhoz tartozó, Szerbiából származó, ültetésre szánt növények, valamint az Acer japonicum Thunberg, az Acer palmatum Thunberg és az Acer shirasawanum Koidzumi fajhoz tartozó, Új-Zélandról származó, ültetésre szánt növények tekintetében történő módosításáról

Malus domestica

Acer japonicum

Acer palmatum

Acer shirasawanum

1

*

A Bizottság (EU) 2020/1362 végrehajtási rendelete (2020. szeptember 30.) az (EU) 2020/1213 végrehajtási rendeletnek egyes, az Acer japonicum Thunberg, az Acer palmatum Thunberg és az Acer shirasawanum Koidzumi fajhoz tartozó, Új-Zélandról származó, ültetésre szánt növények Unióba történő behozatalára vonatkozó növényegészségügyi intézkedések tekintetében történő módosításáról

Acer japonicum

Acer palmatum

Acer shirasawanum

5

*

A Bizottság (EU) 2020/1363 végrehajtási rendelete (2020. szeptember 30.) a Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 készítmény valamennyi sertésféle takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Chr. Hansen A/S) (
  1
  )

Bacillus amyloliquefaciens

1

10

AJÁNLÁSOK

*

A Bizottság (EU) 2020/1364 ajánlása (2020. szeptember 23.) az uniós védelemhez vezető legális beutazási lehetőségekről: az áttelepítés, a humanitárius befogadás és egyéb kiegészítő lehetőségek előmozdítása

13

*

A Bizottság (EU) 2020/1365 ajánlása (2020. szeptember 23.) a magánjogi jogalanyok tulajdonában lévő vagy általuk üzemeltetett hajók által kutatási-mentési tevékenységek céljából végzett műveletek tekintetében a tagállamok között folytatott együttműködésről

23

*

A Bizottság (EU) 2020/1366 ajánlása (2020. szeptember 23.) a migrációval kapcsolatos felkészültségi és válságkezelési uniós mechanizmusról (migrációs felkészültségi és válságkezelési terv)

26

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az eredetmegjelölésekről és a földrajzi jelzésekről szóló Lisszaboni Megállapodás genfi szövegéhez ( HL L 271., 2019.10.24. ) | 39 |
| | * | Helyesbítés az (EU) 2017/1369 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kiskereskedelmi használatra szánt hűtőkészülékek energiacímkézése tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2019. március 11-i (EU) 2019/2018 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez ( HL L 315., 2019.12.5. ) | 52 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az eredetmegjelölésekről és a földrajzi jelzésekről szóló Lisszaboni Megállapodás genfi szövegéhez ( HL L 271., 2019.10.24. )

( HL L 271., 2019.10.24. )

39

*

Helyesbítés az (EU) 2017/1369 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kiskereskedelmi használatra szánt hűtőkészülékek energiacímkézése tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2019. március 11-i (EU) 2019/2018 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez ( HL L 315., 2019.12.5. )

( HL L 315., 2019.12.5. )

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2020.10.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1361 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. szeptember 30.)

az (EU) 2018/2019 végrehajtási rendeletnek bizonyos, a Malus domestica fajhoz tartozó, Szerbiából származó, ültetésre szánt növények, valamint az Acer japonicum Thunberg, az Acer palmatum Thunberg és az Acer shirasawanum Koidzumi fajhoz tartozó, Új-Zélandról származó, ültetésre szánt növények tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről, a 228/2013/EU, a 652/2014/EU és az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 69/464/EGK, a 74/647/EGK, a 93/85/EGK, a 98/57/EK, a 2000/29/EK, a 2006/91/EK és a 2007/33/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. október 26-i (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 42. cikke (4) bekezdésének első és harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/2019 bizottsági végrehajtási rendelet (2) előzetes kockázatértékelés alapján megállapítja a magas növényegészségügyi kockázatot jelentő növények, növényi termékek és egyéb anyagok jegyzékét. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/2019 bizottsági végrehajtási rendelet (2) előzetes kockázatértékelés alapján megállapítja a magas növényegészségügyi kockázatot jelentő növények, növényi termékek és egyéb anyagok jegyzékét.

| (2) | Az (EU) 2018/2018 bizottsági végrehajtási rendelet (3) különös szabályokat állapít meg az említett magas növényegészségügyi kockázatot jelentő növények, növényi termékek és egyéb anyagok tekintetében az (EU) 2016/2031 rendelet 42. cikkének (4) bekezdésében említett kockázatértékelés elvégzése érdekében követendő eljárásra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2018/2018 bizottsági végrehajtási rendelet (3) különös szabályokat állapít meg az említett magas növényegészségügyi kockázatot jelentő növények, növényi termékek és egyéb anyagok tekintetében az (EU) 2016/2031 rendelet 42. cikkének (4) bekezdésében említett kockázatértékelés elvégzése érdekében követendő eljárásra vonatkozóan.

| (3) | Az előzetes kockázatértékelést követően 35, bármely harmadik országból származó, ültetésre szánt növényt vettek fel az (EU) 2018/2019 végrehajtási rendelet mellékletébe magas kockázatú növényként, köztük a Malus Mill. és az Acer L nemzetségbe tartozó növényeket. |
| --- | --- |

(3)

Az előzetes kockázatértékelést követően 35, bármely harmadik országból származó, ültetésre szánt növényt vettek fel az (EU) 2018/2019 végrehajtási rendelet mellékletébe magas kockázatú növényként, köztük a Malus Mill. és az Acer L nemzetségbe tartozó növényeket.

| (4) | 2019. július 31-én Szerbia a Malus domestica fajhoz tartozó, ültetésre szánt, egy és két éves közötti, szabadgyökerű, nyugalmi állapotú oltott növények Unióba történő kivitele iránti kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz. A kérelmet a megfelelő műszaki dokumentációval alátámasztották. |
| --- | --- |

(4)

2019. július 31-én Szerbia a Malus domestica fajhoz tartozó, ültetésre szánt, egy és két éves közötti, szabadgyökerű, nyugalmi állapotú oltott növények Unióba történő kivitele iránti kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz. A kérelmet a megfelelő műszaki dokumentációval alátámasztották.

| (5) | 2020. május 13-án az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) tudományos szakvéleményt tett közzé a Szerbiából származó, ültetésre szánt Malus domestica növények árukockázatának értékeléséről (4). A Hatóság az Erwinia amylovora fajt az említett, ültetésre szánt növények szempontjából releváns károsítóként azonosította, értékelte a dokumentációban a szóban forgó károsítóra vonatkozóan leírt kockázatcsökkentő intézkedéseket, és megbecsülte a károsítótól való mentesség valószínűségét. |
| --- | --- |

(5)

2020. május 13-án az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) tudományos szakvéleményt tett közzé a Szerbiából származó, ültetésre szánt Malus domestica növények árukockázatának értékeléséről (4). A Hatóság az Erwinia amylovora fajt az említett, ültetésre szánt növények szempontjából releváns károsítóként azonosította, értékelte a dokumentációban a szóban forgó károsítóra vonatkozóan leírt kockázatcsökkentő intézkedéseket, és megbecsülte a károsítótól való mentesség valószínűségét.

| (6) | E szakvélemény alapján úgy tekinthető, hogy a Malus domestica fajhoz tartozó, Szerbiából származó, ültetésre szánt, egy és két éves közötti, szabadgyökerű, nyugalmi állapotú oltott növények Unióba történő behozatalából eredő növényegészségügyi kockázat elfogadható szintre csökken, amennyiben megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket alkalmaznak az említett, ültetésre szánt növényekhez kapcsolódó károsító jelentette kockázat kezelésére. Mivel ilyen megfelelő intézkedésekről az (EU) 2019/2072 bizottsági végrehajtási rendelet (5) X. mellékletének 9. pontja rendelkezik, az említett, ültetésre szánt növényeket a továbbiakban nem kell magas kockázatú növénynek tekinteni, és törölni kell az (EU) 2018/2019 végrehajtási rendelet mellékletéből. |
| --- | --- |

(6)

E szakvélemény alapján úgy tekinthető, hogy a Malus domestica fajhoz tartozó, Szerbiából származó, ültetésre szánt, egy és két éves közötti, szabadgyökerű, nyugalmi állapotú oltott növények Unióba történő behozatalából eredő növényegészségügyi kockázat elfogadható szintre csökken, amennyiben megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket alkalmaznak az említett, ültetésre szánt növényekhez kapcsolódó károsító jelentette kockázat kezelésére. Mivel ilyen megfelelő intézkedésekről az (EU) 2019/2072 bizottsági végrehajtási rendelet (5) X. mellékletének 9. pontja rendelkezik, az említett, ültetésre szánt növényeket a továbbiakban nem kell magas kockázatú növénynek tekinteni, és törölni kell az (EU) 2018/2019 végrehajtási rendelet mellékletéből.

| (7) | 2019. augusztus 29-én Új-Zéland az Acer japonicum Thunberg, az Acer palmatum Thunberg és az Acer shirasawanum Koidzumi fajokhoz tartozó, ültetésre szánt, egy és három éves közötti, szabadgyökerű, nyugalmi állapotú, levelektől mentes, oltott vagy szemezett növények Unióba történő kivitele iránti kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz. A kérelmet a megfelelő műszaki dokumentációval alátámasztották. |
| --- | --- |

(7)

2019. augusztus 29-én Új-Zéland az Acer japonicum Thunberg, az Acer palmatum Thunberg és az Acer shirasawanum Koidzumi fajokhoz tartozó, ültetésre szánt, egy és három éves közötti, szabadgyökerű, nyugalmi állapotú, levelektől mentes, oltott vagy szemezett növények Unióba történő kivitele iránti kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz. A kérelmet a megfelelő műszaki dokumentációval alátámasztották.

| (8) | 2020. május 20-án a Hatóság tudományos szakvéleményt tett közzé az Új-Zélandról származó, ültetésre szánt Acer spp. növények árukockázatának értékeléséről (6). A Hatóság az Eotetranychus sexmaculatus, a Meloidogyne fallax, az Oemona hirta és a Platypus apicalis fajt az említett, ültetésre szánt növények szempontjából releváns károsítóként azonosította, értékelte a dokumentációban a szóban forgó károsítókra vonatkozóan leírt kockázatcsökkentő intézkedéseket, és az említett árukhoz kapcsolódó összes károsító tekintetében megbecsülte a károsítótól való mentesség valószínűségét. |
| --- | --- |

(8)

2020. május 20-án a Hatóság tudományos szakvéleményt tett közzé az Új-Zélandról származó, ültetésre szánt Acer spp. növények árukockázatának értékeléséről (6). A Hatóság az Eotetranychus sexmaculatus, a Meloidogyne fallax, az Oemona hirta és a Platypus apicalis fajt az említett, ültetésre szánt növények szempontjából releváns károsítóként azonosította, értékelte a dokumentációban a szóban forgó károsítókra vonatkozóan leírt kockázatcsökkentő intézkedéseket, és az említett árukhoz kapcsolódó összes károsító tekintetében megbecsülte a károsítótól való mentesség valószínűségét.

| (9) | E szakvélemény alapján úgy tekinthető, hogy az Acer japonicum Thunberg, az Acer palmatum Thunberg és az Acer shirasawanum Koidzumi fajhoz tartozó, Új-Zélandról származó, ültetésre szánt, egy és három éves közötti, szabadgyökerű, nyugalmi állapotú, levelektől mentes, oltott vagy szemezett növények Unióba történő behozatalából eredő növényegészségügyi kockázat elfogadható szintre csökken, amennyiben megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket alkalmaznak az említett, ültetésre szánt növényekhez kapcsolódó károsítók jelentette kockázat kezelésére. Mivel ilyen megfelelő intézkedésekről az (EU) 2020/... bizottsági végrehajtási rendelet (7) rendelkezik, az említett, ültetésre szánt növényeket a továbbiakban nem kell magas kockázatú növénynek tekinteni, és törölni kell az (EU) 2018/2019 végrehajtási rendelet mellékletéből. |
| --- | --- |

(9)

E szakvélemény alapján úgy tekinthető, hogy az Acer japonicum Thunberg, az Acer palmatum Thunberg és az Acer shirasawanum Koidzumi fajhoz tartozó, Új-Zélandról származó, ültetésre szánt, egy és három éves közötti, szabadgyökerű, nyugalmi állapotú, levelektől mentes, oltott vagy szemezett növények Unióba történő behozatalából eredő növényegészségügyi kockázat elfogadható szintre csökken, amennyiben megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket alkalmaznak az említett, ültetésre szánt növényekhez kapcsolódó károsítók jelentette kockázat kezelésére. Mivel ilyen megfelelő intézkedésekről az (EU) 2020/... bizottsági végrehajtási rendelet (7) rendelkezik, az említett, ültetésre szánt növényeket a továbbiakban nem kell magas kockázatú növénynek tekinteni, és törölni kell az (EU) 2018/2019 végrehajtási rendelet mellékletéből.

| (10) | Az állat- és növényegészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló WTO-megállapodásból (8) eredő uniós kötelezettségeknek való megfelelés érdekében ezen áruk behozatalát a lehető legrövidebb időn belül folytatni kell. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lépjen hatályba. |
| --- | --- |

(10)

Az állat- és növényegészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló WTO-megállapodásból (8) eredő uniós kötelezettségeknek való megfelelés érdekében ezen áruk behozatalát a lehető legrövidebb időn belül folytatni kell. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lépjen hatályba.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2018/2019 végrehajtási rendelet módosítása

Az (EU) 2018/2019 végrehajtási rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 317., 2016.11.23., 4. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2018/2019 végrehajtási rendelete (2018. december 18.) az (EU) 2016/2031 rendelet 42. cikke értelmében magas növényegészségügyi kockázatot jelentő növények, növényi termékek és egyéb anyagok ideiglenes jegyzékének és az Unióba való behozatal tekintetében az említett rendelet 73. cikkében előírt növényegészségügyi bizonyítvány követelménye alól mentesülő növények jegyzékének létrehozásáról (HL L 323., 2018.12.19., 10. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2018/2018 végrehajtási rendelete (2018. december 18.) az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet 42. cikkének (1) bekezdése szerinti, a magas növényegészségügyi kockázatot jelentő növényekre, növényi termékekre és egyéb anyagokra vonatkozó kockázatértékelés elvégzése érdekében követendő eljárásra vonatkozó különleges szabályok megállapításáról (HL L 323., 2018.12.19., 7. o.).

3

(4)  EFSA PLH Panel – EFSA Panel on Plant Health – (az EFSA növényegészségügyi tudományos testülete), 2020. Scientific Opinion on the commodity risk assessment of Malus domestica plants from Serbia (Tudományos szakvélemény a Szerbiából származó Malus domestica növények árukockázatának értékeléséről). EFSA Journal 2020;18(5):6109, 53. o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6109.

4

Scientific Opinion on the commodity risk assessment of Malus domestica plants from Serbia

Malus domestica

(5)  A Bizottság (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelete (2019. november 28.) a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről szóló (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet egységes végrehajtási feltételeinek megállapításáról, valamint a 690/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről és az (EU) 2018/2019 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 319., 2019.12.10., 1. o.).

5

(6)  EFSA PLH Panel – EFSA Panel on Plant Health – (az EFSA növényegészségügyi tudományos testülete), 2020. Scientific Opinion on the commodity risk assessment of Acer spp. plants from New Zealand (Tudományos szakvélemény az Új-Zélandról származó Acer spp. növények árukockázatának értékeléséről). EFSA Journal 2020;18(5):6105. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6105.

6

Scientific Opinion on the commodity risk assessment of Acer spp. plants from New Zealand

Acer

(7)  A Bizottság (EU) 2020/XXX végrehajtási rendelete (2020. szeptember 30.) az (EU) 2020/1213 végrehajtási rendeletnek egyes, az Acer japonicum Thunberg, az Acer palmatum Thunberg és az Acer shirasawanum Koidzumi fajhoz tartozó, Új-Zélandról származó, ültetésre szánt növények Unióba történő behozatalára vonatkozó növényegészségügyi intézkedések tekintetében történő módosításáról (lásd e Hivatalos Lap .... oldalát).

7

Acer japonicum

Acer palmatum

Acer shirasawanum

(8)  Az állat- és növényegészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló WTO-megállapodás (SPS-megállapodás), https://www.wto.org/english/tratop_e/sps_e/spsagr_e.htm.

8

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2018/2019 bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének 1. pontjában a második oszlop („Leírás”) a következőképpen módosul:

| a) | a Malus Mill. nemzetségre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

  „
  Malus Mill., a Malus domestica fajhoz tartozó, Szerbiából származó, ültetésre szánt, egy és két éves közötti, szabadgyökerű, nyugalmi állapotú oltott növények kivételével”; |
| --- | --- |

a)

a Malus Mill. nemzetségre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„
  Malus Mill., a Malus domestica fajhoz tartozó, Szerbiából származó, ültetésre szánt, egy és két éves közötti, szabadgyökerű, nyugalmi állapotú oltott növények kivételével”;

| b) | az Acer L. nemzetségre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

  „
  Acer L., az Acer japonicum Thunberg, az Acer palmatum Thunberg és az Acer shirasawanum Koidzumi fajhoz tartozó, Új-Zélandról származó, ültetésre szánt, egy és három éves közötti, szabadgyökerű, nyugalmi állapotú, levelektől mentes, oltott vagy szemezett növények kivételével”. |
| --- | --- |

b)

az Acer L. nemzetségre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„
  Acer L., az Acer japonicum Thunberg, az Acer palmatum Thunberg és az Acer shirasawanum Koidzumi fajhoz tartozó, Új-Zélandról származó, ültetésre szánt, egy és három éves közötti, szabadgyökerű, nyugalmi állapotú, levelektől mentes, oltott vagy szemezett növények kivételével”.

---

| 2020.10.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1362 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. szeptember 30.)

az (EU) 2020/1213 végrehajtási rendeletnek egyes, az Acer japonicum Thunberg, az Acer palmatum Thunberg és az Acer shirasawanum Koidzumi fajhoz tartozó, Új-Zélandról származó, ültetésre szánt növények Unióba történő behozatalára vonatkozó növényegészségügyi intézkedések tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről, a 228/2013/EU, a 652/2014/EU és az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 69/464/EGK, a 74/647/EGK, a 93/85/EGK, a 98/57/EK, a 2000/29/EK, a 2006/91/EK és a 2007/33/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. október 26-i (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 42. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/2019 bizottsági végrehajtási rendelet (2) előzetes kockázatértékelés alapján megállapította a magas növényegészségügyi kockázatot jelentő növények, növényi termékek és egyéb anyagok jegyzékét. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/2019 bizottsági végrehajtási rendelet (2) előzetes kockázatértékelés alapján megállapította a magas növényegészségügyi kockázatot jelentő növények, növényi termékek és egyéb anyagok jegyzékét.

| (2) | Az (EU) 2016/2031 rendelet értelmében, amennyiben egy kockázatértékelés alapján megállapítást nyer, hogy az érintett harmadik országból, harmadik országok csoportjából vagy az érintett harmadik ország meghatározott területéről származó növény, növényi termék vagy egyéb anyag a károsítók tekintetében elfogadhatatlan kockázatot jelent, de ez a kockázat bizonyos intézkedések alkalmazásával elfogadható szintre csökkenthető, a Bizottság törli az adott növényt, növényi terméket vagy egyéb anyagot az (EU) 2018/2019 végrehajtási rendelet által megállapított jegyzékből, és felveszi az (EU) 2016/2031 rendelet 41. cikkének (2) bekezdésében említett jegyzékbe. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2016/2031 rendelet értelmében, amennyiben egy kockázatértékelés alapján megállapítást nyer, hogy az érintett harmadik országból, harmadik országok csoportjából vagy az érintett harmadik ország meghatározott területéről származó növény, növényi termék vagy egyéb anyag a károsítók tekintetében elfogadhatatlan kockázatot jelent, de ez a kockázat bizonyos intézkedések alkalmazásával elfogadható szintre csökkenthető, a Bizottság törli az adott növényt, növényi terméket vagy egyéb anyagot az (EU) 2018/2019 végrehajtási rendelet által megállapított jegyzékből, és felveszi az (EU) 2016/2031 rendelet 41. cikkének (2) bekezdésében említett jegyzékbe.

| (3) | Emellett az (EU) 2020/1213 bizottsági végrehajtási rendelet (3) meghatározza az (EU) 2018/2019 végrehajtási rendelet mellékletéből törölt egyes növények, növényi termékek és egyéb áruk Unióba történő behozatalára vonatkozó növényegészségügyi intézkedéseket. |
| --- | --- |

(3)

Emellett az (EU) 2020/1213 bizottsági végrehajtási rendelet (3) meghatározza az (EU) 2018/2019 végrehajtási rendelet mellékletéből törölt egyes növények, növényi termékek és egyéb áruk Unióba történő behozatalára vonatkozó növényegészségügyi intézkedéseket.

| (4) | Az (EU) 2018/2019 végrehajtási rendelet mellékletében szerepelnek az Acer L. nemzetséghez tartozó növények mint magas kockázatú növények. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2018/2019 végrehajtási rendelet mellékletében szerepelnek az Acer L. nemzetséghez tartozó növények mint magas kockázatú növények.

| (5) | 2019. augusztus 29-én Új-Zéland az Acer japonicum Thunberg, az Acer palmatum Thunberg és az Acer shirasawanum Koidzumi fajhoz tartozó, ültetésre szánt, egy és három éves közötti, szabadgyökerű, nyugalmi állapotú, levelektől mentes, oltott vagy szemezett növények (a továbbiakban: meghatározott növények) Unióba történő kivitele iránti kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz. A kérelmet a megfelelő műszaki dokumentációval alátámasztották. |
| --- | --- |

(5)

2019. augusztus 29-én Új-Zéland az Acer japonicum Thunberg, az Acer palmatum Thunberg és az Acer shirasawanum Koidzumi fajhoz tartozó, ültetésre szánt, egy és három éves közötti, szabadgyökerű, nyugalmi állapotú, levelektől mentes, oltott vagy szemezett növények (a továbbiakban: meghatározott növények) Unióba történő kivitele iránti kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz. A kérelmet a megfelelő műszaki dokumentációval alátámasztották.

| (6) | 2020. május 20-án az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) tudományos szakvéleményt tett közzé az Új-Zélandról származó Acer spp. növények árukockázatának értékeléséről (4). A Hatóság az Eotetranychus sexmaculatus, a Meloidogyne fallax, az Oemona hirta és a Platypus apicalis fajt (a továbbiakban: meghatározott károsítók) a meghatározott növények szempontjából releváns károsítóként azonosította, értékelte a dokumentációban a szóban forgó károsítókra vonatkozóan leírt kockázatcsökkentő intézkedéseket, és az említett áruhoz kapcsolódó minden károsító tekintetében megbecsülte a károsítótól való mentesség valószínűségét. |
| --- | --- |

(6)

2020. május 20-án az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) tudományos szakvéleményt tett közzé az Új-Zélandról származó Acer spp. növények árukockázatának értékeléséről (4). A Hatóság az Eotetranychus sexmaculatus, a Meloidogyne fallax, az Oemona hirta és a Platypus apicalis fajt (a továbbiakban: meghatározott károsítók) a meghatározott növények szempontjából releváns károsítóként azonosította, értékelte a dokumentációban a szóban forgó károsítókra vonatkozóan leírt kockázatcsökkentő intézkedéseket, és az említett áruhoz kapcsolódó minden károsító tekintetében megbecsülte a károsítótól való mentesség valószínűségét.

| (7) | E vélemény nyomán az (EU) 2020/1361 bizottsági végrehajtási rendelet (5) törölte a meghatározott növényeket a magas kockázatú növényeknek az (EU) 2018/2019 végrehajtási rendelettel létrehozott jegyzékéből. |
| --- | --- |

(7)

E vélemény nyomán az (EU) 2020/1361 bizottsági végrehajtási rendelet (5) törölte a meghatározott növényeket a magas kockázatú növényeknek az (EU) 2018/2019 végrehajtási rendelettel létrehozott jegyzékéből.

| (8) | Ezenkívül az említett szakvélemény alapján a meghatározott károsítók jelentette kockázat kezeléséhez szükséges intézkedések bevezethetők növényegészségügyi behozatali követelményekként annak érdekében, hogy biztosított legyen az Unió területének növényegészségügyi védelme a meghatározott növények Unióba történő behozatala esetén. |
| --- | --- |

(8)

Ezenkívül az említett szakvélemény alapján a meghatározott károsítók jelentette kockázat kezeléséhez szükséges intézkedések bevezethetők növényegészségügyi behozatali követelményekként annak érdekében, hogy biztosított legyen az Unió területének növényegészségügyi védelme a meghatározott növények Unióba történő behozatala esetén.

| (9) | Az Oemona hirta és a Platypus apicalis vonatkozásában az Új-Zéland által a dokumentációban leírt intézkedések elegendőnek tekinthetők ahhoz, hogy elfogadható szintre csökkenjen a meghatározott növények Unióba történő behozatalából eredő kockázat. Ezért az e két károsítóra vonatkozó intézkedéseknek az Új-Zéland által a dokumentációban leírt intézkedéseken kell alapulniuk. |
| --- | --- |

(9)

Az Oemona hirta és a Platypus apicalis vonatkozásában az Új-Zéland által a dokumentációban leírt intézkedések elegendőnek tekinthetők ahhoz, hogy elfogadható szintre csökkenjen a meghatározott növények Unióba történő behozatalából eredő kockázat. Ezért az e két károsítóra vonatkozó intézkedéseknek az Új-Zéland által a dokumentációban leírt intézkedéseken kell alapulniuk.

| (10) | A Meloidogyne fallax tekintetében az Új-Zéland által a dokumentációban ismertetett intézkedések összhangban vannak az (EU) 2019/2072 bizottsági végrehajtási rendelet (6) VII. mellékletének 10. pontjában az ültetésre szánt fák és cserjék esetében a fonálférgekre vonatkozóan megállapított jelenlegi követelményekkel. |
| --- | --- |

(10)

A Meloidogyne fallax tekintetében az Új-Zéland által a dokumentációban ismertetett intézkedések összhangban vannak az (EU) 2019/2072 bizottsági végrehajtási rendelet (6) VII. mellékletének 10. pontjában az ültetésre szánt fák és cserjék esetében a fonálférgekre vonatkozóan megállapított jelenlegi követelményekkel.

| (11) | Az Eotetranychus sexmaculatus vonatkozásában úgy tekinthető, hogy az Új-Zéland által a dokumentációban javasolt intézkedések alkalmazása önmagában nem képes elfogadható szintre csökkenteni a meghatározott növények Unióba történő behozatalából eredő kockázatot, mivel a Hatóság véleménye szerint továbbra is áll fenn némi bizonytalanság. Az azonosított bizonytalanságoknak az említett növényekre vonatkozó hatósági nyilatkozatokra és növényegészségügyi bizonyítványokra vonatkozó kiegészítő intézkedések meghozatalával történő kezelése révén elfogadható szintre csökkenthető a meghatározott növények Unióba történő behozatalából eredő kockázat. Ezért az Új-Zéland által a dokumentációban bemutatott, az Eotetranychus sexmaculatus tekintetében alkalmazott intézkedéseket a bizonytalanságok kezelésére irányuló említett intézkedésekkel ki kell egészíteni. |
| --- | --- |

(11)

Az Eotetranychus sexmaculatus vonatkozásában úgy tekinthető, hogy az Új-Zéland által a dokumentációban javasolt intézkedések alkalmazása önmagában nem képes elfogadható szintre csökkenteni a meghatározott növények Unióba történő behozatalából eredő kockázatot, mivel a Hatóság véleménye szerint továbbra is áll fenn némi bizonytalanság. Az azonosított bizonytalanságoknak az említett növényekre vonatkozó hatósági nyilatkozatokra és növényegészségügyi bizonyítványokra vonatkozó kiegészítő intézkedések meghozatalával történő kezelése révén elfogadható szintre csökkenthető a meghatározott növények Unióba történő behozatalából eredő kockázat. Ezért az Új-Zéland által a dokumentációban bemutatott, az Eotetranychus sexmaculatus tekintetében alkalmazott intézkedéseket a bizonytalanságok kezelésére irányuló említett intézkedésekkel ki kell egészíteni.

| (12) | Az Oemona hirta és a Meloidogyne fallax uniós zárlati károsítóként szerepel az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletében. Az Eotetranychus sexmaculatus és a Platypus apicalis még nem szerepel az uniós zárlati károsítóknak az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendeletben foglalt jegyzékében, de lehetséges, hogy egy további teljeskörű kockázatértékelést követően fenn fognak állni rájuk a jegyzékbe vétel feltételei. Amennyiben megállapítást nyer, hogy az említett károsítókra fennállnak az említett feltételek, felvételre kerülnek az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletében szereplő jegyzékbe, és az érintett növények – a vonatkozó intézkedésekkel együtt – a szóban forgó károsítókra vonatkozó teljeskörű kockázatértékelés alapján felsorolásra kerülnek az említett rendelet VII. mellékletében. Az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendeletet ezt követően ennek megfelelően felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(12)

Az Oemona hirta és a Meloidogyne fallax uniós zárlati károsítóként szerepel az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletében. Az Eotetranychus sexmaculatus és a Platypus apicalis még nem szerepel az uniós zárlati károsítóknak az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendeletben foglalt jegyzékében, de lehetséges, hogy egy további teljeskörű kockázatértékelést követően fenn fognak állni rájuk a jegyzékbe vétel feltételei. Amennyiben megállapítást nyer, hogy az említett károsítókra fennállnak az említett feltételek, felvételre kerülnek az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletében szereplő jegyzékbe, és az érintett növények – a vonatkozó intézkedésekkel együtt – a szóban forgó károsítókra vonatkozó teljeskörű kockázatértékelés alapján felsorolásra kerülnek az említett rendelet VII. mellékletében. Az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendeletet ezt követően ennek megfelelően felül kell vizsgálni.

| (13) | Az (EU) 2020/1213 végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(13)

Az (EU) 2020/1213 végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (14) | Az állat- és növényegészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló WTO-megállapodásból (7) eredő uniós kötelezettségeknek való megfelelés érdekében a meghatározott növények behozatalát a lehető legrövidebb időn belül folytatni kell. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lépjen hatályba. |
| --- | --- |

(14)

Az állat- és növényegészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló WTO-megállapodásból (7) eredő uniós kötelezettségeknek való megfelelés érdekében a meghatározott növények behozatalát a lehető legrövidebb időn belül folytatni kell. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lépjen hatályba.

| (15) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(15)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet növényegészségügyi intézkedéseket határoz meg egyes, az Acer japonicum Thunberg, az Acer palmatum Thunberg és az Acer shirasawanum Koidzumi fajhoz tartozó, Új-Zélandról származó, ültetésre szánt növények Unióba történő behozatalára vonatkozóan.

Acer japonicum

Acer palmatum

Acer shirasawanum

2. cikk

Az (EU) 2020/1213 végrehajtási rendelet módosítása

Az (EU) 2020/1213 végrehajtási rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 317., 2016.11.23., 4. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2018/2019 végrehajtási rendelete (2018. december 18.) az (EU) 2016/2031 rendelet 42. cikke értelmében magas növényegészségügyi kockázatot jelentő növények, növényi termékek és egyéb anyagok ideiglenes jegyzékének és az Unióba való behozatal tekintetében az említett rendelet 73. cikkében előírt növényegészségügyi bizonyítvány követelménye alól mentesülő növények jegyzékének létrehozásáról (HL L 323., 2018.12.19., 10. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2020/1213 végrehajtási rendelete (2020. augusztus 21.) az (EU) 2018/2019 végrehajtási rendelet mellékletéből törölt egyes növények, növényi termékek és egyéb áruk Unióba történő behozatalára vonatkozó növényegészségügyi intézkedésekről (HL L 275., 2020.8.24., 5. o.).

3

(4)  EFSA PLH Panel – EFSA Panel on Plant Health – (az EFSA növényegészségügyi tudományos testülete), 2020. Scientific Opinion on the commodity risk assessment of Acer spp. plants from New Zealand (Tudományos szakvélemény az Új-Zélandról származó Acer spp. növények árukockázatának értékeléséről). EFSA Journal 2020;18(5):6105. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6105.

4

Scientific Opinion on the commodity risk assessment of Acer spp. plants from New Zealand

Acer

(5)  A Bizottság (EU) 2020/1361 végrehajtási rendelete (2020. szeptember 30.) az (EU) 2018/2019 végrehajtási rendeletnek bizonyos, a Malus domestica fajhoz tartozó, Szerbiából származó, ültetésre szánt növények, valamint az Acer japonicum Thunberg, az Acer palmatum Thunberg és az Acer shirasawanum Koidzumi fajhoz tartozó, Új-Zélandról származó, ültetésre szánt növények tekintetében történő módosításáról (lásd e hivatalos Lap 1. oldalát).

5

Malus domestica

Acer japonicum

Acer palmatum

Acer shirasawanum

(6)  A Bizottság (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelete (2019. november 28.) a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről szóló (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet egységes végrehajtási feltételeinek megállapításáról, valamint a 690/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről és az (EU) 2018/2019 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 319., 2019.12.10., 1. o.).

6

(7)  Az állat- és növényegészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló WTO-megállapodás (SPS-megállapodás), https://www.wto.org/english/tratop_e/sps_e/spsagr_e.htm.

7

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2020/1213 végrehajtási rendelet melléklete a következő pontokkal egészül ki:

| Növények, növényi termékek vagy egyéb áruk | KN-kód | Származási harmadik országok | Intézkedések |
| --- | --- | --- | --- |
| „4. | Az Acer japonicum Thunberg, az Acer palmatum Thunberg és az Acer shirasawanum Koidzumi ültetésre szánt, egy és három éves közötti, szabadgyökerű, nyugalmi állapotú, levelektől mentes, oltott vagy szemezett növényei |

Növények, növényi termékek vagy egyéb áruk

KN-kód

Származási harmadik országok

Intézkedések

„4.

Az Acer japonicum Thunberg, az Acer palmatum Thunberg és az Acer shirasawanum Koidzumi ültetésre szánt, egy és három éves közötti, szabadgyökerű, nyugalmi állapotú, levelektől mentes, oltott vagy szemezett növényei

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

Új-Zéland

| a) | Hatósági nyilatkozat arról, hogy






  i. | a növények mentesek az Eotetranychus sexmaculatus károsítótól; |
| --- | --- | --- |

a)

Hatósági nyilatkozat arról, hogy

i.

a növények mentesek az Eotetranychus sexmaculatus károsítótól;

| ii. | a növényeket egész életciklusuk alatt olyan termőhelyen termesztették, amelyet – az annak részét képező termesztési helyekkel együtt – a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete nyilvántartásba vett és felügyel; |
| --- | --- |

ii.

a növényeket egész életciklusuk alatt olyan termőhelyen termesztették, amelyet – az annak részét képező termesztési helyekkel együtt – a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete nyilvántartásba vett és felügyel;

| iii. | a termőhelyet a teljes termesztési ciklus kezdete óta a megfelelő időpontokban végzett hatósági ellenőrzések során az Eotetranychus sexmaculatus károsítótól mentesnek találták; az Eotetranychus sexmaculatus termesztési helyen való jelenlétének gyanúja esetén megfelelő kezeléseket végeztek a károsítótól való mentesség biztosítása érdekében; 100 m-es környező övezetet létesítettek, amelyben megfelelő időpontokban kifejezetten az Eotetranychus sexmaculatus észlelésére irányuló ellenőrzéseket végeznek, és amennyiben a károsító előfordul bármely gazdanövényen, azokat azonnal ki kell gyomlálni és meg kell semmisíteni; |
| --- | --- |

iii.

a termőhelyet a teljes termesztési ciklus kezdete óta a megfelelő időpontokban végzett hatósági ellenőrzések során az Eotetranychus sexmaculatus károsítótól mentesnek találták; az Eotetranychus sexmaculatus termesztési helyen való jelenlétének gyanúja esetén megfelelő kezeléseket végeztek a károsítótól való mentesség biztosítása érdekében; 100 m-es környező övezetet létesítettek, amelyben megfelelő időpontokban kifejezetten az Eotetranychus sexmaculatus észlelésére irányuló ellenőrzéseket végeznek, és amennyiben a károsító előfordul bármely gazdanövényen, azokat azonnal ki kell gyomlálni és meg kell semmisíteni;

| iv. | rendszert alakítottak ki annak biztosítására, hogy a szerszámokat és a gépeket az egyes termesztési helyekre való bevitelüket megelőzően megtisztítsák a talajtól és a növényi hulladéktól, valamint az Eotetranychus sexmaculatus károsítótól való mentesítés céljából fertőtlenítsék; |
| --- | --- |

iv.

rendszert alakítottak ki annak biztosítására, hogy a szerszámokat és a gépeket az egyes termesztési helyekre való bevitelüket megelőzően megtisztítsák a talajtól és a növényi hulladéktól, valamint az Eotetranychus sexmaculatus károsítótól való mentesítés céljából fertőtlenítsék;

| v. | betakarításkor a növényeket szennyeződésektől és ágaktól megtisztították, továbbá hatósági növényegészségügyi vizsgálatnak vetették alá, amely legalább részletes szemrevételezésből állt, különösen a növények törzsén és ágain, az Eotetranychus sexmaculatus károsítótól való mentesség megerősítése céljából; |
| --- | --- |

v.

betakarításkor a növényeket szennyeződésektől és ágaktól megtisztították, továbbá hatósági növényegészségügyi vizsgálatnak vetették alá, amely legalább részletes szemrevételezésből állt, különösen a növények törzsén és ágain, az Eotetranychus sexmaculatus károsítótól való mentesség megerősítése céljából;

| vi. | a növények szállítmányain közvetlenül a kivitelt megelőzően hatósági vizsgálatot végeztek az Eotetranychus sexmaculatus jelenlétének kimutatása céljából, különösen a növények törzsén és ágain, és a vizsgált minta mérete lehetővé tette a legalább 1 %-os szintű fertőzöttség 99 %-os megbízhatósággal történő kimutatását. |
| --- | --- |

vi.

a növények szállítmányain közvetlenül a kivitelt megelőzően hatósági vizsgálatot végeztek az Eotetranychus sexmaculatus jelenlétének kimutatása céljából, különösen a növények törzsén és ágain, és a vizsgált minta mérete lehetővé tette a legalább 1 %-os szintű fertőzöttség 99 %-os megbízhatósággal történő kimutatását.

| b) | Az e növényekre vonatkozó növényegészségügyi bizonyítványok a »Kiegészítő nyilatkozat« rovatban a következőket tartalmazzák:






  i. | a következő nyilatkozat: »A szállítmány megfelel az (EU) 2020/1362 bizottsági végrehajtási rendeletnek.«; |
| --- | --- | --- |

b)

Az e növényekre vonatkozó növényegészségügyi bizonyítványok a »Kiegészítő nyilatkozat« rovatban a következőket tartalmazzák:

i.

a következő nyilatkozat: »A szállítmány megfelel az (EU) 2020/1362 bizottsági végrehajtási rendeletnek.«;

| ii. | a nyilvántartásba vett termesztési helyek megnevezése. |
| --- | --- |

ii.

a nyilvántartásba vett termesztési helyek megnevezése.

| 5. | Az Acer japonicum Thunberg, az Acer palmatum Thunberg és az Acer shirasawanum Koidzumi ültetésre szánt, egy és három éves közötti, szabadgyökerű, nyugalmi állapotú, levelektől mentes, oltott vagy szemezett növényei |
| --- | --- |

5.

Az Acer japonicum Thunberg, az Acer palmatum Thunberg és az Acer shirasawanum Koidzumi ültetésre szánt, egy és három éves közötti, szabadgyökerű, nyugalmi állapotú, levelektől mentes, oltott vagy szemezett növényei

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

Új-Zéland

| a) | Hatósági nyilatkozat arról, hogy






  i. | a növények mentesek az Oemona hirta és a Platypus apicalis károsítótól; |
| --- | --- | --- |

a)

Hatósági nyilatkozat arról, hogy

i.

a növények mentesek az Oemona hirta és a Platypus apicalis károsítótól;

| ii. | a növényeket egész életciklusuk alatt olyan termőhelyen termesztették, amelyet – az annak részét képező termesztési helyekkel együtt – a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete nyilvántartásba vett és felügyel; |
| --- | --- |

ii.

a növényeket egész életciklusuk alatt olyan termőhelyen termesztették, amelyet – az annak részét képező termesztési helyekkel együtt – a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete nyilvántartásba vett és felügyel;

| iii. | a termőhelyet a megfelelő időpontokban végzett hatósági ellenőrzések során az Oemona hirta és a Platypus apicalis károsítótól mentesnek találták a teljes termesztési ciklus kezdete óta; az Oemona hirta, illetve a Platypus apicalis termesztési helyen való jelenlétének gyanúja esetén megfelelő kezeléseket végeztek a károsítóktól való mentesség biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

iii.

a termőhelyet a megfelelő időpontokban végzett hatósági ellenőrzések során az Oemona hirta és a Platypus apicalis károsítótól mentesnek találták a teljes termesztési ciklus kezdete óta; az Oemona hirta, illetve a Platypus apicalis termesztési helyen való jelenlétének gyanúja esetén megfelelő kezeléseket végeztek a károsítóktól való mentesség biztosítása érdekében;

| iv. | betakarításkor a növényeket megtisztították, továbbá hatósági növényegészségügyi vizsgálatnak vetették alá az Oemona hirta és a Platypus apicalis károsítótól való mentesség megerősítése céljából; |
| --- | --- |

iv.

betakarításkor a növényeket megtisztították, továbbá hatósági növényegészségügyi vizsgálatnak vetették alá az Oemona hirta és a Platypus apicalis károsítótól való mentesség megerősítése céljából;

| v. | a növények szállítmányain közvetlenül a kivitelt megelőzően hatósági vizsgálatot végeztek az Oemona hirta és a Platypus apicalis jelenlétének kimutatása céljából, különösen a növények törzsén és ágain, és a vizsgált minta mérete lehetővé tette a legalább 1 %-os szintű fertőzöttség 99 %-os megbízhatósággal történő kimutatását. |
| --- | --- |

v.

a növények szállítmányain közvetlenül a kivitelt megelőzően hatósági vizsgálatot végeztek az Oemona hirta és a Platypus apicalis jelenlétének kimutatása céljából, különösen a növények törzsén és ágain, és a vizsgált minta mérete lehetővé tette a legalább 1 %-os szintű fertőzöttség 99 %-os megbízhatósággal történő kimutatását.

| b) | Az e növényekre vonatkozó növényegészségügyi bizonyítványok a »Kiegészítő nyilatkozat« rovatban a következőket tartalmazzák:






  i. | a következő nyilatkozat: »A szállítmány megfelel az (EU) 2020/1362 bizottsági végrehajtási rendeletnek.«; |
| --- | --- | --- |

b)

Az e növényekre vonatkozó növényegészségügyi bizonyítványok a »Kiegészítő nyilatkozat« rovatban a következőket tartalmazzák:

i.

a következő nyilatkozat: »A szállítmány megfelel az (EU) 2020/1362 bizottsági végrehajtási rendeletnek.«;

| ii. | a nyilvántartásba vett termesztési helyek megnevezése.” |
| --- | --- |

ii.

a nyilvántartásba vett termesztési helyek megnevezése.”

---

| 2020.10.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/10

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1363 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. szeptember 30.)

a Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 készítmény valamennyi sertésféle takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Chr. Hansen A/S)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról.

| (2) | Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmeket nyújtottak be a Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 készítmény engedélyezésére vonatkozóan. A kérelmekhez csatolták az említett rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(2)

Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmeket nyújtottak be a Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 készítmény engedélyezésére vonatkozóan. A kérelmekhez csatolták az említett rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (3) | A kérelmek a „technológiai adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 készítmény valamennyi sertésféle takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésére vonatkoznak. |
| --- | --- |

(3)

A kérelmek a „technológiai adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 készítmény valamennyi sertésféle takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésére vonatkoznak.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2018. február 21-i (2) és 2019. október 4-i (3) véleményében megállapította, hogy a Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 készítmény a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állatok egészségére, sem a fogyasztók biztonságára, sem pedig a környezetre. A Hatóság azt is megállapította, hogy az adalékanyagot potenciális légzőszervi szenzibilizálónak kell tekinteni, és nem lehet következtetést levonni bőr- és szemirritáló, valamint bőrszenzibilizáló potenciáljára vonatkozóan. Ezért megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében. A Hatóság megállapította, hogy az adalékanyag hatására jelentősen javulnak valamennyi sertésfaj tenyésztéstechnikai paraméterei. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2018. február 21-i (2) és 2019. október 4-i (3) véleményében megállapította, hogy a Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 készítmény a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állatok egészségére, sem a fogyasztók biztonságára, sem pedig a környezetre. A Hatóság azt is megállapította, hogy az adalékanyagot potenciális légzőszervi szenzibilizálónak kell tekinteni, és nem lehet következtetést levonni bőr- és szemirritáló, valamint bőrszenzibilizáló potenciáljára vonatkozóan. Ezért megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében. A Hatóság megállapította, hogy az adalékanyag hatására jelentősen javulnak valamennyi sertésfaj tenyésztéstechnikai paraméterei. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést.

| (5) | A Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(5)

A Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Engedélyezés

A mellékletben meghatározott, az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „bélflóra-stabilizálók” funkcionális csoportba tartozó készítmény takarmány-adalékanyagként történő felhasználása a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  EFSA Journal 2018; 16(4):5200.

2

(3)  EFSA Journal 2019;17(11):5881 és EFSA Journal 2019;17(11):5883.

3

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Egyéb rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban | CFU/l ivóvízben | | |
| Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: bélflóra-stabilizálók. |
| 4b1901 | Chr. Hansen A/S | Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 | Az adalékanyag összetétele

  Legalább 1,25 × 1010 CFU/g adalékanyagot tartalmazó Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 készítmény
  Szilárd formában | Valamennyi sertésféle | – | 5 × 108 | – | 1,7 × 108 | – | 1. | Az adalékanyag és az előkeverékek használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a hőkezeléssel szembeni stabilitást. |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Egyéb rendelkezések

Az engedély lejárta

CFU/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

CFU/l ivóvízben

Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: bélflóra-stabilizálók.

4b1901

Chr. Hansen A/S

Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840

Az adalékanyag összetétele

Legalább 1,25 × 1010 CFU/g adalékanyagot tartalmazó Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 készítmény

Szilárd formában

Valamennyi sertésféle

–

5 × 108

–

1,7 × 108

–

1.

Az adalékanyag és az előkeverékek használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a hőkezeléssel szembeni stabilitást.

| 2. | Az adalékanyag ivóvízben való felhasználása megengedett. Az adalékanyag ivóvízben való használatakor biztosítani kell annak homogén diszperzióját. |
| --- | --- |

2.

Az adalékanyag ivóvízben való felhasználása megengedett. Az adalékanyag ivóvízben való használatakor biztosítani kell annak homogén diszperzióját.

| 3. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközökkel, többek között légzésvédő maszkkal, szemvédővel és bőrvédő eszközökkel kell használni. |
| --- | --- |

3.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközökkel, többek között légzésvédő maszkkal, szemvédővel és bőrvédő eszközökkel kell használni.

2030. október 21.

A hatóanyag jellemzése

A Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 csíraképes spórái

Analitikai módszer
   (1)

A Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 azonosítására: Azonosítás: pulzáló erőterű gél-elektroforézis (PFGE)

A takarmány-adalékanyagban, az előkeverékekben és a takarmányban található Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 számlálására: tripton-szója agart alkalmazó lemezkenéses módszer – EN 15784

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

AJÁNLÁSOK

| 2020.10.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/13

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1364 AJÁNLÁSA

(2020. szeptember 23.)

az uniós védelemhez vezető legális beutazási lehetőségekről: az áttelepítés, a humanitárius befogadás és egyéb kiegészítő lehetőségek előmozdítása

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,

mivel:

| (1) | A menekültek és a nemzetközi védelemre szoruló egyéb személyek száma világszinten egyre nő. Ezért szükség van az Unió azon kapacitásának megerősítésére, amellyel erkölcsi kötelességének eleget téve hathatós segítséget nyújt. Valamennyi tagállamnak részt kell vennie az Unió közös erőfeszítéseiben, amelyek arra irányulnak, hogy a nemzetközi védelemre szorulókkal való szolidaritás kifejezése érdekében legális lehetőségeket biztosítsanak az Unióba való beutazáshoz, és fejlesszék az Unión kívüli védelmi területet. |
| --- | --- |

(1)

A menekültek és a nemzetközi védelemre szoruló egyéb személyek száma világszinten egyre nő. Ezért szükség van az Unió azon kapacitásának megerősítésére, amellyel erkölcsi kötelességének eleget téve hathatós segítséget nyújt. Valamennyi tagállamnak részt kell vennie az Unió közös erőfeszítéseiben, amelyek arra irányulnak, hogy a nemzetközi védelemre szorulókkal való szolidaritás kifejezése érdekében legális lehetőségeket biztosítsanak az Unióba való beutazáshoz, és fejlesszék az Unión kívüli védelmi területet.

| (2) | Ezen ajánlás célja, hogy támogatást nyújtson a tagállamok folyamatos erőfeszítéseihez, amelyeket a nemzetközi védelemre szorulók számára nyújtott legális és biztonságos csatornák biztosítása és fejlesztése terén tesznek. Az ajánlás szerinti fellépések az azon harmadik országokkal való szolidaritás kifejezésére irányulnak, ahol nagyon sok lakóhelyét elhagyni kényszerült, nemzetközi védelemre szoruló személy tartózkodik, valamint hozzájárulnak a nemzetközi áttelepítésre és humanitárius befogadásra irányuló kezdeményezésekhez, akárcsak a migrációs helyzet jobb átfogó kezeléséhez. |
| --- | --- |

(2)

Ezen ajánlás célja, hogy támogatást nyújtson a tagállamok folyamatos erőfeszítéseihez, amelyeket a nemzetközi védelemre szorulók számára nyújtott legális és biztonságos csatornák biztosítása és fejlesztése terén tesznek. Az ajánlás szerinti fellépések az azon harmadik országokkal való szolidaritás kifejezésére irányulnak, ahol nagyon sok lakóhelyét elhagyni kényszerült, nemzetközi védelemre szoruló személy tartózkodik, valamint hozzájárulnak a nemzetközi áttelepítésre és humanitárius befogadásra irányuló kezdeményezésekhez, akárcsak a migrációs helyzet jobb átfogó kezeléséhez.

| (3) | Az Unió arra törekszik, hogy fejlessze és javítsa a tranzitországokban, a célországokban vagy az első menedék országában biztosított védelmi területet, hogy így nyújtson segítséget mind a nemzetközi védelemre szoruló személyek, mind pedig a különösen kiszolgáltatott helyzetben lévő migránsok számára, miközben segíti a befogadó közösségeket is. Az Afrika szarvára és Észak-Arikára, valamint a Közel-Keletre vonatkozó regionális fejlesztési és védelmi programok (1) többek között a nemzeti rendszerek kapacitásépítése, valamint a hatóságok és a civil társadalom támogatása révén segítik elő a védelmi terület fenntartását és fejlesztését. E programok a nemzetközi védelemre szorulóknak kínált közvetlen támogatás révén nyújtanak védelmet. Az összes intézkedések megvalósítását a végrehajtó partnerek végzik. A programok az előszűrés és nyilvántartásba vétel biztosításával, a menekült jogállás hatékony meghatározásának segítésével, valamint az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosának Hivatala (UNHCR) által végzett áttelepítési műveletek közvetlen támogatásával támogatják a nemzetközi védelemre szorulóknak szóló tartós megoldásokat, különösen az áttelepítést. A tagállamok felkérést kaptak, hogy az uniós migrációs politika külső dimenziójának megerősítése érdekében vállaljanak aktív szerepet konzorciumi tagként, vagy nyújtsanak pénzügyi hozzájárulást a regionális fejlesztési és védelmi programok támogatásához és végrehajtásához. |
| --- | --- |

(3)

Az Unió arra törekszik, hogy fejlessze és javítsa a tranzitországokban, a célországokban vagy az első menedék országában biztosított védelmi területet, hogy így nyújtson segítséget mind a nemzetközi védelemre szoruló személyek, mind pedig a különösen kiszolgáltatott helyzetben lévő migránsok számára, miközben segíti a befogadó közösségeket is. Az Afrika szarvára és Észak-Arikára, valamint a Közel-Keletre vonatkozó regionális fejlesztési és védelmi programok (1) többek között a nemzeti rendszerek kapacitásépítése, valamint a hatóságok és a civil társadalom támogatása révén segítik elő a védelmi terület fenntartását és fejlesztését. E programok a nemzetközi védelemre szorulóknak kínált közvetlen támogatás révén nyújtanak védelmet. Az összes intézkedések megvalósítását a végrehajtó partnerek végzik. A programok az előszűrés és nyilvántartásba vétel biztosításával, a menekült jogállás hatékony meghatározásának segítésével, valamint az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosának Hivatala (UNHCR) által végzett áttelepítési műveletek közvetlen támogatásával támogatják a nemzetközi védelemre szorulóknak szóló tartós megoldásokat, különösen az áttelepítést. A tagállamok felkérést kaptak, hogy az uniós migrációs politika külső dimenziójának megerősítése érdekében vállaljanak aktív szerepet konzorciumi tagként, vagy nyújtsanak pénzügyi hozzájárulást a regionális fejlesztési és védelmi programok támogatásához és végrehajtásához.

| (4) | Az áttelepítés fontos eszköz, amely révén a nemzetközi védelemre szorulók számára védelmet kínálhatunk fel, és amely a harmadik országokkal való globális szolidaritás egyértelmű megnyilvánulásának tekinthető, mivel segít megbirkózni a háború vagy üldöztetés elől menekülő személyek tömeges beáramlásával. Az áttelepítés kulcsfontosságú szerepet tölt be az átfogó uniós menekültügyi és migrációs politikában is: a védelemre szorulók számára kínált biztonságos és legális beutazási lehetőségek révén az áttelepítés hozzájárul az életmentéshez, csökkenti az irreguláris migrációt, valamint akadályozza az embercsempész hálózatok üzletszerű tevékenységét. Az áttelepítés továbbá fontos és szerves részét képezi a migráció átfogó megközelítésének a partnerországokkal a migrációval kapcsolatos területek teljes körére kiterjedően folytatott kapcsolatokban. |
| --- | --- |

(4)

Az áttelepítés fontos eszköz, amely révén a nemzetközi védelemre szorulók számára védelmet kínálhatunk fel, és amely a harmadik országokkal való globális szolidaritás egyértelmű megnyilvánulásának tekinthető, mivel segít megbirkózni a háború vagy üldöztetés elől menekülő személyek tömeges beáramlásával. Az áttelepítés kulcsfontosságú szerepet tölt be az átfogó uniós menekültügyi és migrációs politikában is: a védelemre szorulók számára kínált biztonságos és legális beutazási lehetőségek révén az áttelepítés hozzájárul az életmentéshez, csökkenti az irreguláris migrációt, valamint akadályozza az embercsempész hálózatok üzletszerű tevékenységét. Az áttelepítés továbbá fontos és szerves részét képezi a migráció átfogó megközelítésének a partnerországokkal a migrációval kapcsolatos területek teljes körére kiterjedően folytatott kapcsolatokban.

| (5) | Az UNHCR megerősítette, hogy továbbra is jelentős igény jelentkezik globális szinten az áttelepítésre: a 2020-as ügyek száma eléri a 1,44 milliót. E szám a következő években várhatóan növekedni fog. |
| --- | --- |

(5)

Az UNHCR megerősítette, hogy továbbra is jelentős igény jelentkezik globális szinten az áttelepítésre: a 2020-as ügyek száma eléri a 1,44 milliót. E szám a következő években várhatóan növekedni fog.

| (6) | A 2019 decemberében első alkalommal megrendezett globális menekültügyi fórum számba vette az UNHCR menekültekről szóló globális megállapodásának végrehajtása tekintetében elért eredményeket (2). Széles körű nemzetközi támogatást mobilizált annak érdekében, hogy tartós megoldásokat találjunk a világ menekültjei számára, ideértve az áttelepítési lehetőségeket, valamint a nemzetközi védelemre szorulók számára elérhető legális beutazási lehetőségek számának és körének kibővítését is. Az UNHCR áttelepítésre és kiegészítő beutazási lehetőségekre vonatkozó, három évre szóló stratégiája (2019–2021) ütemtervet nyújt arról, hogyan bővíthetők e lehetőségek a férőhelyek számának növelésével, további szereplők mozgósításával, valamint befogadóbb társadalmak kialakításával. A tagállamokat felszólítják, hogy az áttelepítés terén való globális vezető szerep betöltése érdekében támogassák a stratégia végrehajtását, és fordítsák meg azt a jelenlegi tendenciát, amely szerint globális szinten csökken az áttelepítést végző országok száma, és jelentősen visszaestek az áttelepítési vállalások (3). |
| --- | --- |

(6)

A 2019 decemberében első alkalommal megrendezett globális menekültügyi fórum számba vette az UNHCR menekültekről szóló globális megállapodásának végrehajtása tekintetében elért eredményeket (2). Széles körű nemzetközi támogatást mobilizált annak érdekében, hogy tartós megoldásokat találjunk a világ menekültjei számára, ideértve az áttelepítési lehetőségeket, valamint a nemzetközi védelemre szorulók számára elérhető legális beutazási lehetőségek számának és körének kibővítését is. Az UNHCR áttelepítésre és kiegészítő beutazási lehetőségekre vonatkozó, három évre szóló stratégiája (2019–2021) ütemtervet nyújt arról, hogyan bővíthetők e lehetőségek a férőhelyek számának növelésével, további szereplők mozgósításával, valamint befogadóbb társadalmak kialakításával. A tagállamokat felszólítják, hogy az áttelepítés terén való globális vezető szerep betöltése érdekében támogassák a stratégia végrehajtását, és fordítsák meg azt a jelenlegi tendenciát, amely szerint globális szinten csökken az áttelepítést végző országok száma, és jelentősen visszaestek az áttelepítési vállalások (3).

| (7) | 2015 óta a nemzetközi védelemre szoruló, legkiszolgáltatottabb helyzetű személyek közül több mint 70 000 fő talált menedéket az Unióban annak a két sikeres, uniós támogatású áttelepítési programnak köszönhetően, amelyben jelentős számú tagállam vett részt. 2015 és 2018 között – az áttelepítéssel kapcsolatos globális helyzet jelentős változásaival párhuzamosan – a tagállamokba áttelepítettek éves száma megháromszorozódott, és a globális áttelepítésben való uniós részesedés a 2016-ot megelőző, 9 % alatti szintről 2018-ban 41 %-ra nőtt. Ez a növekedés szemlélteti az áttelepítés terén zajló uniós szintű együttműködés és koordináció előnyét és potenciálját. Egyúttal az uniós költségvetésből nyújtott támogatás jelentőségét is jelzi, hiszen a 2015–2020-as időszakban 1 milliárd EUR-t különítettek el a tagállami áttelepítési erőfeszítések közvetlen támogatására. |
| --- | --- |

(7)

2015 óta a nemzetközi védelemre szoruló, legkiszolgáltatottabb helyzetű személyek közül több mint 70 000 fő talált menedéket az Unióban annak a két sikeres, uniós támogatású áttelepítési programnak köszönhetően, amelyben jelentős számú tagállam vett részt. 2015 és 2018 között – az áttelepítéssel kapcsolatos globális helyzet jelentős változásaival párhuzamosan – a tagállamokba áttelepítettek éves száma megháromszorozódott, és a globális áttelepítésben való uniós részesedés a 2016-ot megelőző, 9 % alatti szintről 2018-ban 41 %-ra nőtt. Ez a növekedés szemlélteti az áttelepítés terén zajló uniós szintű együttműködés és koordináció előnyét és potenciálját. Egyúttal az uniós költségvetésből nyújtott támogatás jelentőségét is jelzi, hiszen a 2015–2020-as időszakban 1 milliárd EUR-t különítettek el a tagállami áttelepítési erőfeszítések közvetlen támogatására.

| (8) | Az első európai áttelepítési program (4) keretében a tagállamok és a dublini társult államok megállapodtak abban, hogy kétéves időszak alatt (2015–2017) 22 504 nemzetközi védelemre szoruló személyt telepítenek át a Közel-Keletről, Afrika szarváról és Észak-Afrikából (5). Ezen első, sikeresen megvalósuló uniós program keretében összesen 19 452 fő áttelepítésére került sor (ez az eredeti vállalás 86 %-a). |
| --- | --- |

(8)

Az első európai áttelepítési program (4) keretében a tagállamok és a dublini társult államok megállapodtak abban, hogy kétéves időszak alatt (2015–2017) 22 504 nemzetközi védelemre szoruló személyt telepítenek át a Közel-Keletről, Afrika szarváról és Észak-Afrikából (5). Ezen első, sikeresen megvalósuló uniós program keretében összesen 19 452 fő áttelepítésére került sor (ez az eredeti vállalás 86 %-a).

| (9) | A második európai áttelepítési program (6) keretében a tagállamok megállapodtak abban, hogy 50 039 nemzetközi védelemre szoruló személyt telepítenek át Törökországból, Libanonból, Jordániából, valamint a közép-mediterrán útvonalon elhelyezkedő országokból, különösen az UNHCR által Nigerben (2017) és Ruandában (2019) létrehozott szükséghelyzeti tranzitmechanizmus támogatására. A program sikerrel járt; 43 827 fő áttelepítésére került sor (ez a teljes vállalás 88 %-a). |
| --- | --- |

(9)

A második európai áttelepítési program (6) keretében a tagállamok megállapodtak abban, hogy 50 039 nemzetközi védelemre szoruló személyt telepítenek át Törökországból, Libanonból, Jordániából, valamint a közép-mediterrán útvonalon elhelyezkedő országokból, különösen az UNHCR által Nigerben (2017) és Ruandában (2019) létrehozott szükséghelyzeti tranzitmechanizmus támogatására. A program sikerrel járt; 43 827 fő áttelepítésére került sor (ez a teljes vállalás 88 %-a).

| (10) | Az áttelepítések számának maximalizálása és a rendelkezésre álló források kihasználása érdekében azon tagállamok, amelyek eddig még nem valósították meg a második európai áttelepítési program keretében tett vállalásaikat, 2020-ban és 2021-ben lehetőséget kapnak korábbi vállalásaik teljesítésére. |
| --- | --- |

(10)

Az áttelepítések számának maximalizálása és a rendelkezésre álló források kihasználása érdekében azon tagállamok, amelyek eddig még nem valósították meg a második európai áttelepítési program keretében tett vállalásaikat, 2020-ban és 2021-ben lehetőséget kapnak korábbi vállalásaik teljesítésére.

| (11) | Az EU–Törökország nyilatkozat (7) alapján 2020 szeptemberének közepéig több mint 27 000 személy áttelepítésére került sor (8). A tagállamok a saját nemzeti programjaik keretében további, nemzetközi védelemre szoruló személyeket telepítettek át Törökországból. |
| --- | --- |

(11)

Az EU–Törökország nyilatkozat (7) alapján 2020 szeptemberének közepéig több mint 27 000 személy áttelepítésére került sor (8). A tagállamok a saját nemzeti programjaik keretében további, nemzetközi védelemre szoruló személyeket telepítettek át Törökországból.

| (12) | Az Uniónak az eseti áttelepítési programokról olyan programokra kell átállnia, amelyek az európai áttelepítési programok fenntarthatóságát és kiszámíthatóságát garantáló stabil keret alapján működnek. E célból a Bizottság 2016-ban – az uniós menekültügyi rendszer átalakításának részeként – előterjesztette az uniós áttelepítési keretről szóló rendeletre vonatkozó javaslatát (9), hogy nemzetközi védelemhez vezető biztonságos és legális beutazási lehetőségeket biztosítson a rászorulók számára. 2018 júniusában részleges ideiglenes politikai megállapodás jött létre, többek között arról, hogy a rendeletjavaslat hatálya terjedjen ki – az áttelepítés mellett – a humanitárius befogadásra is. A javaslat gyors elfogadása fontos szerepet játszik a hatékonyabb, tisztességesebb és stabilabb uniós menekültügyi és migrációs – stabil áttelepítési keretet is magában foglaló – politikában. |
| --- | --- |

(12)

Az Uniónak az eseti áttelepítési programokról olyan programokra kell átállnia, amelyek az európai áttelepítési programok fenntarthatóságát és kiszámíthatóságát garantáló stabil keret alapján működnek. E célból a Bizottság 2016-ban – az uniós menekültügyi rendszer átalakításának részeként – előterjesztette az uniós áttelepítési keretről szóló rendeletre vonatkozó javaslatát (9), hogy nemzetközi védelemhez vezető biztonságos és legális beutazási lehetőségeket biztosítson a rászorulók számára. 2018 júniusában részleges ideiglenes politikai megállapodás jött létre, többek között arról, hogy a rendeletjavaslat hatálya terjedjen ki – az áttelepítés mellett – a humanitárius befogadásra is. A javaslat gyors elfogadása fontos szerepet játszik a hatékonyabb, tisztességesebb és stabilabb uniós menekültügyi és migrációs – stabil áttelepítési keretet is magában foglaló – politikában.

| (13) | Annak érdekében, hogy a stabil keret létrejöttéig biztosított legyen az áttelepítési erőfeszítések folytatása, a Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy a 2019 júliusában megrendezett 9. áttelepítési fórumon nyújtsák be a 2020-ra vonatkozó áttelepítési vállalásaikat. Mindez az érintett időszakra vonatkozóan elfogadott prioritásokon alapult, valamint összhangban állt az UNHCR által 2020-ra előrejelzett globális áttelepítési szükségletekkel és a 2020-as uniós áttelepítési tevékenységek megtervezésére vonatkozó UNHCR-ajánlásokkal, amelyek 2020-ra 30 000 férőhelyet irányoztak elő. A felkérésre a tagállamok összesen közel 29 500 férőhelyre vonatkozó vállalást nyújtottak be. E jelentős összesített vállalás – amely az országok által az UNHCR számára 2020-ra vonatkozóan biztosított áttelepítési férőhelyek teljes számának több mint 50 %-át teszi ki – felhívja a figyelmet a tagállamok folyamatos elkötelezettségére a védelemnyújtás, az életmentés, valamint a szabálytalan mozgások hiteles alternatíváinak biztosítása mellett. |
| --- | --- |

(13)

Annak érdekében, hogy a stabil keret létrejöttéig biztosított legyen az áttelepítési erőfeszítések folytatása, a Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy a 2019 júliusában megrendezett 9. áttelepítési fórumon nyújtsák be a 2020-ra vonatkozó áttelepítési vállalásaikat. Mindez az érintett időszakra vonatkozóan elfogadott prioritásokon alapult, valamint összhangban állt az UNHCR által 2020-ra előrejelzett globális áttelepítési szükségletekkel és a 2020-as uniós áttelepítési tevékenységek megtervezésére vonatkozó UNHCR-ajánlásokkal, amelyek 2020-ra 30 000 férőhelyet irányoztak elő. A felkérésre a tagállamok összesen közel 29 500 férőhelyre vonatkozó vállalást nyújtottak be. E jelentős összesített vállalás – amely az országok által az UNHCR számára 2020-ra vonatkozóan biztosított áttelepítési férőhelyek teljes számának több mint 50 %-át teszi ki – felhívja a figyelmet a tagállamok folyamatos elkötelezettségére a védelemnyújtás, az életmentés, valamint a szabálytalan mozgások hiteles alternatíváinak biztosítása mellett.

| (14) | Figyelembe véve a 2020-ra előrejelzett globális áttelepítési szükségleteket, az UNHCR áttelepítésre és kiegészítő lehetőségekre vonatkozó hároméves stratégiáját (2019–2021), valamint az első globális menekültügyi fórumot (2019. december), a tagállamok e jelentős vállalása megerősíti az EU globális vezető szerepét az áttelepítés terén. |
| --- | --- |

(14)

Figyelembe véve a 2020-ra előrejelzett globális áttelepítési szükségleteket, az UNHCR áttelepítésre és kiegészítő lehetőségekre vonatkozó hároméves stratégiáját (2019–2021), valamint az első globális menekültügyi fórumot (2019. december), a tagállamok e jelentős vállalása megerősíti az EU globális vezető szerepét az áttelepítés terén.

| (15) | A 2020. évi vállalások tekintetében prioritást élvező régiók kiválasztása az UNHCR által előrejelzett globális áttelepítési szükségleteken alapul, valamint azon, hogy folytatni kell a 2016. márciusi EU–Törökország nyilatkozat végrehajtását. A tagállamoknak folytatniuk kell az áttelepítéseket Törökországból, Jordániából, Libanonból, valamint a közép-mediterrán útvonalon és az ahhoz vezető útszakaszon elhelyezkedő országokból, többek között Líbiából, Nigerből, Csádból, Egyiptomból, Etiópiából és Szudánból. Támogatniuk kell továbbá a szükséghelyzeti tranzitmechanizmusokat Nigerben és Ruandában, és férőhelyeket kell biztosítaniuk a szükséghelyzeti áttelepítéshez. Az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtása kiterjed arra is, hogy működésbe lép a Törökországgal közös önkéntes humanitárius befogadási rendszer, amennyiben teljesül annak valamennyi előfeltétele, és a Törökország és az EU közötti jogellenes határátlépések megszűnnek, vagy legalábbis lényegesen és tartósan csökkennek. |
| --- | --- |

(15)

A 2020. évi vállalások tekintetében prioritást élvező régiók kiválasztása az UNHCR által előrejelzett globális áttelepítési szükségleteken alapul, valamint azon, hogy folytatni kell a 2016. márciusi EU–Törökország nyilatkozat végrehajtását. A tagállamoknak folytatniuk kell az áttelepítéseket Törökországból, Jordániából, Libanonból, valamint a közép-mediterrán útvonalon és az ahhoz vezető útszakaszon elhelyezkedő országokból, többek között Líbiából, Nigerből, Csádból, Egyiptomból, Etiópiából és Szudánból. Támogatniuk kell továbbá a szükséghelyzeti tranzitmechanizmusokat Nigerben és Ruandában, és férőhelyeket kell biztosítaniuk a szükséghelyzeti áttelepítéshez. Az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtása kiterjed arra is, hogy működésbe lép a Törökországgal közös önkéntes humanitárius befogadási rendszer, amennyiben teljesül annak valamennyi előfeltétele, és a Törökország és az EU közötti jogellenes határátlépések megszűnnek, vagy legalábbis lényegesen és tartósan csökkennek.

| (16) | Az uniós költségvetésből mintegy 300 millió EUR-t bocsátottak rendelkezésre annak támogatása érdekében, hogy a tagállamok megvalósíthassák a 2020-ra vonatkozó 29 500 férőhelyes célt (10). A Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap szabályai értelmében a tagállamoknak a prioritási régiókból származó vagy különösen kiszolgáltatott helyzetű csoportba tartozó áttelepített menekültek után 10 000 EUR összegű, egyéb áttelepítések után pedig 6 000 EUR összegű ösztönző fizethető ki. |
| --- | --- |

(16)

Az uniós költségvetésből mintegy 300 millió EUR-t bocsátottak rendelkezésre annak támogatása érdekében, hogy a tagállamok megvalósíthassák a 2020-ra vonatkozó 29 500 férőhelyes célt (10). A Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap szabályai értelmében a tagállamoknak a prioritási régiókból származó vagy különösen kiszolgáltatott helyzetű csoportba tartozó áttelepített menekültek után 10 000 EUR összegű, egyéb áttelepítések után pedig 6 000 EUR összegű ösztönző fizethető ki.

| (17) | 2020 januárja és márciusa között a 2020-as áttelepítési vállalások keretében több mint 3 600 fő érkezett áttelepítés céljából. A koronavírus-világjárvány kitörése azonban az áttelepítési műveletek súlyos zavaraihoz vezetett. A tagállamok, az UNHCR és a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) 2020 márciusának közepétől felfüggesztették e tevékenységeket. 2020. június 18-án az UNHCR és az IOM bejelentette, hogy újraindul a menekültek áttelepítési célú utazása (11). Nyár óta több tagállam elkezdte fokozatosan újraindítani áttelepítési tevékenységét. |
| --- | --- |

(17)

2020 januárja és márciusa között a 2020-as áttelepítési vállalások keretében több mint 3 600 fő érkezett áttelepítés céljából. A koronavírus-világjárvány kitörése azonban az áttelepítési műveletek súlyos zavaraihoz vezetett. A tagállamok, az UNHCR és a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) 2020 márciusának közepétől felfüggesztették e tevékenységeket. 2020. június 18-án az UNHCR és az IOM bejelentette, hogy újraindul a menekültek áttelepítési célú utazása (11). Nyár óta több tagállam elkezdte fokozatosan újraindítani áttelepítési tevékenységét.

| (18) | E példa nélküli globális egészségügyi veszély, illetve a vírus terjedésének megfékezése érdekében hozott intézkedések jelentős hatást gyakoroltak az áttelepítéssel, a humanitárius befogadással és a magánszponzorálással kapcsolatos összes műveletre és eljárásra. Egyértelművé vált, hogy a hozott intézkedések hatásának maximalizálásához uniós koordinálásra van szükség. |
| --- | --- |

(18)

E példa nélküli globális egészségügyi veszély, illetve a vírus terjedésének megfékezése érdekében hozott intézkedések jelentős hatást gyakoroltak az áttelepítéssel, a humanitárius befogadással és a magánszponzorálással kapcsolatos összes műveletre és eljárásra. Egyértelművé vált, hogy a hozott intézkedések hatásának maximalizálásához uniós koordinálásra van szükség.

| (19) | A Bizottság a menekültügyi és a visszatérési eljárásokra vonatkozó uniós rendelkezések végrehajtásáról, valamint az áttelepítésről szóló iránymutatásában (12) felkérte a tagállamokat, hogy továbbra is tanúsítsanak szolidaritást a nemzetközi védelemre szoruló személyekkel és a nagyszámú menekültet befogadó harmadik országokkal azáltal, hogy – a lehetséges mértékben – folytatják az áttelepítéssel kapcsolatos tevékenységeket. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy vegyenek fontolóra új munkamódszereket, például a távmeghallgatás és az áttelepítésre vonatkozó kérelmek dokumentáció-alapú elfogadásának lehetőségét. E témákkal kapcsolatban az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) gyors operatív támogatást biztosított az áttelepítéssel és humanitárius befogadással foglalkozó hálózat keretében tartott tematikus online megbeszéléssorozat révén. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság a menekültügyi és a visszatérési eljárásokra vonatkozó uniós rendelkezések végrehajtásáról, valamint az áttelepítésről szóló iránymutatásában (12) felkérte a tagállamokat, hogy továbbra is tanúsítsanak szolidaritást a nemzetközi védelemre szoruló személyekkel és a nagyszámú menekültet befogadó harmadik országokkal azáltal, hogy – a lehetséges mértékben – folytatják az áttelepítéssel kapcsolatos tevékenységeket. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy vegyenek fontolóra új munkamódszereket, például a távmeghallgatás és az áttelepítésre vonatkozó kérelmek dokumentáció-alapú elfogadásának lehetőségét. E témákkal kapcsolatban az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) gyors operatív támogatást biztosított az áttelepítéssel és humanitárius befogadással foglalkozó hálózat keretében tartott tematikus online megbeszéléssorozat révén.

| (20) | Elismerve, hogy a 2020-as vállalások keretében tett vállalások végrehajtását megzavarja a koronavírus-világjárvány, a Bizottság úgy határozott, hogy a végrehajtási időszakot 2020 utánig meghosszabbítja, hogy a tagállamoknak elegendő idejük legyen e vállalások teljes körű végrehajtására. Az eredeti egyéves program tehát kétéves, 2020–2021-re vonatkozó programmá alakul át, és ezalatt az időszak alatt a tagállamoknak 29 500 áttelepítést kell végrehajtaniuk. Emellett a Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy amennyiben van rá lehetőség, vegyék fontolóra további állami finanszírozású nemzeti áttelepítési programok alkalmazását. |
| --- | --- |

(20)

Elismerve, hogy a 2020-as vállalások keretében tett vállalások végrehajtását megzavarja a koronavírus-világjárvány, a Bizottság úgy határozott, hogy a végrehajtási időszakot 2020 utánig meghosszabbítja, hogy a tagállamoknak elegendő idejük legyen e vállalások teljes körű végrehajtására. Az eredeti egyéves program tehát kétéves, 2020–2021-re vonatkozó programmá alakul át, és ezalatt az időszak alatt a tagállamoknak 29 500 áttelepítést kell végrehajtaniuk. Emellett a Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy amennyiben van rá lehetőség, vegyék fontolóra további állami finanszírozású nemzeti áttelepítési programok alkalmazását.

| (21) | Annak érdekében, hogy a koronavírus-világjárvány okozta zavarok után zökkenőmentesen folytatódhassanak az uniós áttelepítési erőfeszítések, 2022-től új áttelepítési programokat kellene mérlegelni, figyelembe véve a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó Menekültügyi és Migrációs Alap keretében a tagállami vállalások támogatására allokált pénzügyi forrásokat. Az Unió célja továbbra is az, hogy az elkövetkező években egyenletesen növekvő számban hajtson végre áttelepítéseket. |
| --- | --- |

(21)

Annak érdekében, hogy a koronavírus-világjárvány okozta zavarok után zökkenőmentesen folytatódhassanak az uniós áttelepítési erőfeszítések, 2022-től új áttelepítési programokat kellene mérlegelni, figyelembe véve a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó Menekültügyi és Migrációs Alap keretében a tagállami vállalások támogatására allokált pénzügyi forrásokat. Az Unió célja továbbra is az, hogy az elkövetkező években egyenletesen növekvő számban hajtson végre áttelepítéseket.

| (22) | Az uniós pénzügyi támogatáson túl számos intézkedés segíti a tagállamokat az áttelepítésben. Az EASO célja, hogy segítséget nyújtson a tagállamoknak áttelepítési vállalásaik teljesítéséhez. A 2019 áprilisa óta működő isztambuli áttelepítéstámogató központ (kísérleti szakasz) a tagállamok Törökországból történő áttelepítéseit támogatja. Továbbá az EASO közreműködésével 2002 januárja óta működő, áttelepítéssel és humanitárius befogadással foglalkozó hálózat a tagállamok közötti együttműködést és tudásmegosztást ösztönzi, uniós vonatkozású témákra helyezve a hangsúlyt. Az információmegosztás és a társaktól való tanulás révén e hálózat volt a fő fórum a tagállamok számára a koronavírus-világjárvány hatásainak kezelése során. |
| --- | --- |

(22)

Az uniós pénzügyi támogatáson túl számos intézkedés segíti a tagállamokat az áttelepítésben. Az EASO célja, hogy segítséget nyújtson a tagállamoknak áttelepítési vállalásaik teljesítéséhez. A 2019 áprilisa óta működő isztambuli áttelepítéstámogató központ (kísérleti szakasz) a tagállamok Törökországból történő áttelepítéseit támogatja. Továbbá az EASO közreműködésével 2002 januárja óta működő, áttelepítéssel és humanitárius befogadással foglalkozó hálózat a tagállamok közötti együttműködést és tudásmegosztást ösztönzi, uniós vonatkozású témákra helyezve a hangsúlyt. Az információmegosztás és a társaktól való tanulás révén e hálózat volt a fő fórum a tagállamok számára a koronavírus-világjárvány hatásainak kezelése során.

| (23) | Emellett az UNHCR áttelepítésre és kiegészítő lehetőségekre vonatkozó hároméves stratégiájával (2019–2021) összhangban helyénvaló ösztönözni a humanitárius befogadási modellek és egyéb kiegészítő lehetőségek kialakítását, illetve további alkalmazását, hogy – az áttelepítés mellett – a befogadás ilyen további módjaival bővítsük a biztonságos és legális beutazási lehetőségek révén kínált férőhelyek számát. |
| --- | --- |

(23)

Emellett az UNHCR áttelepítésre és kiegészítő lehetőségekre vonatkozó hároméves stratégiájával (2019–2021) összhangban helyénvaló ösztönözni a humanitárius befogadási modellek és egyéb kiegészítő lehetőségek kialakítását, illetve további alkalmazását, hogy – az áttelepítés mellett – a befogadás ilyen további módjaival bővítsük a biztonságos és legális beutazási lehetőségek révén kínált férőhelyek számát.

| (24) | Az uniós áttelepítési keret létrehozásáról szóló rendeletjavaslat finanszírozást kíván biztosítani a tagállamok számára a humanitárius befogadás céljára. |
| --- | --- |

(24)

Az uniós áttelepítési keret létrehozásáról szóló rendeletjavaslat finanszírozást kíván biztosítani a tagállamok számára a humanitárius befogadás céljára.

| (25) | A humanitárius befogadási modellek sokféleségét tükrözi, hogy a tagállamok és a nem uniós országok széles körű, biztató tapasztalatokra tettek már szert, és ezek szélesebb körben és más tagállamok által is követhetők. |
| --- | --- |

(25)

A humanitárius befogadási modellek sokféleségét tükrözi, hogy a tagállamok és a nem uniós országok széles körű, biztató tapasztalatokra tettek már szert, és ezek szélesebb körben és más tagállamok által is követhetők.

| (26) | Számos tagállam ún. magánszponzorálási programokat (13) valósított meg, amelyek támogathatják az áttelepítést, a humanitárius befogadást és egyéb kiegészítő lehetőségeket. A magánszponzorok, a magánszemélyek csoportjai vagy a nonprofit szervezetek mindegyik esetben strukturált szerepet tölthetnek be a nemzetközi védelemre szorulók fogadásában és integrálásában. |
| --- | --- |

(26)

Számos tagállam ún. magánszponzorálási programokat (13) valósított meg, amelyek támogathatják az áttelepítést, a humanitárius befogadást és egyéb kiegészítő lehetőségeket. A magánszponzorok, a magánszemélyek csoportjai vagy a nonprofit szervezetek mindegyik esetben strukturált szerepet tölthetnek be a nemzetközi védelemre szorulók fogadásában és integrálásában.

| (27) | Az áttelepítéssel összefüggésben a magánszponzorálási programok segíthetik a tagállamokat abban, hogy növeljék az áttelepítési férőhelyek számát, és sikeresen integrálják a menekülteket az őket fogadó befogadó közösségekben. Az állami és civil társadalmi szervezetek, egyének vagy egyének csoportjai közötti szilárd partnerségre alapozva a magánszponzorok általában pénzügyi, gyakorlati és erkölcsi támogatást nyújtanak a menekültek befogadásához vagy integrálásához. Amint ezt a szponzorálási programok megvalósíthatóságáról és hozzáadott értékéről szóló 2018-as tanulmány bemutatta (14), a magánszponzorálási modelleknek sokféle formája létezik. Kialakításuktól és céljuktól függően ezek hozzájárulnak ahhoz, hogy több férőhely legyen elérhető a védelemre szorulók számára, gyorsabb és hatékonyabb integrációt tesznek lehetővé, javítják a menekültek és az áttelepítés társadalmi támogatottságát, valamint segítenek megelőzni az áttelepített menekültek szabálytalan továbbutazását. |
| --- | --- |

(27)

Az áttelepítéssel összefüggésben a magánszponzorálási programok segíthetik a tagállamokat abban, hogy növeljék az áttelepítési férőhelyek számát, és sikeresen integrálják a menekülteket az őket fogadó befogadó közösségekben. Az állami és civil társadalmi szervezetek, egyének vagy egyének csoportjai közötti szilárd partnerségre alapozva a magánszponzorok általában pénzügyi, gyakorlati és erkölcsi támogatást nyújtanak a menekültek befogadásához vagy integrálásához. Amint ezt a szponzorálási programok megvalósíthatóságáról és hozzáadott értékéről szóló 2018-as tanulmány bemutatta (14), a magánszponzorálási modelleknek sokféle formája létezik. Kialakításuktól és céljuktól függően ezek hozzájárulnak ahhoz, hogy több férőhely legyen elérhető a védelemre szorulók számára, gyorsabb és hatékonyabb integrációt tesznek lehetővé, javítják a menekültek és az áttelepítés társadalmi támogatottságát, valamint segítenek megelőzni az áttelepített menekültek szabálytalan továbbutazását.

| (28) | A magánszponzorálás egyéb, az áttelepítésen kívüli formái is modellként szolgálhatnak, mint amilyen például az egyes tagállamok és magánszervezetek által „humanitárius folyosóként” emlegetett azon magánszponzorálási modell, amelyet jelenleg olaszországi, franciaországi és belgiumi székhelyű hitalapú szervezetek valósítanak meg az érintett tagállami kormányokkal együttműködésben. E modell szerint a magánszponzorok a befogadás folyamatának valamennyi szakaszában részt vesznek, a nemzetközi védelemre szoruló személyek azonosításától kezdve az érintett tagállamba való átszállításukig. A befogadási és integrációs erőfeszítésekben is szerepet vállalnak, és viselik az ezzel kapcsolatos költségeket. 2016 óta több mint 2 700 nemzetközi védelemre szoruló személy érkezett Európába e lehetőség révén, főleg Olaszországba és Franciaországba. Az állam és a magánszponzorok közötti együttműködés részletes szabályait gyakran egyetértési megállapodások rögzítik. |
| --- | --- |

(28)

A magánszponzorálás egyéb, az áttelepítésen kívüli formái is modellként szolgálhatnak, mint amilyen például az egyes tagállamok és magánszervezetek által „humanitárius folyosóként” emlegetett azon magánszponzorálási modell, amelyet jelenleg olaszországi, franciaországi és belgiumi székhelyű hitalapú szervezetek valósítanak meg az érintett tagállami kormányokkal együttműködésben. E modell szerint a magánszponzorok a befogadás folyamatának valamennyi szakaszában részt vesznek, a nemzetközi védelemre szoruló személyek azonosításától kezdve az érintett tagállamba való átszállításukig. A befogadási és integrációs erőfeszítésekben is szerepet vállalnak, és viselik az ezzel kapcsolatos költségeket. 2016 óta több mint 2 700 nemzetközi védelemre szoruló személy érkezett Európába e lehetőség révén, főleg Olaszországba és Franciaországba. Az állam és a magánszponzorok közötti együttműködés részletes szabályait gyakran egyetértési megállapodások rögzítik.

| (29) | A magánszponzorálás előnyeit figyelembe véve az Uniónak még inkább ösztönöznie kell, hogy a magánszponzorálás tekintetében olyan uniós megközelítés érvényesüljön, amely hasznosítja a tagállamok eddigi tapasztalatait és az EASO-t is bevonja. Az Unió továbbra is támogatást fog nyújtani a magánszponzorálási programokban részt vevő civil társadalmi szereplők kapacitásépítéséhez, valamint ösztönzi a meglévő magánszponzorálási programok fejlesztésére és új programok – többek között az ilyen programokat eddig még nem alkalmazó országokban történő – kialakítására irányuló transznacionális tudásmegosztást. A Bizottság 2019-ben a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap uniós fellépésekre vonatkozó programja keretében külön pályázati felhívást indított e célból (15). A védelemre szorulók kiegészítő lehetőségeinek és további integrációjuknak előmozdítása a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap 2020. évi munkaprogramjának keretében a menekültüggyel, migrációval és integrációval kapcsolatos transznacionális fellépésekre vonatkozóan közzétett pályázati felhívás témái között szerepel (16). |
| --- | --- |

(29)

A magánszponzorálás előnyeit figyelembe véve az Uniónak még inkább ösztönöznie kell, hogy a magánszponzorálás tekintetében olyan uniós megközelítés érvényesüljön, amely hasznosítja a tagállamok eddigi tapasztalatait és az EASO-t is bevonja. Az Unió továbbra is támogatást fog nyújtani a magánszponzorálási programokban részt vevő civil társadalmi szereplők kapacitásépítéséhez, valamint ösztönzi a meglévő magánszponzorálási programok fejlesztésére és új programok – többek között az ilyen programokat eddig még nem alkalmazó országokban történő – kialakítására irányuló transznacionális tudásmegosztást. A Bizottság 2019-ben a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap uniós fellépésekre vonatkozó programja keretében külön pályázati felhívást indított e célból (15). A védelemre szorulók kiegészítő lehetőségeinek és további integrációjuknak előmozdítása a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap 2020. évi munkaprogramjának keretében a menekültüggyel, migrációval és integrációval kapcsolatos transznacionális fellépésekre vonatkozóan közzétett pályázati felhívás témái között szerepel (16).

| (30) | A koronavírus-világjárvány a magánszponzorálási programokra is hatást gyakorolt. A Bizottság a menekültügyi és a visszatérési eljárásokra vonatkozó uniós rendelkezések végrehajtásáról, valamint az áttelepítésről szóló iránymutatásában ösztönözte a tagállamokat, hogy tartsák fenn a kommunikációs csatornákat a szponzorokkal annak érdekében, hogy tájékoztassák őket a helyzet állásáról, és a jövőbeli befogadókapacitás bővítése érdekében folytassák a szponzorok toborzását és ellenőrzését. |
| --- | --- |

(30)

A koronavírus-világjárvány a magánszponzorálási programokra is hatást gyakorolt. A Bizottság a menekültügyi és a visszatérési eljárásokra vonatkozó uniós rendelkezések végrehajtásáról, valamint az áttelepítésről szóló iránymutatásában ösztönözte a tagállamokat, hogy tartsák fenn a kommunikációs csatornákat a szponzorokkal annak érdekében, hogy tájékoztassák őket a helyzet állásáról, és a jövőbeli befogadókapacitás bővítése érdekében folytassák a szponzorok toborzását és ellenőrzését.

| (31) | Amint az UNHCR kiemelte, széles körben elismert, hogy a családegyesítés kulcsfontosságú tényező a befogadó országban történő integráció szempontjából. A lakóhelyüket elhagyni kényszerült, nemzetközi védelemre szoruló személyek gyakran sok kihívással – például hosszadalmas és nehézkes adminisztratív eljárásokkal – szembesülnek a családegyesítési joguk érvényesítése során (17). Ez ahhoz vezethet, hogy veszélyes irreguláris migrációval próbálják meg kijátszani a szabályokat. A családegyesítési jog érvényesítésének a családegyesítési jogról szóló irányelvvel (18) összhangban történő megkönnyítése érdekében arra ösztönözzük a tagállamokat, hogy alakítsanak ki az információkhoz való hozzáférést megkönnyítő, családegyesítést segítő programokat, és egyszerűsítsék a vízumkérelem eljárását. Emellett a családegyesítésről szóló irányelv hatályán kívül eső esetek tekintetében felkérjük a tagállamokat, hogy alakítsanak ki humanitárius befogadási programokat, például családalapú szponzorálási programot. |
| --- | --- |

(31)

Amint az UNHCR kiemelte, széles körben elismert, hogy a családegyesítés kulcsfontosságú tényező a befogadó országban történő integráció szempontjából. A lakóhelyüket elhagyni kényszerült, nemzetközi védelemre szoruló személyek gyakran sok kihívással – például hosszadalmas és nehézkes adminisztratív eljárásokkal – szembesülnek a családegyesítési joguk érvényesítése során (17). Ez ahhoz vezethet, hogy veszélyes irreguláris migrációval próbálják meg kijátszani a szabályokat. A családegyesítési jog érvényesítésének a családegyesítési jogról szóló irányelvvel (18) összhangban történő megkönnyítése érdekében arra ösztönözzük a tagállamokat, hogy alakítsanak ki az információkhoz való hozzáférést megkönnyítő, családegyesítést segítő programokat, és egyszerűsítsék a vízumkérelem eljárását. Emellett a családegyesítésről szóló irányelv hatályán kívül eső esetek tekintetében felkérjük a tagállamokat, hogy alakítsanak ki humanitárius befogadási programokat, például családalapú szponzorálási programot.

| (32) | A nemzetközi védelemre szoruló személyek készségeinek, képesítéseinek és motivációjának jobb kihasználása érdekében meg kell vizsgálni a befogadás egyéb kiegészítő lehetőségeit is, például az oktatást vagy munkavégzést. Számos tagállam támogat olyan programokat, amelyek megkönnyítik a meglévő legális csatornákhoz való hozzáférést a nemzetközi védelemre szorulók – például a diákok vagy a munkavállalók – számára. Ösztönözzük a tagállamokat, hogy alkalmazzák az ilyen eljárások során a harmadik országbeli állampolgárok készségprofil-készítő uniós eszközét. E speciális online eszköz segít feltérképezni és dokumentálni a migráns háttérrel rendelkezők készségeit és képesítéseit (19). |
| --- | --- |

(32)

A nemzetközi védelemre szoruló személyek készségeinek, képesítéseinek és motivációjának jobb kihasználása érdekében meg kell vizsgálni a befogadás egyéb kiegészítő lehetőségeit is, például az oktatást vagy munkavégzést. Számos tagállam támogat olyan programokat, amelyek megkönnyítik a meglévő legális csatornákhoz való hozzáférést a nemzetközi védelemre szorulók – például a diákok vagy a munkavállalók – számára. Ösztönözzük a tagállamokat, hogy alkalmazzák az ilyen eljárások során a harmadik országbeli állampolgárok készségprofil-készítő uniós eszközét. E speciális online eszköz segít feltérképezni és dokumentálni a migráns háttérrel rendelkezők készségeit és képesítéseit (19).

| (33) | A becslések szerint világszerte a menekülteknek kevesebb mint három százaléka fér hozzá a felsőoktatáshoz (20). Még ha rendelkeznek is a szükséges készségekkel és tudással, gyakran nincsenek birtokában az EU-beli alapképzési és posztgraduális programokra való jelentkezést lehetővé tevő információknak és pénzügyi erőforrásoknak. Kívánatos, hogy a tagállamok mérlegeljék, hogyan tehetik elérhetőbbé az egyetemi tanulmányok folytatását a nemzetközi védelemre szoruló fiatalok számára, megkönnyítve ezáltal a tagállamok területére diákként történő befogadásukat. Az ilyen kezdeményezésekhez a nem uniós államok területén folytatott proaktív kiválasztási eljárásra, nyelvi képzésre, az oktatási programok felvételi kritériumai tekintetében lehetővé tett rugalmasságra, valamint ösztöndíjakra és az érkezés után elérhető külön integrációs intézkedésekre lehet szükség. Azon hallgatók számára, akik a tanulmányaik befejezése után az (EU) 2016/801 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (21) összhangban az érintett tagállam területén kívánnak maradni, tanácsadást és álláskeresési segítséget kívánatos biztosítani. |
| --- | --- |

(33)

A becslések szerint világszerte a menekülteknek kevesebb mint három százaléka fér hozzá a felsőoktatáshoz (20). Még ha rendelkeznek is a szükséges készségekkel és tudással, gyakran nincsenek birtokában az EU-beli alapképzési és posztgraduális programokra való jelentkezést lehetővé tevő információknak és pénzügyi erőforrásoknak. Kívánatos, hogy a tagállamok mérlegeljék, hogyan tehetik elérhetőbbé az egyetemi tanulmányok folytatását a nemzetközi védelemre szoruló fiatalok számára, megkönnyítve ezáltal a tagállamok területére diákként történő befogadásukat. Az ilyen kezdeményezésekhez a nem uniós államok területén folytatott proaktív kiválasztási eljárásra, nyelvi képzésre, az oktatási programok felvételi kritériumai tekintetében lehetővé tett rugalmasságra, valamint ösztöndíjakra és az érkezés után elérhető külön integrációs intézkedésekre lehet szükség. Azon hallgatók számára, akik a tanulmányaik befejezése után az (EU) 2016/801 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (21) összhangban az érintett tagállam területén kívánnak maradni, tanácsadást és álláskeresési segítséget kívánatos biztosítani.

| (34) | Az ilyen programok megvalósításának megkönnyítése érdekében a Bizottság ösztönözni fogja a tagállamok között a társaktól való tanulást és a tapasztalatcserét, valamint megvizsgálja, milyen módon lehetséges uniós pénzügyi támogatást nyújtani a hallgatóknak szóló ilyen beutazási lehetőségek kialakításához és fejlesztéséhez. |
| --- | --- |

(34)

Az ilyen programok megvalósításának megkönnyítése érdekében a Bizottság ösztönözni fogja a tagállamok között a társaktól való tanulást és a tapasztalatcserét, valamint megvizsgálja, milyen módon lehetséges uniós pénzügyi támogatást nyújtani a hallgatóknak szóló ilyen beutazási lehetőségek kialakításához és fejlesztéséhez.

| (35) | Továbbá kívánatos, hogy a tagállamok mérlegeljék alaposabban a magánszektorral, a munkáltatókkal, a szakszervezetekkel és a civil társadalommal való együttműködést a védelemre szorulóknak szóló innovatív nemzetközi munkavállalói mobilitási programok fejlesztése érdekében. |
| --- | --- |

(35)

Továbbá kívánatos, hogy a tagállamok mérlegeljék alaposabban a magánszektorral, a munkáltatókkal, a szakszervezetekkel és a civil társadalommal való együttműködést a védelemre szorulóknak szóló innovatív nemzetközi munkavállalói mobilitási programok fejlesztése érdekében.

| (36) | Az EASO az áttelepítéssel és humanitárius befogadással foglalkozó hálózattal együtt segítséget fog nyújtani a tagállamok számára a humanitárius befogadásra és egyéb kiegészítő lehetőségekre irányuló programok kialakításához és végrehajtásához. |
| --- | --- |

(36)

Az EASO az áttelepítéssel és humanitárius befogadással foglalkozó hálózattal együtt segítséget fog nyújtani a tagállamok számára a humanitárius befogadásra és egyéb kiegészítő lehetőségekre irányuló programok kialakításához és végrehajtásához.

| (37) | Az áttelepítés, a humanitárius befogadás és az egyéb kiegészítő lehetőségek végrehajtása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményben rögzített kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(37)

Az áttelepítés, a humanitárius befogadás és az egyéb kiegészítő lehetőségek végrehajtása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményben rögzített kötelezettségeket.

| (38) | Az európai áttelepítési programok 2020-as és 2021-es végrehajtásának nyomon követése érdekében a tagállamoknak felkérésre jelentést kell tenniük a Bizottság számára a vállalásukkal összhangban a területükre áttelepített személyekről, megjelölve azt az országot, ahonnan az adott személyt áttelepítették. A Bizottság emellett nyomon fogja követni a tagállamokban a humanitárius befogadás terén végrehajtott különböző projekteket és programokat, hogy átfogó képpel rendelkezzen a nemzetközi védelemre szorulók számára elérhető összes legális beutazási lehetőségről, valamint arról, hogy hány férőhelyet kínáltak számukra e csatornákon keresztül. |
| --- | --- |

(38)

Az európai áttelepítési programok 2020-as és 2021-es végrehajtásának nyomon követése érdekében a tagállamoknak felkérésre jelentést kell tenniük a Bizottság számára a vállalásukkal összhangban a területükre áttelepített személyekről, megjelölve azt az országot, ahonnan az adott személyt áttelepítették. A Bizottság emellett nyomon fogja követni a tagállamokban a humanitárius befogadás terén végrehajtott különböző projekteket és programokat, hogy átfogó képpel rendelkezzen a nemzetközi védelemre szorulók számára elérhető összes legális beutazási lehetőségről, valamint arról, hogy hány férőhelyet kínáltak számukra e csatornákon keresztül.

| (39) | Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei. Kívánatos, hogy a dublini társult államok hozzájáruljanak a közös európai áttelepítési erőfeszítésekhez, akárcsak az egyéb kiegészítő lehetőségekkel kapcsolatos közös erőfeszítésekhez, |
| --- | --- |

(39)

Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei. Kívánatos, hogy a dublini társult államok hozzájáruljanak a közös európai áttelepítési erőfeszítésekhez, akárcsak az egyéb kiegészítő lehetőségekkel kapcsolatos közös erőfeszítésekhez,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

AZ ÁTTELEPÍTÉSBEN ÉS A HUMANITÁRIUS BEFOGADÁSBAN SZEREPET VÁLLALÓ TAGÁLLAMOK SZÁMÁNAK NÖVELÉSE

| 1. | A tagállamoknak az első menedék országaival, illetve a tranzitországokkal való nemzetközi szolidaritás szellemében és az egymással való szolidaritás megerősítése érdekében közre kell működniük a nemzetközi védelemre szorulóknak nyújtott legális beutazási lehetőségek biztosításában. |
| --- | --- |

1.

A VÉGREHAJTÁSRA IRÁNYULÓ ERŐFESZÍTÉSEK FOKOZÁSA A KORONAVÍRUS-VILÁGJÁRVÁNY ALATT, VALAMINT AZ ÁTTELEPÍTÉS KÖZÉPTÁVON TÖRTÉNŐ FOKOZÁSA

| 2. | Felkérjük a tagállamokat, hogy a korábbi európai áttelepítési programok megvalósítása során szerzett tapasztalatokra építve, valamint az e programok és a stabil uniós áttelepítési keret közötti átmeneti időszak áthidalására, valósítsák meg a 2020-as vállalás szerinti áttelepítési célkitűzést, amelynek értelmében egy kétéves időszak alatt (2020. január 1-jétől 2021. december 31-ig) legalább 29 500 nemzetközi védelemre szoruló személyt kell áttelepíteni Unión kívüli országokból. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Felkérjük a tagállamokat, hogy a 2020-as vállalások keretében tett vállalásaikat, a koronavírus-világjárvány hatását figyelembe véve a gyakorlatilag megvalósítható leggyorsabb ütemben teljesítsék. Ösztönözzük őket, hogy keressenek innovatív munkamódszereket és igazítsák ki eljárásaikat annak érdekében, hogy megfeleljenek a helyszínen – többek között az első menedék országaiban – zajló változásoknak. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ösztönözzük azon tagállamokat, amelyek nem teljesítették maradéktalanul a 2018–2019-es időszakra szóló európai áttelepítési program (22) keretében tett vállalásaikat, hogy valósítsák meg e vállalásokat 2020-ban és 2021-ben a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap szerinti nemzeti programjaikkal összhangban. |
| --- | --- |

4.

| 5. | 2020-ban és 2021-ben a tagállamoknak folytatniuk kell az áttelepítéssel kapcsolatos tevékenységeiket a koronavírus-világjárvány mellett lehetséges mértékben, és vállalásaik teljesítése során a következőkre kell összpontosítaniuk:






  a) | a szíriai konfliktus miatt lakóhelyüket elhagyni kényszerülő szíriai állampolgárok, harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek folyamatos áttelepítésének biztosítása Törökországból a 2016. márciusi EU–Törökország nyilatkozat végrehajtásának támogatása érdekében; ez magában foglalja azt is, hogy működésbe lép a Törökországgal közös önkéntes humanitárius befogadási rendszer, amennyiben teljesül annak valamennyi előfeltétele, és a Törökország és az EU közötti jogellenes határátlépések megszűnnek, vagy legalábbis lényegesen és tartósan csökkennek; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

a szíriai konfliktus miatt lakóhelyüket elhagyni kényszerülő szíriai állampolgárok, harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek folyamatos áttelepítésének biztosítása Törökországból a 2016. márciusi EU–Törökország nyilatkozat végrehajtásának támogatása érdekében; ez magában foglalja azt is, hogy működésbe lép a Törökországgal közös önkéntes humanitárius befogadási rendszer, amennyiben teljesül annak valamennyi előfeltétele, és a Törökország és az EU közötti jogellenes határátlépések megszűnnek, vagy legalábbis lényegesen és tartósan csökkennek;

| b) | a Libanonból és Jordániából való folyamatos áttelepítés biztosítása; |
| --- | --- |

b)

a Libanonból és Jordániából való folyamatos áttelepítés biztosítása;

| c) | a közép-mediterrán térség helyzetének további stabilizálásához való hozzájárulás a védelemre szorulók Líbiából, Nigerből, Csádból, Egyiptomból, Etiópiából és Szudánból történő áttelepítése révén, ideértve az UNHCR által Nigerben és Ruandában fenntartott, a legkiszolgáltatottabb helyzetű migránscsoportok Líbiából való veszélyhelyzeti evakuációjához alkalmazott ideiglenes mechanizmusokat is. |
| --- | --- |

c)

a közép-mediterrán térség helyzetének további stabilizálásához való hozzájárulás a védelemre szorulók Líbiából, Nigerből, Csádból, Egyiptomból, Etiópiából és Szudánból történő áttelepítése révén, ideértve az UNHCR által Nigerben és Ruandában fenntartott, a legkiszolgáltatottabb helyzetű migránscsoportok Líbiából való veszélyhelyzeti evakuációjához alkalmazott ideiglenes mechanizmusokat is.

| 6. | Felkérjük a tagállamokat, hogy reagáljanak rugalmas módon a világszerte jelentkező szükséghelyzeti áttelepítési igényekre. Felszólítjuk a tagállamokat, hogy hajtsanak végre minél több áttelepítést, és használják ki megfelelő módon a számukra elérhetővé tett forrásokat. Áttelepítési programjaikat az UNHCR-rel szorosan együttműködve, adott esetben az EASO támogatásával ajánlatos végrehajtaniuk. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Annak érdekében, hogy koronavírus-világjárvány által okozott fennakadásokat követően biztosítsuk az áttelepítési műveletek folyamatosságát és újbóli növekedését, felkérjük a tagállamokat, hogy működjenek közre a jövőbeli európai áttelepítési programokban. Felkérjük a tagállamokat, hogy fejlesszék tovább meglévő áttelepítési programjaikat, indítsák újra a korábbi áttelepítési programjaikat, vagy alakítsanak ki új áttelepítési programokat annak érdekében, hogy bővítsék a nemzetközi védelemre szorulók számára elérhető férőhelyeket, mihelyt ismét lehetőség nyílik az összes érintett számára biztonságos feltételek mellett folytatni az áttelepítéseket. |
| --- | --- |

7.

MINŐSÉGI ÁTTELEPÍTÉSI PROGRAMOK BIZTOSÍTÁSA

| 8. | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az áttelepítési folyamat valamennyi szakaszát magas minőségi normáknak megfelelően hajtsák végre, különös tekintettel az indulás előtti orientáció (távolról történő) biztosítására és az érkezés utáni tájékoztatásra. Felkérjük a tagállamokat, hogy – figyelembe véve a fokozottan jelentkező egészségügyi aggályokat – biztosítsanak megfelelő és elegendő befogadókapacitást a kiválasztott személyek gyors beutazásának garantálása érdekében. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ösztönözzük, hogy a tagállamok alakítsanak ki olyan célzott és hatékony integrációs és társadalmi befogadási programokat az áttelepített menekültek számára, amelyek különösen figyelembe veszik a kiszolgáltatott helyzetet. Felkérjük a tagállamokat, hogy működjenek szorosan együtt a civil társadalommal és a befogadó közösségekkel az áttelepített menekültek befogadó társadalmakban történő hatékonyabb, jobb és gyorsabb integrációjára irányuló magánszponzorálási áttelepítési programok kialakítása vagy kibővítése érdekében. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A tagállamok alakítsanak ki belső nyomonkövetési és értékelési programokat áttelepítési programjaik és a releváns integrációs programok hatékonyságának és eredményességének mérésére. |
| --- | --- |

10.

A HUMANITÁRIUS BEFOGADÁS ELŐMOZDÍTÁSA

| 11. | Felkérjük a tagállamokat, hogy növeljék a területükre befogadott, nemzetközi védelemre szoruló, kiszolgáltatott helyzetű személyek számát. Az áttelepítés mellett mérlegeljék különösen azt, hogy kialakítják vagy bővítik a nemzetközi védelemre szoruló, kiszolgáltatott helyzetű személyek számára elérhető egyéb legális beutazási lehetőségeket. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Emellett felkérjük a tagállamokat, hogy könnyítsék meg a családegyesítési jog érvényesítését olyan családegyesítést segítő programok kialakításával, amelyek javítják az információkhoz való hozzáférést és egyszerűsítik a kérelmezési eljárást. Továbbá felkérjük a tagállamokat, hogy biztosítsanak lehetőségeket a nemzetközi védelemben részesülő személyek családtagjainak humanitárius befogadási programok – például családalapú szponzorálási programok – keretében történő befogadására. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Felkérjük a tagállamokat, hogy működjenek közre a magánszponzorálás uniós megközelítésében, felhasználva a humanitárius befogadás modelljeinek széles körét, összhangban saját nemzeti prioritásaikkal és figyelembe véve az EU külkapcsolati prioritásait és érdekeit. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Felkérjük a tagállamokat, hogy működjenek szorosan együtt a civil társadalommal olyan magánszponzorálási programok kialakítása vagy bővítése érdekében, amelyek humanitárius befogadási lehetőséget kínálnak, és amelyek keretében a magánszponzorok, magányszemélyek csoportjai vagy nonprofit szervezetek szerepet vállalnak a program különböző szakaszaiban, a nemzetközi védelemre szoruló személyek nem uniós államban történő azonosításától kezdve az érkezésüket követő integrációig. |
| --- | --- |

14.

| 15. | E magánszponzorálási programok kialakítása során a tagállamoknak és partnereiknek a nemzetközi védelemre szorulókra vonatkozóan átlátható és megkülönböztetésmentes kiválasztási kritériumokat kell meghatározniuk. A program kezdetétől fogva biztosítaniuk kell, hogy egyértelműen meghatározzák a civil társadalom és a kormányzat szerepét és feladatkörét az indulás előtti és az érkezés utáni szakaszban. Továbbra is a tagállamok felelnek a biztonsági ellenőrzésekért és a befogadási eljárásokért, és garantálniuk kell a megfelelő biztosítékokat és biztonsági hálókat. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Felkérjük a tagállamokat olyan magánszponzorálási programok kialakítására vagy kibővítésére, amelyek a nemzetközi védelemben részesített személyeknek a befogadó társadalmakban történő jobb és gyorsabb integrációjára és társadalmi befogadására irányulnak, valamint arra, hogy a társadalmak befogadóbbá tételével javítsák a társadalmi támogatottságot. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Ösztönözzük a tagállamokat, hogy a koronavírus-világjárvány alatt és azt követően tartsák fenn a kommunikációs csatornákat a magánszponzorokkal, valamint tartsák fenn a magánszponzorok érdeklődését a szponzorálási programok aktív támogatása iránt. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Felkérjük a tagállamokat, hogy a magánszponzorálási programok előmozdítása érdekében éljenek a különböző uniós társfinanszírozási lehetőségekkel. |
| --- | --- |

18.

A NEMZETKÖZI VÉDELEMRE SZORULÓK SZÁMÁRA AZ OKTATÁSSAL ÉS A MUNKAVÉGZÉSSEL KAPCSOLATBAN ELÉRHETŐ KIEGÉSZÍTŐ LEHETŐSÉGEK ELŐMOZDÍTÁSA

| 19. | Ösztönözzük a tagállamokat arra, hogy alakítsanak ki és támogassanak olyan programokat, amelyek megkönnyítik az egyéb meglévő legális csatornákhoz való hozzáférést a nemzetközi védelemre szorulók számára, adott esetben felhasználva az uniós eszközöket az érintettek készségeinek és képesítéseinek feltérképezésére és dokumentálására. Ösztönözzük a tagállamokat arra is, hogy a lehető leghamarabb tegyék lehetővé a munkaerőpiacra való belépést, többek között aktiválási programok (például átképzés és továbbképzés) révén. A munkaerőpiaci integráció megkönnyítése érdekében a tagállamoknak szorosan együtt kell működniük a szociális partnerekkel. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kívánatos, hogy a tagállamok mérlegeljék, hogyan tehetik elérhetőbbé az egyetemi tanulmányok folytatását a nemzetközi védelemre szoruló fiatalok számára azáltal, sajátos szükségleteiket figyelembe véve lehetővé teszik számukra, hogy megfeleljenek a beiratkozási feltételeknek. Az egyetemekkel szoros együttműködésben a tagállamok fontolóra vehetnék külön programok kialakítását, amelyek speciális, rugalmasabb egyetemi felvételi eljárást, pénzügyi támogatást és testreszabott nyelvórákat biztosíthatnának, illetve továbbfejleszthetnék a már létező kezdeményezéseiket. Ajánlott, hogy a tagállamok biztosítsanak tanácsadást és nyújtsanak segítséget a tagállamban maradni kívánó végzett hallgatók számára az álláskereséshez. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kívánatos, hogy a tagállamok mérlegeljék a magánszektorral és a munkáltatókkal való együttműködést a védelemre szorulóknak szóló innovatív nemzetközi munkavállalói mobilitási programok fejlesztése érdekében, az érintettek védelemhez való jogának sérelme nélkül. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Felkérjük a tagállamokat, hogy működjenek közre a magánszponzorálás uniós megközelítésében a nemzetközi védelemre szorulók oktatásra vagy munkavállalásra irányuló kiegészítő lehetőségeinek megerősítése érdekében. |
| --- | --- |

22.

A TAGÁLLAMOK KÖZÖTTI EGYÜTTMŰKÖDÉS MEGERŐSÍTÉSE ÉS AZ ÁTTELEPÍTÉS GLOBÁLIS SZINTEN TÖRTÉNŐ ELŐMOZDÍTÁSA

| 23. | Az áttelepítés, a humanitárius befogadás, a magánszponzorálás és a kiegészítő lehetőségek területére irányuló uniós szintű együttműködés és koordináció előnyeinek és lehetőségeinek kihasználása érdekében felkérjük a tagállamokat, hogy vegyenek részt az EASO áttelepítéssel és humanitárius befogadással foglalkozó hálózatában, és ösztönözzük őket arra, hogy vállaljanak aktív szerepet a hálózat megbeszélésein és tevékenységeiben. |
| --- | --- |

23.

| 24. | A tagállamok működjenek együtt az EASO áttelepítéssel és humanitárius befogadással foglalkozó hálózatában annak elősegítése érdekében, hogy a koronavírus-világjárvánnyal kapcsolatos korlátozások feloldása után időben és zökkenőmentesen újrainduljanak az áttelepítések, és alakítsanak ki új munkamódszereket és új eljárásokat az áttelepítési műveletek ellenálló képességének középtávú megerősítésére. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Az áttelepítés további világszintű bővítése érdekében a tagállamoknak partnerségeket kell kiépíteniük nem uniós országokkal, hogy kapacitásépítéssel, valamint a tapasztalatok és bevált módszerek megosztásával segítsék őket áttelepítési programjaik kialakítása során, felhasználva az EASO szakértelmét és együttműködve az UNHCR-rel és az IOM-mal. |
| --- | --- |

25.

NYOMON KÖVETÉS

| 26. | A tagállamoknak kérésre tájékoztatniuk kell a Bizottságot a vállalásukkal összhangban a területükre áttelepített személyek számáról, feltüntetve azon országokat, ahonnan áttelepítést folytattak. |
| --- | --- |

26.

| 27. | A tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot a humanitárius befogadási rendszerek és egyéb kiegészítő lehetőségek keretében történő befogadásról. |
| --- | --- |

27.

PÉNZÜGYI TÁMOGATÁS

| 28. | A tagállamoknak teljes mértékben ki kell használniuk áttelepítési vállalásaik teljesítésére a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap keretében az Alap végrehajtási időszakának fennmaradó részére elérhetővé tett pénzügyi forrásokat annak biztosítása érdekében, hogy az ezen ajánlásban említett áttelepítési folyamat összes szakaszát magas minőségi normáknak megfelelően hajtsák végre. |
| --- | --- |

28.

| 29. | A tagállamoknak emellett teljes mértékben ki kell használniuk az egyéb uniós finanszírozási lehetőségeket – különösen azok célkitűzésével összhangban az Európai Szociális Alapot és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot – arra, hogy támogassák és javítsák a nemzetközi védelemre szorulók számára kínált áttelepítést, humanitárius befogadást és egyéb kiegészítő lehetőségeket, valamint e személyeknek a befogadó társadalmakban való integrációját és társadalmi befogadását. |
| --- | --- |

29.

CÍMZETTEK

Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 23-án.

a Bizottság részéről

Ylva JOHANSSON

a Bizottság tagja

---

(1)  E programokat az uniós költségvetés társfinanszírozza, és tagállami vezetésű konzorciumok hajtják végre.

1

(2)  https://www.unhcr.org/the-global-compact-on-refugees.html

2

(3)  Az UNHCR 2018-ban 29 országtól kapott áttelepítésre vonatkozó vállalást, míg 2017-ben 35 ilyen ország volt.; az áttelepítési célú kiutazások száma 2017-ben 65 100 volt, majd 2018-ban 55 680-ra esett vissza.

3

(4)  A Bizottság (EU) 2015/914 ajánlása (2015. június 8.) az európai letelepítési programról, HL L 148., 2015.6.13., 32. o.

4

(5)  A tagállamok kormányai által a 2015. július 20-i tanácsi ülés keretében elfogadott következtetések.

5

(6)  A Bizottság (EU) 2017/1803 ajánlása (2017. október 3.) a nemzetközi védelemre szoruló személyek legális beutazási lehetőségeinek javításáról, HL L 259., 2017.10.7., 21. o.

6

(7)  https://www.consilium.europa.eu/hu/press/press-releases/2016/03/18/eu-turkey-statement/

7

(8)  Ezek az áttelepítések részben a (8) és a (9) preambulumbekezdésben említett európai áttelepítési programokban vannak számításba véve.

8

(9)  COM(2016) 468 final.

9

(10)  A pénzügyi támogatás 2019. és 2020. évi költségvetési előirányzatokat kombinál, és ezeket két részletben tették elérhetővé a tagállamok számára.

10

(11)  https://www.unhcr.org/news/press/2020/6/5eeb85be4/joint-statement-un-refugee-chief-grandi-ioms-vitorino-announce-resumption.html?query=resettlement resumption

11

(12)  C(2020) 2516 final.

12

(13)  Bizonyos országokban ezeket közösségi szponzorálási programoknak is nevezik.

13

(14)  https://op.europa.eu/fr/publication-detail/-/publication/1dbb0873-d349-11e8-9424-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-114630059

14

(15)  2019. évi pályázati felhívás, AMIF-2019-AG-Call, 1. téma: A védelemre szorulók integrációjának ösztönzése magánszponzorálási programok révén.

15

(16)  A Bizottság végrehajtási határozata (2020. június 26.) az uniós fellépéseknek a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap keretében történő finanszírozásáról és a 2020. évi munkaprogram elfogadásáról: https://ec.europa.eu/home-affairs/sites/homeaffairs/files/financing/fundings/migration-asylum-borders/asylum-migration-integration-fund/union-actions/docs/c4223-annex-decision-amif-awp-2020.pdf

16

(17)  https://www.unhcr.org/uk/protection/basic/5f5743f84/families-together-family-reunification-for-refugees-in-the-european-union.html

17

(18)  A Tanács 2003/86/EK irányelve (2003. szeptember 22.) a családegyesítési jogról (HL L 251., 2003.10.3., 12. o.).

18

(19)  https://ec.europa.eu/migrantskills/#/

19

(20)  Az UNHCR becslései: https://www.unhcr.org/tertiary-education.html

20

(21)  Lásd a harmadik országbeli állampolgárok kutatás, tanulmányok folytatása, gyakorlat, önkéntes szolgálat, diákcsereprogramok vagy oktatási projektek, és au pair tevékenység céljából történő beutazásának és tartózkodásának feltételeiről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/801 európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 132., 2016.5.21., 21.o.) 25. cikkét.

21

(22)  Az (EU) 2017/1803 ajánlás.

22

---

MELLÉKLET

Áttelepítés: 2020. évi vállalások

| Tagállam | Összes férőhely, 2020 |
| --- | --- |
| Belgium | 758 |
| Bulgária (*1) | [25] |
| Csehország | |
| Dánia | |
| Németország | 5 500 |
| Észtország | |
| Írország | 994 |
| Görögország | |
| Spanyolország | 1 000 |
| Franciaország | 5 200 |
| Horvátország | 100 |
| Olaszország | 700 |
| Ciprus | |
| Lettország | |
| Litvánia | 18 |
| Luxemburg (*1) | [50] |
| Magyarország | |
| Málta (*1) | [20] |
| Hollandia | 1 902 |
| Ausztria | |
| Lengyelország | |
| Portugália | 1 150 |
| Románia | 200 |
| Szlovénia | |
| Szlovákia | |
| Finnország | 850 |
| Svédország | 5 114 |
| Egyesült Királyság | 6 000 |
| ÖSSZESEN | 29 487 |

Tagállam

Összes férőhely, 2020

Belgium

758

Bulgária (*1)

[25]

Csehország

Dánia

Németország

5 500

Észtország

Írország

994

Görögország

Spanyolország

1 000

Franciaország

5 200

Horvátország

100

Olaszország

700

Ciprus

Lettország

Litvánia

18

Luxemburg (*1)

[50]

Magyarország

Málta (*1)

[20]

Hollandia

1 902

Ausztria

Lengyelország

Portugália

1 150

Románia

200

Szlovénia

Szlovákia

Finnország

850

Svédország

5 114

Egyesült Királyság

6 000

ÖSSZESEN

29 487

---

(*1)  A korábbi program szerinti vállalások végrehajtása (a 2020. évi vállalásokban nincsenek számításba véve).

---

| 2020.10.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/23

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1365 AJÁNLÁSA

(2020. szeptember 23.)

a magánjogi jogalanyok tulajdonában lévő vagy általuk üzemeltetett hajók által kutatási-mentési tevékenységek céljából végzett műveletek tekintetében a tagállamok között folytatott együttműködésről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,

mivel:

| (1) | A tengeren bajba jutott személyeknek való segítségnyújtás a tagállamok jogi kötelezettsége, amelyet a nemzetközi szokásjogban és a nemzetközi egyezményekben lefektetett jog, különösen az „Életbiztonság a tengeren” tárgyú nemzetközi egyezmény (SOLAS-egyezmény, 1974), az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye (UNCLOS, 1979) és a tengeri felkutatásról és mentésről szóló nemzetközi egyezmény (SAR-egyezmény, 1979), valamint az uniós jog állapít meg. Az Európai Unió a Tengerjogi Egyezmény szerződő fele. |
| --- | --- |

(1)

A tengeren bajba jutott személyeknek való segítségnyújtás a tagállamok jogi kötelezettsége, amelyet a nemzetközi szokásjogban és a nemzetközi egyezményekben lefektetett jog, különösen az „Életbiztonság a tengeren” tárgyú nemzetközi egyezmény (SOLAS-egyezmény, 1974), az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye (UNCLOS, 1979) és a tengeri felkutatásról és mentésről szóló nemzetközi egyezmény (SAR-egyezmény, 1979), valamint az uniós jog állapít meg. Az Európai Unió a Tengerjogi Egyezmény szerződő fele.

| (2) | 2014 óta emberek ezrei kísérelték meg a Földközi-tengeren való átkelést az Európába jutás reményében, ami sokrétű reagálást követel meg az Európai Uniótól és tagállamaitól a halálesetek elkerülése, a migrációkezelés javítása, az irreguláris migráció kiváltó okainak kezelése, valamint a migránscsempészek és emberkereskedők bűnszervezeteinek felszámolása érdekében. |
| --- | --- |

(2)

2014 óta emberek ezrei kísérelték meg a Földközi-tengeren való átkelést az Európába jutás reményében, ami sokrétű reagálást követel meg az Európai Uniótól és tagállamaitól a halálesetek elkerülése, a migrációkezelés javítása, az irreguláris migráció kiváltó okainak kezelése, valamint a migránscsempészek és emberkereskedők bűnszervezeteinek felszámolása érdekében.

| (3) | Míg az EU-ba irányuló irreguláris migráció az elmúlt két évben csökkent, és kevesebb ember vesztette életét a tengeren, a földközi-tengeri migrációs helyzet egyik jellemzője változatlanul a kis méretű, tengeri hajózásra alkalmatlan hajók kockázatos használata, ami továbbra is táplálja a szervezett bűnözést és elfogadhatatlan halálesetekhez vezet. A Nemzetközi Migrációs Szervezet adatai szerint 2020-ban eddig több mint 500, 2019-ben több mint 1 880, 2014 óta pedig összesen több mint 20 300 személy vesztette életét a Földközi-tengeren, ami azt jelenti, hogy világviszonylatban az Európába vezető közép-mediterrán útvonal a legtöbb halálos áldozatot követelő migrációs útvonal. |
| --- | --- |

(3)

Míg az EU-ba irányuló irreguláris migráció az elmúlt két évben csökkent, és kevesebb ember vesztette életét a tengeren, a földközi-tengeri migrációs helyzet egyik jellemzője változatlanul a kis méretű, tengeri hajózásra alkalmatlan hajók kockázatos használata, ami továbbra is táplálja a szervezett bűnözést és elfogadhatatlan halálesetekhez vezet. A Nemzetközi Migrációs Szervezet adatai szerint 2020-ban eddig több mint 500, 2019-ben több mint 1 880, 2014 óta pedig összesen több mint 20 300 személy vesztette életét a Földközi-tengeren, ami azt jelenti, hogy világviszonylatban az Európába vezető közép-mediterrán útvonal a legtöbb halálos áldozatot követelő migrációs útvonal.

| (4) | A migrációs válságra reagálva 2015 óta jelentősen javult a földközi-tengeri kutatási-mentési kapacitás, koordináció és hatékonyság, egyebek mellett a parti államok jelentős hozzájárulásainak, valamint a magán- és kereskedelmi hajók fokozott szerepvállalásának köszönhetően. Az EU és a tagállamok megerősítették kapacitásaikat a Földközi-tenger térségében, többek között a nemzeti műveletek és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex) által irányított műveletek – például a Thémisz (korábban Tritón), a Poszeidón és az Indalo művelet – révén, valamint korábban az EUNAVFOR MED Sophia uniós tengeri művelet révén, amelyek 2015 óta több mint 600 000 személy tengeri mentését segítették elő. |
| --- | --- |

(4)

A migrációs válságra reagálva 2015 óta jelentősen javult a földközi-tengeri kutatási-mentési kapacitás, koordináció és hatékonyság, egyebek mellett a parti államok jelentős hozzájárulásainak, valamint a magán- és kereskedelmi hajók fokozott szerepvállalásának köszönhetően. Az EU és a tagállamok megerősítették kapacitásaikat a Földközi-tenger térségében, többek között a nemzeti műveletek és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex) által irányított műveletek – például a Thémisz (korábban Tritón), a Poszeidón és az Indalo művelet – révén, valamint korábban az EUNAVFOR MED Sophia uniós tengeri művelet révén, amelyek 2015 óta több mint 600 000 személy tengeri mentését segítették elő.

| (5) | Ebben az összefüggésben több nem kormányzati szervezet is üzemeltet magánhajókat, főként a Földközi-tenger középső térségében, jelentős mértékben hozzájárulva a személyek tengeri mentéséhez, akiket biztonságos partra szállítás céljából az EU területére visznek. Amint azt a 2015–2020-as időszakra szóló, migránscsempészet elleni uniós cselekvési terv is hangsúlyozta, az elősegítésről szóló csomagra vonatkozó bizottsági iránymutatás (C(2020) 6470) pedig tovább pontosította, el kell kerülni a tengeren bajba jutott embereknek humanitárius segítséget nyújtó szereplők kriminalizálását, ugyanakkor biztosítani kell, hogy az embercsempészekkel szemben megfelelő büntetőjogi szankciók legyenek érvényben. |
| --- | --- |

(5)

Ebben az összefüggésben több nem kormányzati szervezet is üzemeltet magánhajókat, főként a Földközi-tenger középső térségében, jelentős mértékben hozzájárulva a személyek tengeri mentéséhez, akiket biztonságos partra szállítás céljából az EU területére visznek. Amint azt a 2015–2020-as időszakra szóló, migránscsempészet elleni uniós cselekvési terv is hangsúlyozta, az elősegítésről szóló csomagra vonatkozó bizottsági iránymutatás (C(2020) 6470) pedig tovább pontosította, el kell kerülni a tengeren bajba jutott embereknek humanitárius segítséget nyújtó szereplők kriminalizálását, ugyanakkor biztosítani kell, hogy az embercsempészekkel szemben megfelelő büntetőjogi szankciók legyenek érvényben.

| (6) | Az Európai Parlament a biztonságos, rendezett és szabályos migrációról, valamint a menekültekről szóló globális ENSZ-megállapodás tekintetében elért eredményekről szóló, 2018. április 18-i állásfoglalásában (2018/2642(RSP)) szorgalmazta a bajba jutott személyekre vonatkozó kutatási-mentési kapacitások bővítését, valamennyi államot felszólította bevetésre kerülő kapacitásaik növelésére, valamint kiállt a magánszereplők és a nem kormányzati szervezetek által a tengeri és szárazföldi mentési műveletek végrehajtása során nyújtott támogatás elismerése mellett. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Parlament a biztonságos, rendezett és szabályos migrációról, valamint a menekültekről szóló globális ENSZ-megállapodás tekintetében elért eredményekről szóló, 2018. április 18-i állásfoglalásában (2018/2642(RSP)) szorgalmazta a bajba jutott személyekre vonatkozó kutatási-mentési kapacitások bővítését, valamennyi államot felszólította bevetésre kerülő kapacitásaik növelésére, valamint kiállt a magánszereplők és a nem kormányzati szervezetek által a tengeri és szárazföldi mentési műveletek végrehajtása során nyújtott támogatás elismerése mellett.

| (7) | A szükséghelyzetekben végzett kutatási és mentési műveletekhez koordinációra, biztonságos helyen történő, gyors partra szállításra, valamint a kimentett személyek alapvető jogainak tiszteletben tartására van szükség, összhangban az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt kötelezettségekkel, így például a visszaküldés tilalmának elvével, valamint a szokásjogban és egyezményekben lefektetett nemzetközi emberi jogi és tengerjogi normákkal, többek között a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) Tengerészeti Biztonsági Bizottságának (MSC) a tengerből kimentett személyekkel való bánásmódra vonatkozó iránymutatásaival. |
| --- | --- |

(7)

A szükséghelyzetekben végzett kutatási és mentési műveletekhez koordinációra, biztonságos helyen történő, gyors partra szállításra, valamint a kimentett személyek alapvető jogainak tiszteletben tartására van szükség, összhangban az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt kötelezettségekkel, így például a visszaküldés tilalmának elvével, valamint a szokásjogban és egyezményekben lefektetett nemzetközi emberi jogi és tengerjogi normákkal, többek között a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) Tengerészeti Biztonsági Bizottságának (MSC) a tengerből kimentett személyekkel való bánásmódra vonatkozó iránymutatásaival.

| (8) | Az elmúlt években az európai tengereken a kutatási-mentési műveletek egy új formája alakult ki: a nem kormányzati szervezetek által a Földközi-tenger középső térségében üzemeltetett hajók – a tengeri mentést koordináló nemzeti központok koordinálásával vagy saját kezdeményezésre – fő tevékenységként kutatási-mentési műveletekben vesznek részt. Sok esetben ezek a hajók több egymást követő mentési műveletet hajtanak végre, mielőtt a kimentett személyeket biztonságos helyen partra szállítanák. |
| --- | --- |

(8)

Az elmúlt években az európai tengereken a kutatási-mentési műveletek egy új formája alakult ki: a nem kormányzati szervezetek által a Földközi-tenger középső térségében üzemeltetett hajók – a tengeri mentést koordináló nemzeti központok koordinálásával vagy saját kezdeményezésre – fő tevékenységként kutatási-mentési műveletekben vesznek részt. Sok esetben ezek a hajók több egymást követő mentési műveletet hajtanak végre, mielőtt a kimentett személyeket biztonságos helyen partra szállítanák.

| (9) | A tengeri úton történő migránscsempészés bűncselekmény, amely veszélybe sodorhatja az emberek életét, és mind az európai, mind a nemzetközi jog szankcionálja. Az Európai Unió és tagállamai szerződő felei az Egyesült Nemzetek keretében létrejött, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezménynek (UNTOC) és az ahhoz csatolt jegyzőkönyveknek, köztük az egyezményt kiegészítő, a migránsok szárazföldön, légi úton és tengeren történő csempészete elleni fellépésről szóló jegyzőkönyvnek. Ebben az összefüggésben feltétlenül el kell kerülni, hogy a migránscsempészéssel vagy az emberkereskedelemmel foglalkozó hálózatok – többek között az emberkereskedelemben vagy a rabszolgaságnak minősülő kizsákmányolási formákban érintett bűnszervezetek – saját javukra kihasználják a magánhajók által a Földközi-tengeren végrehajtott mentési műveleteket. |
| --- | --- |

(9)

A tengeri úton történő migránscsempészés bűncselekmény, amely veszélybe sodorhatja az emberek életét, és mind az európai, mind a nemzetközi jog szankcionálja. Az Európai Unió és tagállamai szerződő felei az Egyesült Nemzetek keretében létrejött, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezménynek (UNTOC) és az ahhoz csatolt jegyzőkönyveknek, köztük az egyezményt kiegészítő, a migránsok szárazföldön, légi úton és tengeren történő csempészete elleni fellépésről szóló jegyzőkönyvnek. Ebben az összefüggésben feltétlenül el kell kerülni, hogy a migránscsempészéssel vagy az emberkereskedelemmel foglalkozó hálózatok – többek között az emberkereskedelemben vagy a rabszolgaságnak minősülő kizsákmányolási formákban érintett bűnszervezetek – saját javukra kihasználják a magánhajók által a Földközi-tengeren végrehajtott mentési műveleteket.

| (10) | Emlékeztetünk arra, hogy a SAR-egyezmény szerződő felei kötelesek részt venni a kutató-mentő szolgálatok fejlesztésében, valamint sürgős lépéseket tenni annak biztosítására, hogy minden olyan személy megkapja a szükséges segítséget, aki – ténylegesen vagy a jelek szerint – bajba jutott a tengeren. Az érintett feleknek össze kell hangolniuk fellépésüket és együtt kell működniük annak érdekében, hogy a megsegített személyeket partra szállítsák a segítséget nyújtó hajóról, és az észszerűen megvalósítható legrövidebb időn belül biztonságos helyre jussanak. A tengerből kimentett személyekkel való bánásmódra vonatkozó IMO-iránymutatásokkal összhangban a partra szállítás biztonságos helyét számos fontos tényezőre és az egyes esetek sajátos körülményeire tekintettel kell megválasztani. A menedékkérők és a tengerből kimentett menekültek esetében többek között figyelembe kell venni, hogy elkerülendő az olyan területeken történő partra szállítás, ahol az üldöztetéstől való megalapozott félelemre hivatkozó személyek élete és szabadságai fenyegetésnek lennének kitéve. Ezen túlmenően az IMO-iránymutatások előírják a felelős állami hatóságok számára, hogy tegyenek meg mindent a túlélők hajóról való partra szállításának felgyorsítása érdekében, ugyanakkor hangsúlyozzák, hogy bizonyos esetekben a szükséges koordináció elkerülhetetlen késedelmekhez vezethet. |
| --- | --- |

(10)

Emlékeztetünk arra, hogy a SAR-egyezmény szerződő felei kötelesek részt venni a kutató-mentő szolgálatok fejlesztésében, valamint sürgős lépéseket tenni annak biztosítására, hogy minden olyan személy megkapja a szükséges segítséget, aki – ténylegesen vagy a jelek szerint – bajba jutott a tengeren. Az érintett feleknek össze kell hangolniuk fellépésüket és együtt kell működniük annak érdekében, hogy a megsegített személyeket partra szállítsák a segítséget nyújtó hajóról, és az észszerűen megvalósítható legrövidebb időn belül biztonságos helyre jussanak. A tengerből kimentett személyekkel való bánásmódra vonatkozó IMO-iránymutatásokkal összhangban a partra szállítás biztonságos helyét számos fontos tényezőre és az egyes esetek sajátos körülményeire tekintettel kell megválasztani. A menedékkérők és a tengerből kimentett menekültek esetében többek között figyelembe kell venni, hogy elkerülendő az olyan területeken történő partra szállítás, ahol az üldöztetéstől való megalapozott félelemre hivatkozó személyek élete és szabadságai fenyegetésnek lennének kitéve. Ezen túlmenően az IMO-iránymutatások előírják a felelős állami hatóságok számára, hogy tegyenek meg mindent a túlélők hajóról való partra szállításának felgyorsítása érdekében, ugyanakkor hangsúlyozzák, hogy bizonyos esetekben a szükséges koordináció elkerülhetetlen késedelmekhez vezethet.

| (11) | A Földközi-tengeren kutatási-mentési tevékenységet végző, nem kormányzati szervezetek által üzemeltetett hajók rendszeres jelenléte operatív szempontból szükségessé teszi a kimentett személyeket szállító hajók és a nemzeti hatóságok közötti fokozott koordinációt és együttműködést, és különböző módokon érinti a tagállamokat: egyes államok a kutatási-mentési műveletek koordinációját végzik; egyes államok fogadják a területükön partra szállított kimentett személyeket; egyes államok a nem kormányzati szervezetek bejegyzési helye szerinti államok; egyes tagállamok pedig a kutatási-mentési tevékenységekben részt vevő hajók lobogója szerinti államok. |
| --- | --- |

(11)

A Földközi-tengeren kutatási-mentési tevékenységet végző, nem kormányzati szervezetek által üzemeltetett hajók rendszeres jelenléte operatív szempontból szükségessé teszi a kimentett személyeket szállító hajók és a nemzeti hatóságok közötti fokozott koordinációt és együttműködést, és különböző módokon érinti a tagállamokat: egyes államok a kutatási-mentési műveletek koordinációját végzik; egyes államok fogadják a területükön partra szállított kimentett személyeket; egyes államok a nem kormányzati szervezetek bejegyzési helye szerinti államok; egyes tagállamok pedig a kutatási-mentési tevékenységekben részt vevő hajók lobogója szerinti államok.

| (12) | A földközi-tengeri mentésbe bekapcsolódó magánhajók összetett és gyakran ismétlődő kutatási-mentési műveletekben vesznek részt, amelyek a hajókapacitástól függően akár jelentős számú személyt is jelenthetnek, és a szereplők széles körét érintik, a mentéstől a partra szállításig. Ezért közpolitikai – többek között biztonsági – kérdés, hogy ezeket a hajókat megfelelően nyilvántartásba vegyék, valamint az e tevékenységgel kapcsolatos biztonsági és egészségvédelmi követelményeknek eleget téve megfelelően felszereljék annak érdekében, hogy se a hajószemélyzet, se a kimentett személyek ne legyenek kitéve veszélynek. Ezeket a tevékenységeket összehangolt keretek között, a magánszereplők és a nemzeti hatóságok közötti megerősített együttműködés és koordináció révén kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(12)

A földközi-tengeri mentésbe bekapcsolódó magánhajók összetett és gyakran ismétlődő kutatási-mentési műveletekben vesznek részt, amelyek a hajókapacitástól függően akár jelentős számú személyt is jelenthetnek, és a szereplők széles körét érintik, a mentéstől a partra szállításig. Ezért közpolitikai – többek között biztonsági – kérdés, hogy ezeket a hajókat megfelelően nyilvántartásba vegyék, valamint az e tevékenységgel kapcsolatos biztonsági és egészségvédelmi követelményeknek eleget téve megfelelően felszereljék annak érdekében, hogy se a hajószemélyzet, se a kimentett személyek ne legyenek kitéve veszélynek. Ezeket a tevékenységeket összehangolt keretek között, a magánszereplők és a nemzeti hatóságok közötti megerősített együttműködés és koordináció révén kell végrehajtani.

| (13) | A kimentett személyek part menti tagállamokban történő folyamatos partra szállítása közvetlen következményekkel jár e tagállamok migrációkezelési rendszerére, és fokozza a migrációs és menekültügyi rendszerükre – többek között befogadási és feldolgozási kapacitásukra – nehezedő azonnali nyomást. |
| --- | --- |

(13)

A kimentett személyek part menti tagállamokban történő folyamatos partra szállítása közvetlen következményekkel jár e tagállamok migrációkezelési rendszerére, és fokozza a migrációs és menekültügyi rendszerükre – többek között befogadási és feldolgozási kapacitásukra – nehezedő azonnali nyomást.

| (14) | Más kezdeményezések mellett a Bizottság 2017. július 4-én elfogadta az Olaszország támogatását célzó intézkedésekről, a Földközi-tenger középső térségében jelentkező nyomás csökkentéséről és a szolidaritás növeléséről szóló cselekvési tervet, amely előirányozza Olaszország számára, hogy – a Bizottsággal konzultálva és a nem kormányzati szervezetekkel folytatott párbeszéd alapján – dolgozza ki a Földközi-tengeren kutatási-mentési tevékenységeket végző nem kormányzati szervezetek magatartási kódexét. |
| --- | --- |

(14)

Más kezdeményezések mellett a Bizottság 2017. július 4-én elfogadta az Olaszország támogatását célzó intézkedésekről, a Földközi-tenger középső térségében jelentkező nyomás csökkentéséről és a szolidaritás növeléséről szóló cselekvési tervet, amely előirányozza Olaszország számára, hogy – a Bizottsággal konzultálva és a nem kormányzati szervezetekkel folytatott párbeszéd alapján – dolgozza ki a Földközi-tengeren kutatási-mentési tevékenységeket végző nem kormányzati szervezetek magatartási kódexét.

| (15) | Az eddigi – többek között a Sophia uniós tengeri művelet által létrehozott, a földközi-tengeri térségre vonatkozó közös helyzetismereti és konfliktusmentesítési (SHADE MED) fórum keretében zajló – koordinációs erőfeszítéseken túl továbbra is foglalkozni kell a földközi-tengeri kutatási-mentési gyakorlat elmúlt években kialakult sajátosságaival egy strukturáltabb, megbízhatóbb és fenntarthatóbb, az uniós hatáskörökkel és a vonatkozó nemzetközi normákkal összhangban álló keret kialakítása révén. E keretnek rögzítenie kell a tagállamok közötti szolidaritásra vonatkozó konkrét szabályokat, és foglalkoznia kell mindenekelőtt a lobogó szerinti és a part menti tagállamok közötti megerősített együttműködés iránti igénnyel. Együttműködésre van szükség továbbá a kutatási-mentési tevékenységeket végző, illetve a kimentett személyeket az EU területére szállító hajókat tulajdonló vagy üzemeltető magánjogi jogalanyokkal. Az erre vonatkozó keretnek arra is törekednie kell, hogy az arányosság elvével és az Európai Unió Alapjogi Chartájával összhangban megfelelő tájékoztatást nyújtson e szervezetek működéséről és igazgatási struktúrájáról, valamint az alkalmazandó nemzetközi jogszabályokkal összhangban fokozza a biztonságot a fedélzeten tartózkodó valamennyi személy érdekében. |
| --- | --- |

(15)

Az eddigi – többek között a Sophia uniós tengeri művelet által létrehozott, a földközi-tengeri térségre vonatkozó közös helyzetismereti és konfliktusmentesítési (SHADE MED) fórum keretében zajló – koordinációs erőfeszítéseken túl továbbra is foglalkozni kell a földközi-tengeri kutatási-mentési gyakorlat elmúlt években kialakult sajátosságaival egy strukturáltabb, megbízhatóbb és fenntarthatóbb, az uniós hatáskörökkel és a vonatkozó nemzetközi normákkal összhangban álló keret kialakítása révén. E keretnek rögzítenie kell a tagállamok közötti szolidaritásra vonatkozó konkrét szabályokat, és foglalkoznia kell mindenekelőtt a lobogó szerinti és a part menti tagállamok közötti megerősített együttműködés iránti igénnyel. Együttműködésre van szükség továbbá a kutatási-mentési tevékenységeket végző, illetve a kimentett személyeket az EU területére szállító hajókat tulajdonló vagy üzemeltető magánjogi jogalanyokkal. Az erre vonatkozó keretnek arra is törekednie kell, hogy az arányosság elvével és az Európai Unió Alapjogi Chartájával összhangban megfelelő tájékoztatást nyújtson e szervezetek működéséről és igazgatási struktúrájáról, valamint az alkalmazandó nemzetközi jogszabályokkal összhangban fokozza a biztonságot a fedélzeten tartózkodó valamennyi személy érdekében.

| (16) | A Bizottság interdiszciplináris kapcsolattartó csoportot kíván létrehozni, amelynek keretében a tagállamok együttműködhetnek és összehangolhatják tevékenységeiket ezen ajánlás végrehajtása céljából. A kapcsolattartó csoport áttekintő anyagot állít össze a nemzeti szabályokról és gyakorlatokról, azonosítja a tanulságokat, felméri annak lehetőségét, hogy kialakítsák a lobogó szerinti és a parti államok közötti együttműködés megfelelőbb eszközeit a nemzeti feladatokhoz és kötelezettségekhez igazodva, valamint olyan bevált módszereket dolgoz ki, amelyek tükrözik a kutatási-mentési műveletek elmúlt években végbement alakulása miatt felmerülő igényeket. Rendszeres kapcsolatot fog fenntartani az érdekelt felekkel, köztük az uniós ügynökségekkel – különösen a Frontex-szel – és adott esetben a Földközi-tenger térségében kutatási-mentési tevékenységeket végző nem kormányzati szervezetekkel, a tudományos körökkel és a nemzetközi szervezetekkel – például az IMO-val – az ismeretek cseréje, valamint a tevékenységek és a nemzetközi jogi és működési keret közötti koherencia fenntartása érdekében. A tagállamoknak a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk az ezen ajánlás végrehajtására vonatkozó valamennyi lényeges információt. A kapcsolattartó csoport nyomon követi az ajánlás végrehajtását, és évente egyszer jelentést nyújt be a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság interdiszciplináris kapcsolattartó csoportot kíván létrehozni, amelynek keretében a tagállamok együttműködhetnek és összehangolhatják tevékenységeiket ezen ajánlás végrehajtása céljából. A kapcsolattartó csoport áttekintő anyagot állít össze a nemzeti szabályokról és gyakorlatokról, azonosítja a tanulságokat, felméri annak lehetőségét, hogy kialakítsák a lobogó szerinti és a parti államok közötti együttműködés megfelelőbb eszközeit a nemzeti feladatokhoz és kötelezettségekhez igazodva, valamint olyan bevált módszereket dolgoz ki, amelyek tükrözik a kutatási-mentési műveletek elmúlt években végbement alakulása miatt felmerülő igényeket. Rendszeres kapcsolatot fog fenntartani az érdekelt felekkel, köztük az uniós ügynökségekkel – különösen a Frontex-szel – és adott esetben a Földközi-tenger térségében kutatási-mentési tevékenységeket végző nem kormányzati szervezetekkel, a tudományos körökkel és a nemzetközi szervezetekkel – például az IMO-val – az ismeretek cseréje, valamint a tevékenységek és a nemzetközi jogi és működési keret közötti koherencia fenntartása érdekében. A tagállamoknak a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk az ezen ajánlás végrehajtására vonatkozó valamennyi lényeges információt. A kapcsolattartó csoport nyomon követi az ajánlás végrehajtását, és évente egyszer jelentést nyújt be a Bizottságnak.

| (17) | A Bizottság az európai menekültügyi és migrációkezelési stratégia, valamint a menekültügyi és migrációkezelési rendelet szerinti éves migrációkezelési jelentések kidolgozásakor adott esetben figyelembe fogja venni a kapcsolattartó csoport munkáját és ezen ajánlás végrehajtását. Ennek alapján a Bizottság szükség esetén mérlegeli a jövőbeli kezdeményezéseket és javaslatot tesz azokra. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság az európai menekültügyi és migrációkezelési stratégia, valamint a menekültügyi és migrációkezelési rendelet szerinti éves migrációkezelési jelentések kidolgozásakor adott esetben figyelembe fogja venni a kapcsolattartó csoport munkáját és ezen ajánlás végrehajtását. Ennek alapján a Bizottság szükség esetén mérlegeli a jövőbeli kezdeményezéseket és javaslatot tesz azokra.

| (18) | Ez az ajánlás nem érinti a vonatkozó nemzetközi és uniós jogból eredő együttműködési és egyéb kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(18)

Ez az ajánlás nem érinti a vonatkozó nemzetközi és uniós jogból eredő együttműködési és egyéb kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

| 1. | A tagállamoknak együtt kell működniük egymással a magánjogi jogalanyok tulajdonában lévő vagy általuk üzemeltetett hajók által kutatási-mentési tevékenységek céljából végzett műveletekkel kapcsolatban a tengeri halálesetek számának csökkentése, a hajózás biztonságának fenntartása és a migráció hatékony kezelésének biztosítása érdekében, eleget téve a vonatkozó jogi kötelezettségeknek.
  A lobogó szerinti és a parti tagállamoknak a nemzetközi és az uniós joggal, többek között az Európai Unió Alapjogi Chartájával és a személyes adatok védelmével összhangban rendszeresen és kellő időben információt kell cserélniük az egyes mentési műveletekben részt vevő hajókról és az azokat üzemeltető vagy tulajdonló jogalanyokról. |
| --- | --- |

1.

A lobogó szerinti és a parti tagállamoknak a nemzetközi és az uniós joggal, többek között az Európai Unió Alapjogi Chartájával és a személyes adatok védelmével összhangban rendszeresen és kellő időben információt kell cserélniük az egyes mentési műveletekben részt vevő hajókról és az azokat üzemeltető vagy tulajdonló jogalanyokról.

| 2. | A tagállamoknak együtt kell működniük egymással és a Bizottsággal, különösen a Bizottság által létrehozott kapcsolattartó csoport keretében, kapcsolatot tartva valamennyi érdekelt féllel – köztük adott esetben a kutatási-mentési tevékenységeket végző hajókat tulajdonló vagy üzemeltető magánjogi jogalanyokkal is – a bevált módszerek azonosítása, illetve az ahhoz szükséges intézkedések meghozatala érdekében, hogy






  a) | fokozódjon a tengeri biztonság; valamint |
| --- | --- | --- |

2.

a)

fokozódjon a tengeri biztonság; valamint

| b) | az illetékes hatóságok rendelkezésére álljon a tengeri biztonsági előírásoknak és a vonatkozó migrációkezelési szabályoknak való megfelelés nyomon követéséhez és ellenőrzéséhez szükséges valamennyi információ. |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóságok rendelkezésére álljon a tengeri biztonsági előírásoknak és a vonatkozó migrációkezelési szabályoknak való megfelelés nyomon követéséhez és ellenőrzéséhez szükséges valamennyi információ.

| 3. | A tagállamoknak legalább évente egyszer, a referenciaévet követő év március 31-ig a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk az ezen ajánlás végrehajtásával kapcsolatos releváns információkat. |
| --- | --- |

3.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 23-án.

a Bizottság részéről

Ylva JOHANSSON

a Bizottság tagja

---

| 2020.10.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/26

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1366 AJÁNLÁSA

(2020. szeptember 23.)

a migrációval kapcsolatos felkészültségi és válságkezelési uniós mechanizmusról

(migrációs felkészültségi és válságkezelési terv)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2015. évi menekültügyi válság rávilágított az uniós és nemzeti migrációs válságkezelési rendszerek gyengeségeire és hiányosságaira, valamint arra, hogy a legnagyobb nyomásnak kitett tagállamoknak nem áll rendelkezésre elegendő kapacitás és eszköz. A válság egyértelművé tette, hogy egyszerre több fronton kell fellépni: a származási, tranzit- és/vagy célországnak minősülő harmadik országokban, az EU külső határain, valamint egyéb, nyomásnak kitett tagállamokban. |
| --- | --- |

(1)

A 2015. évi menekültügyi válság rávilágított az uniós és nemzeti migrációs válságkezelési rendszerek gyengeségeire és hiányosságaira, valamint arra, hogy a legnagyobb nyomásnak kitett tagállamoknak nem áll rendelkezésre elegendő kapacitás és eszköz. A válság egyértelművé tette, hogy egyszerre több fronton kell fellépni: a származási, tranzit- és/vagy célországnak minősülő harmadik országokban, az EU külső határain, valamint egyéb, nyomásnak kitett tagállamokban.

| (2) | Az Unió és a tagállamok által a 2015. évi menekültügyi válságot követően hozott intézkedések számos szakpolitikai, jogalkotási, operatív és pénzügyi igény kielégítésére és a migrációkezelés fenntarthatóságának javítására irányultak. Ezek a példa nélküli erőfeszítések – beleértve a nemzeti, nemzetközi és uniós szintű intézkedéseket is – hozzájárultak ahhoz, hogy évről évre fokozatosan csökkenjen az irreguláris érkezések száma, amely végül 2019-ben elérte az elmúlt hat év legalacsonyabb szintjét. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió és a tagállamok által a 2015. évi menekültügyi válságot követően hozott intézkedések számos szakpolitikai, jogalkotási, operatív és pénzügyi igény kielégítésére és a migrációkezelés fenntarthatóságának javítására irányultak. Ezek a példa nélküli erőfeszítések – beleértve a nemzeti, nemzetközi és uniós szintű intézkedéseket is – hozzájárultak ahhoz, hogy évről évre fokozatosan csökkenjen az irreguláris érkezések száma, amely végül 2019-ben elérte az elmúlt hat év legalacsonyabb szintjét.

| (3) | A külső határokon fennálló helyzet azonban továbbra is rendkívül bizonytalan, és további előrelépésekre van szükség ahhoz, hogy jobban fel lehessen készülni az esetleges nagy horderejű migrációs válsághelyzetek kezelésére. Emellett a jogellenesen tartózkodási helyet módosító és több tagállamban menedékjog iránti kérelmet benyújtó migránsok komoly terhet jelenthetnek a nemzeti menekültügyi rendszerek számára. |
| --- | --- |

(3)

A külső határokon fennálló helyzet azonban továbbra is rendkívül bizonytalan, és további előrelépésekre van szükség ahhoz, hogy jobban fel lehessen készülni az esetleges nagy horderejű migrációs válsághelyzetek kezelésére. Emellett a jogellenesen tartózkodási helyet módosító és több tagállamban menedékjog iránti kérelmet benyújtó migránsok komoly terhet jelenthetnek a nemzeti menekültügyi rendszerek számára.

| (4) | Az EU-ba irányuló, látszólag ellenőrizetlen migrációs áramlások 2015-höz hasonló megjelenésének elkerülése és a nemzeti migrációs rendszerek hatékony működésének biztosítása érdekében meg kell szilárdítani az eddig kialakított operatív együttműködést egy olyan keret létrehozásával, amely elősegíti a vonatkozó jogszabályok összehangoltabb alkalmazását. Egy ilyen keret létrehozása jelentősen hozzájárulna annak biztosításához, hogy a tagállamok és az Unió kifejlesszék a migrációs válsághelyzetek hatékony kezeléséhez szükséges rezilienciát. Továbbá a migrációs helyzetet rendszeresen nyomon kell követni annak érdekében, hogy a döntéseket lehetőség szerint teljes körű helyzetkép alapján lehessen meghozni. Ennek a folyamatnak a 2015. évi menekültügyi válságot követően a migrációs helyzet nyomon követése során szerzett tapasztalatokon kell alapulnia, beleértve a Tanács politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmusának vonatkozó aktiválása keretében kiadott integrált helyzetismereti és -elemzési jelentéseket. |
| --- | --- |

(4)

Az EU-ba irányuló, látszólag ellenőrizetlen migrációs áramlások 2015-höz hasonló megjelenésének elkerülése és a nemzeti migrációs rendszerek hatékony működésének biztosítása érdekében meg kell szilárdítani az eddig kialakított operatív együttműködést egy olyan keret létrehozásával, amely elősegíti a vonatkozó jogszabályok összehangoltabb alkalmazását. Egy ilyen keret létrehozása jelentősen hozzájárulna annak biztosításához, hogy a tagállamok és az Unió kifejlesszék a migrációs válsághelyzetek hatékony kezeléséhez szükséges rezilienciát. Továbbá a migrációs helyzetet rendszeresen nyomon kell követni annak érdekében, hogy a döntéseket lehetőség szerint teljes körű helyzetkép alapján lehessen meghozni. Ennek a folyamatnak a 2015. évi menekültügyi válságot követően a migrációs helyzet nyomon követése során szerzett tapasztalatokon kell alapulnia, beleértve a Tanács politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmusának vonatkozó aktiválása keretében kiadott integrált helyzetismereti és -elemzési jelentéseket.

| (5) | Az Unió és a tagállamok rezilienciájának megerősítése érdekében valamennyi érdekelt félnek – a tagállamoknak kétoldalú csatornákon keresztül – továbbra is aktívan részt kell venni a konfliktusmegelőzésben és -megoldásban, ezenkívül a feleknek figyelmeztetniük kell egymást egy harmadik országban esetlegesen kialakuló válsághelyzetre, amely az EU-n belül migrációs válsághoz vezethet. A partnerországok jogi keretével és fő célkitűzéseivel összhangban lévő valamennyi releváns uniós eszközt fel kell használni az adott országok kapacitásának kiépítéséhez és az ilyen jellegű válsághelyzetek kezeléséhez, mielőtt azok hatása elérné az EU-t, ugyanakkor meg kell erősíteni a migrációs szakpolitikai célkitűzéseket. |
| --- | --- |

(5)

Az Unió és a tagállamok rezilienciájának megerősítése érdekében valamennyi érdekelt félnek – a tagállamoknak kétoldalú csatornákon keresztül – továbbra is aktívan részt kell venni a konfliktusmegelőzésben és -megoldásban, ezenkívül a feleknek figyelmeztetniük kell egymást egy harmadik országban esetlegesen kialakuló válsághelyzetre, amely az EU-n belül migrációs válsághoz vezethet. A partnerországok jogi keretével és fő célkitűzéseivel összhangban lévő valamennyi releváns uniós eszközt fel kell használni az adott országok kapacitásának kiépítéséhez és az ilyen jellegű válsághelyzetek kezeléséhez, mielőtt azok hatása elérné az EU-t, ugyanakkor meg kell erősíteni a migrációs szakpolitikai célkitűzéseket.

| (6) | A migrációs válságra adott hatékony operatív válasz az egyes tagállamok felkészültségétől, a szükséges felszerelések és erőforrások mozgósítására vonatkozó képességétől, valamint a meglévő uniós struktúrák által támogatott összehangolt fellépéstől függ. Megköveteli továbbá valamennyi érintett szereplő gyors és hatékony együttműködését. A hatékony és időszerű válságkezelési mechanizmus ezért a korábban létrehozott válságkezelési együttműködési eljárások meglétén alapul, amelyek nemzeti és uniós szinten egyértelműen meghatározzák a kulcsfontosságú szereplők szerepét és felelősségi körét. |
| --- | --- |

(6)

A migrációs válságra adott hatékony operatív válasz az egyes tagállamok felkészültségétől, a szükséges felszerelések és erőforrások mozgósítására vonatkozó képességétől, valamint a meglévő uniós struktúrák által támogatott összehangolt fellépéstől függ. Megköveteli továbbá valamennyi érintett szereplő gyors és hatékony együttműködését. A hatékony és időszerű válságkezelési mechanizmus ezért a korábban létrehozott válságkezelési együttműködési eljárások meglétén alapul, amelyek nemzeti és uniós szinten egyértelműen meghatározzák a kulcsfontosságú szereplők szerepét és felelősségi körét.

| (7) | Olyan strukturált migrációkezelési mechanizmusra van szükség, amely valós idejű nyomon követést, korai előrejelzést és központosított, koordinált uniós választ foglal magában a struktúrák, eszközök, valamint emberi és pénzügyi erőforrások szükség szerinti mozgósítása érdekében az uniós intézményeken és ügynökségeken belül, továbbá a tagállamokkal együttműködésben. |
| --- | --- |

(7)

Olyan strukturált migrációkezelési mechanizmusra van szükség, amely valós idejű nyomon követést, korai előrejelzést és központosított, koordinált uniós választ foglal magában a struktúrák, eszközök, valamint emberi és pénzügyi erőforrások szükség szerinti mozgósítása érdekében az uniós intézményeken és ügynökségeken belül, továbbá a tagállamokkal együttműködésben.

| (8) | Az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló (EU) 2019/1896 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) rögzítette, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex) és a tagállamok illetékes hatóságai közös felelősséggel rendelkeznek az európai integrált határigazgatás megvalósítása terén. Ezenkívül a rendelet szükségesnek tartja a helyzetismeret biztosítását, és integrált tervet tartalmaz az európai integrált határigazgatásról, beleértve a vészhelyzeti tervezést is. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló (EU) 2019/1896 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) rögzítette, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex) és a tagállamok illetékes hatóságai közös felelősséggel rendelkeznek az európai integrált határigazgatás megvalósítása terén. Ezenkívül a rendelet szükségesnek tartja a helyzetismeret biztosítását, és integrált tervet tartalmaz az európai integrált határigazgatásról, beleértve a vészhelyzeti tervezést is.

| (9) | A migrációs felkészültségi és válságkezelési tervnek a következő vezérelveken kell alapulnia: előrejelzés, szolidaritás és a felelősség méltányos megosztása, koordináció, időben történő reagálás és rugalmas forráselosztás. |
| --- | --- |

(9)

A migrációs felkészültségi és válságkezelési tervnek a következő vezérelveken kell alapulnia: előrejelzés, szolidaritás és a felelősség méltányos megosztása, koordináció, időben történő reagálás és rugalmas forráselosztás.

| (10) | A migrációs felkészültségi és válságkezelési terv alapvető célja egyrészt a helyzetismeret és a jobb felkészültség, másrészt a hatékony irányítás és az időben történő reagálás biztosítása. |
| --- | --- |

(10)

A migrációs felkészültségi és válságkezelési terv alapvető célja egyrészt a helyzetismeret és a jobb felkészültség, másrészt a hatékony irányítás és az időben történő reagálás biztosítása.

| (11) | A migrációs felkészültségi és válságkezelési tervnek operatív keretet kell biztosítania a migrációs áramlások és a migrációs helyzetek nyomon követéséhez és előrejelzéséhez, a rezilienciaépítéshez, valamint a migrációs válságra adott összehangolt válasz megszervezéséhez. Ezek a célkitűzések a migrációs felkészültségi és válságkezelési tervben felvázolt két fő szakaszt tükrözik: egyrészt a nyomon követést és a felkészültséget, másrészt a válságkezelést. |
| --- | --- |

(11)

A migrációs felkészültségi és válságkezelési tervnek operatív keretet kell biztosítania a migrációs áramlások és a migrációs helyzetek nyomon követéséhez és előrejelzéséhez, a rezilienciaépítéshez, valamint a migrációs válságra adott összehangolt válasz megszervezéséhez. Ezek a célkitűzések a migrációs felkészültségi és válságkezelési tervben felvázolt két fő szakaszt tükrözik: egyrészt a nyomon követést és a felkészültséget, másrészt a válságkezelést.

| (12) | A migrációs felkészültségi és válságkezelési terv alkalmazásában migrációs válságnak minősül minden olyan helyzet vagy fejlemény, amely az EU-n belül vagy egy harmadik országban következik be, és amely hatással van és különösen nagy terhet ró valamely tagállam menekültügyi, migrációs vagy határigazgatási rendszerére, vagy ilyen potenciállal rendelkezik. Ez magában foglalja a migrációs és menekültügyi válsághelyzetek és vis maior helyzetek kezeléséről szóló rendeletjavaslat 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott körülményeket, valamint a menekültügyről és migrációkezelésről szóló rendeletjavaslat 2. cikkének w) pontjában meghatározott körülményeket, és túlmutat azokon. |
| --- | --- |

(12)

A migrációs felkészültségi és válságkezelési terv alkalmazásában migrációs válságnak minősül minden olyan helyzet vagy fejlemény, amely az EU-n belül vagy egy harmadik országban következik be, és amely hatással van és különösen nagy terhet ró valamely tagállam menekültügyi, migrációs vagy határigazgatási rendszerére, vagy ilyen potenciállal rendelkezik. Ez magában foglalja a migrációs és menekültügyi válsághelyzetek és vis maior helyzetek kezeléséről szóló rendeletjavaslat 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott körülményeket, valamint a menekültügyről és migrációkezelésről szóló rendeletjavaslat 2. cikkének w) pontjában meghatározott körülményeket, és túlmutat azokon.

| (13) | A migrációs felkészültségi és válságkezelési terv összhangban van a kialakított uniós válságkezelési mechanizmusokkal – nevezetesen az uniós polgári védelmi mechanizmussal, beleértve a Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központját, a Tanács politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmusával, a Bizottság általános biztonsági sürgősségi riasztórendszerével és az EKSZ válságelhárítási mechanizmusával –, és kiegészíti azokat; a mechanizmusok a válságkezelési szakaszban a migrációs felkészültségi és válságkezelési terv aktiválásával egyidejűleg vagy azt követően aktiválhatók. A migrációs felkészültségi és válságkezelési terv célja ezen általános válságkezelési mechanizmusok interakciójának és együttműködésének támogatása oly módon, hogy naprakész információkkal látja el azokat a válsághelyzettel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(13)

A migrációs felkészültségi és válságkezelési terv összhangban van a kialakított uniós válságkezelési mechanizmusokkal – nevezetesen az uniós polgári védelmi mechanizmussal, beleértve a Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központját, a Tanács politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmusával, a Bizottság általános biztonsági sürgősségi riasztórendszerével és az EKSZ válságelhárítási mechanizmusával –, és kiegészíti azokat; a mechanizmusok a válságkezelési szakaszban a migrációs felkészültségi és válságkezelési terv aktiválásával egyidejűleg vagy azt követően aktiválhatók. A migrációs felkészültségi és válságkezelési terv célja ezen általános válságkezelési mechanizmusok interakciójának és együttműködésének támogatása oly módon, hogy naprakész információkkal látja el azokat a válsághelyzettel kapcsolatban.

| (14) | Bár a migrációs felkészültségi és válságkezelési terv a meglévő vonatkozó jogszabályokra épül, az is célja, hogy támogassa a Bizottság által javasolt új eszközök végrehajtását, beleértve a menekültügyről és migrációkezelésről szóló rendeletet, valamint a migrációs és menekültügyi válsághelyzetek és vis maior helyzetek kezeléséről szóló rendeletet. |
| --- | --- |

(14)

Bár a migrációs felkészültségi és válságkezelési terv a meglévő vonatkozó jogszabályokra épül, az is célja, hogy támogassa a Bizottság által javasolt új eszközök végrehajtását, beleértve a menekültügyről és migrációkezelésről szóló rendeletet, valamint a migrációs és menekültügyi válsághelyzetek és vis maior helyzetek kezeléséről szóló rendeletet.

| (15) | A nyomonkövetési és felkészültségi szakaszra vonatkozóan a migrációs felkészültségi és válságkezelési tervnek számos olyan lépést kell tartalmaznia, amelyek biztosítják a rendszeres helyzetismeretet és a korai előrejelzést/előrejelzést, valamint segítik a Bizottság által a menekültügyről és migrációkezelésről szóló rendeletjavaslat 6. cikkével összhangban kiadott, a migrációkezelésről szóló éves jelentés elkészítését. A migrációs felkészültségi és válságkezelési terv által biztosított helyzetismeret többek között lehetővé teheti a Tanács elnöksége számára, hogy a migrációs válság kezelése érdekében enyhítse az uniós politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmus jelenlegi aktiválását. A válságkezelési szakaszban a migrációs felkészültségi és válságkezelési tervnek biztosítania kell, hogy a migrációs helyzetre vonatkozó naprakész és átfogó információk minden szereplő számára rendelkezésre álljanak – lehetővé téve a megfelelő időben történő döntéshozatalt –, valamint hogy a határozatok végrehajtását megfelelően nyomon kövessék és koordinálják. |
| --- | --- |

(15)

A nyomonkövetési és felkészültségi szakaszra vonatkozóan a migrációs felkészültségi és válságkezelési tervnek számos olyan lépést kell tartalmaznia, amelyek biztosítják a rendszeres helyzetismeretet és a korai előrejelzést/előrejelzést, valamint segítik a Bizottság által a menekültügyről és migrációkezelésről szóló rendeletjavaslat 6. cikkével összhangban kiadott, a migrációkezelésről szóló éves jelentés elkészítését. A migrációs felkészültségi és válságkezelési terv által biztosított helyzetismeret többek között lehetővé teheti a Tanács elnöksége számára, hogy a migrációs válság kezelése érdekében enyhítse az uniós politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmus jelenlegi aktiválását. A válságkezelési szakaszban a migrációs felkészültségi és válságkezelési tervnek biztosítania kell, hogy a migrációs helyzetre vonatkozó naprakész és átfogó információk minden szereplő számára rendelkezésre álljanak – lehetővé téve a megfelelő időben történő döntéshozatalt –, valamint hogy a határozatok végrehajtását megfelelően nyomon kövessék és koordinálják.

| (16) | A migrációs felkészültségi és válságkezelési terv megvalósítása érdekében a tagállamoknak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ), az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalnak (EASO), az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek (Frontex), az Európai Bűnüldözési Ügynökségnek (EUROPOL), a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökségnek (eu-LISA) és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA) együtt kell működniük, megalkotva az EU migrációs felkészültségi és válságkezelési hálózatát. A hálózat fő célkitűzése az kell hogy legyen, hogy biztosítsa a migrációs felkészültségi és válságkezelési terv két szakasza szempontjából releváns információk megfelelő cseréjét. |
| --- | --- |

(16)

A migrációs felkészültségi és válságkezelési terv megvalósítása érdekében a tagállamoknak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ), az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalnak (EASO), az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek (Frontex), az Európai Bűnüldözési Ügynökségnek (EUROPOL), a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökségnek (eu-LISA) és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA) együtt kell működniük, megalkotva az EU migrációs felkészültségi és válságkezelési hálózatát. A hálózat fő célkitűzése az kell hogy legyen, hogy biztosítsa a migrációs felkészültségi és válságkezelési terv két szakasza szempontjából releváns információk megfelelő cseréjét.

| (17) | A hálózatnak támogatnia kell a migrációs áramlások nyomon követését és előrejelzését, növelnie kell a rezilienciát, és javítania kell a válságra való reagálás technikai koordinációját, miközben teljes mértékben tiszteletben kell tartania a hatályos jogszabályokat, valamint fel kell használnia és ki kell egészítenie a meglévő eszközöket. |
| --- | --- |

(17)

A hálózatnak támogatnia kell a migrációs áramlások nyomon követését és előrejelzését, növelnie kell a rezilienciát, és javítania kell a válságra való reagálás technikai koordinációját, miközben teljes mértékben tiszteletben kell tartania a hatályos jogszabályokat, valamint fel kell használnia és ki kell egészítenie a meglévő eszközöket.

| (18) | Lehetőség szerint a származási, tranzit- és/vagy célországnak minősülő érintett harmadik országokat eseti alapon szintén be kell vonni a migrációs felkészültségi és válságkezelési terv megvalósításába. A harmadik országok bevonásának köszönhetően a felek hatékonyan oszthatják meg egymással az információkat és az intézkedéseket, ami ezekben az országokban a migrációval kapcsolatban megfelelő helyzetismeretet eredményez, és segíti a potenciális válsághelyzetekre való reagálást, |
| --- | --- |

(18)

Lehetőség szerint a származási, tranzit- és/vagy célországnak minősülő érintett harmadik országokat eseti alapon szintén be kell vonni a migrációs felkészültségi és válságkezelési terv megvalósításába. A harmadik országok bevonásának köszönhetően a felek hatékonyan oszthatják meg egymással az információkat és az intézkedéseket, ami ezekben az országokban a migrációval kapcsolatban megfelelő helyzetismeretet eredményez, és segíti a potenciális válsághelyzetekre való reagálást,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

| 1. | A migrációs felkészültségi és válságkezelési terv keretében a tagállamoknak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ), az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalnak (EASO), az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek (Frontex), az Európai Bűnüldözési Ügynökségnek (EUROPOL), a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökségnek (eu-LISA) és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA) (a továbbiakban: a szereplők) együtt kell működniük, hogy a migrációs áramlások nyomon követése és előrejelzése, a reziliencia és a felkészültség kiépítése, valamint a migrációs válságra adott válaszlépések megszervezése révén hozzájáruljanak a hatékonyabb migrációkezeléshez. |
| --- | --- |

1.

| 2. | E célból a szereplőknek együtt kell működniük a migrációs felkészültségi és válságkezelési mechanizmus uniós hálózatának keretében (a továbbiakban: a hálózat) a migrációs felkészültségi és válságkezelési terv végrehajtásának támogatása érdekében. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A hálózatot alkotó szereplőknek biztosítaniuk kell a migrációs felkészültségi és válságkezelési terv két szakasza szempontjából releváns információk megfelelő cseréjét, teljes mértékben tiszteletben tartva a hatáskörükre és felelősségükre vonatkozó jogi rendelkezéseket. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A migrációs felkészültségi és válságkezelési terv első szakaszában a szereplőknek időszerű és megfelelő információkat kell biztosítaniuk a naprakész migrációs helyzetismeret kialakítása érdekében, korai előrejelzést/előrejelzést kell adniuk, valamint növelniük kell a rezilienciát, hogy a migrációs válsághelyzetek bármely típusát hatékonyan tudják kezelni; a terv aktiválásának, amelyet a második szakaszban folytatni kell, állandó jellegűnek kell lennie. A második szakaszt olyan helyzetek vagy fejlemények esetében kell alkalmazni, amelyek az EU-n belül vagy egy harmadik országban következnek be, és amelyek hatással vannak és különösen nagy terhet rónak valamely tagállam menekültügyi, migrációs vagy határigazgatási rendszerére, vagy ilyen potenciállal rendelkeznek. A második szakasz magában foglalja a migrációs és menekültügyi válsághelyzetek és vis maior helyzetek kezeléséről szóló rendeletjavaslat 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott körülményeket, valamint a menekültügyről és migrációkezelésről szóló rendeletjavaslat 2. cikkének w) pontjában meghatározott körülményeket, és túlmutat azokon. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A hálózatnak végrehajtási iránymutatásokat kell kidolgoznia azzal a céllal, hogy biztosítsa a migrációs felkészültségi és válságkezelési terv működéséhez szükséges információk hatékony áramlását az adott nemzeti és uniós válságkezelési mechanizmusok között. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A tagállamoknak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ), az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalnak (EASO), az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek (Frontex), az Európai Bűnüldözési Ügynökségnek (EUROPOL), a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökségnek (eu-LISA) és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA) a hálózat működőképessé tétele érdekében ki kell neveznie egy-egy kapcsolattartót. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A kapcsolattartóknak rendszeresen információt kell cserélniük, különösen a menekültügyről és migrációkezelésről szóló rendeletjavaslat 6. cikkének (4) bekezdése szerinti időszakos migrációkezelési jelentések, valamint a 6. cikk (6) bekezdése szerinti helyzetjelentések Bizottság általi kiadásának támogatása céljából. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A migrációkezelési jelentések és a helyzetjelentések megállapításaival összhangban a tagállamoknak meg kell vitatniuk a szükséges intézkedéseket. Ezeket a megbeszéléseket technikai, stratégiai és szükség esetén politikai szinten kell lebonyolítani az érintett tanácsi előkészítő szervekben vagy a Tanácsban. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A Bizottságnak – a 4. ajánlásban említett migrációs
  válsághelyzettel szembesülő tagállammal egyetértésben — tájékoztatnia kell a hálózat többi kapcsolattartóját a helyzetről annak érdekében, hogy aktiválja a migrációs felkészültségi és válságkezelési terv válságszakaszát. Az érintett tagállam kapcsolattartójának haladéktalanul el kell látnia a Bizottság kapcsolattartóját a mellékletben meghatározott szükséges információkkal. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ilyen válsághelyzet esetén a kapcsolattartóknak támogatniuk kell a Bizottságot oly módon, hogy biztosítják a szükséges információkat és iránymutatást, valamint koordinálják a válság kezelése érdekében hozott intézkedéseket. |
| --- | --- |

10.

| 11. | A hálózaton belüli információcserének a rendelkezésre álló kommunikációs csatornákon keresztül kell megtörténnie, beleértve – lehetőség szerint – az uniós politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmus platformját a megfelelő funkciókkal és a fenti 5. ajánlásban említett végrehajtási iránymutatásokkal összhangban. |
| --- | --- |

11.

| 12. | A migrációs felkészültségi és válságkezelési terv két szakaszának meg kell felelnie a mellékletben meghatározott irányításnak és munkafolyamatnak. |
| --- | --- |

12.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 23-án.

a Bizottság részéről

Ylva JOHANSSON

a Bizottság tagja

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1896 rendelete (2019. november 13.) az Európai Határ- és Parti Őrségről, valamint az 1052/2013/EU és az (EU) 2016/1624 rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2019.11.14., 1. o.).

1

---

MELLÉKLET

Ez a melléklet ismerteti a migrációs felkészültségi és válságkezelési terv alapelveit és főbb szereplőit, és részletesen leírja annak kétszakaszos működését.

1.   A két szakasz alapelvei és szereplői

Alapelvek

A szükséges intézkedések meghatározása és az egyes szereplők felelősségi körének kijelölése során a migrációs felkészültségi és válságkezelési tervnek a következő alapelvek szerint kell működnie:

| i. | Előrejelzés: a migrációs helyzetet rendszeresen nyomon kell követni, és a döntéseket teljes körű és összehangolt helyzetkép alapján kell meghozni, elsősorban a megelőzés érdekében. |
| --- | --- |

i.

Előrejelzés: a migrációs helyzetet rendszeresen nyomon kell követni, és a döntéseket teljes körű és összehangolt helyzetkép alapján kell meghozni, elsősorban a megelőzés érdekében.

| ii. | Koordináció: a válságra való reagálás során az összehangolt és átfogó megközelítés jegyében valamennyi érintett szereplő intézkedéseit hasznosítani kell az összes vonatkozó belső és külső szakpolitikai területről. |
| --- | --- |

ii.

Koordináció: a válságra való reagálás során az összehangolt és átfogó megközelítés jegyében valamennyi érintett szereplő intézkedéseit hasznosítani kell az összes vonatkozó belső és külső szakpolitikai területről.

| iii. | Időben történő reagálás: a helyzet eszkalálódásának elkerülése érdekében azonnal intézkedéseket kell tenni, amint erre szükség van. |
| --- | --- |

iii.

Időben történő reagálás: a helyzet eszkalálódásának elkerülése érdekében azonnal intézkedéseket kell tenni, amint erre szükség van.

| iv. | Rugalmas forráselosztás: az erőforrásokat gyorsan kell mobilizálni, teljes mértékben kihasználva az érintett szereplők rugalmasságát, ahogyan azt a különböző finanszírozási eszközök lehetővé teszik. |
| --- | --- |

iv.

Rugalmas forráselosztás: az erőforrásokat gyorsan kell mobilizálni, teljes mértékben kihasználva az érintett szereplők rugalmasságát, ahogyan azt a különböző finanszírozási eszközök lehetővé teszik.

| v. | Szolidaritás és a felelősség igazságos megosztása a menekültügyről és migrációkezelésről szóló rendeletjavaslat 5. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

v.

Szolidaritás és a felelősség igazságos megosztása a menekültügyről és migrációkezelésről szóló rendeletjavaslat 5. cikkének megfelelően.

Szereplők

A migrációs felkészültségi és válságkezelési terv két szakaszának végrehajtásában részt vevő szereplők a következők:

| — | a tagállamok és az összekötő tisztviselőik, |
| --- | --- |

—

a tagállamok és az összekötő tisztviselőik,

| — | a Tanács, |
| --- | --- |

—

a Tanács,

| — | az Európai Bizottság, beleértve a helyszíni munkatársakat és az uniós küldöttségeken dolgozó személyzetet, valamint az európai migrációs összekötő tisztviselőket, |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság, beleértve a helyszíni munkatársakat és az uniós küldöttségeken dolgozó személyzetet, valamint az európai migrációs összekötő tisztviselőket,

| — | az Európai Külügyi Szolgálat, beleértve az uniós küldöttségeket, valamint az érintett közös biztonság- és védelempolitikai missziókat és műveleteket, |
| --- | --- |

—

az Európai Külügyi Szolgálat, beleértve az uniós küldöttségeket, valamint az érintett közös biztonság- és védelempolitikai missziókat és műveleteket,

| — | az uniós ügynökségek (EASO, Frontex, EUROPOL, eu-LISA és FRA), beleértve az összekötő tisztviselőiket. |
| --- | --- |

—

az uniós ügynökségek (EASO, Frontex, EUROPOL, eu-LISA és FRA), beleértve az összekötő tisztviselőiket.

2.   Nyomonkövetési és felkészültségi szakasz (1. szakasz)

a)   Célkitűzés

A nyomonkövetési és felkészültségi szakaszban a migrációs felkészültségi és válságkezelési terv célja a meglévő jogszabályok összehangoltabb alkalmazásának támogatása a közös helyzetismeret megerősítése és valamennyi érintett szereplő közötti megosztása, egy uniós szintű korai előrejelző/előrejelző rendszer kidolgozása, valamint a tagállamokban a migrációs válsághelyzetek bármely típusának hatékony kezeléséhez szükséges reziliencia kifejlesztésének támogatása révén.

A mechanizmus első szakasza a következő alapvető célkitűzések megvalósítására irányul:

| — | A helyzetismeret és a korai előrejelzés/előrejelzés megosztása. Az események és az új tendenciák valamennyi érdekelt fél általi, időben történő és kellően átfogó megértése lehetővé teszi a helyzet nyomon követését és szükség esetén az összehangolt reagálásra való megfelelő felkészülést. Az újonnan felmerülő problémás és kritikus helyzeteket időben előre kell jelezni. Valamennyi szereplőnek információkat és bizonyítékokat kell szolgáltatnia egy uniós szinten kidolgozandó korai előrejelző/előrejelző rendszer számára. Az ilyen jellegű rendszer kifejlesztésére irányuló erőfeszítéseket a Bizottságnak kell koordinálnia, építve a jelenleg rendelkezésre álló és a lehetséges jövőbeli eszközökre. |
| --- | --- |

—

A helyzetismeret és a korai előrejelzés/előrejelzés megosztása. Az események és az új tendenciák valamennyi érdekelt fél általi, időben történő és kellően átfogó megértése lehetővé teszi a helyzet nyomon követését és szükség esetén az összehangolt reagálásra való megfelelő felkészülést. Az újonnan felmerülő problémás és kritikus helyzeteket időben előre kell jelezni. Valamennyi szereplőnek információkat és bizonyítékokat kell szolgáltatnia egy uniós szinten kidolgozandó korai előrejelző/előrejelző rendszer számára. Az ilyen jellegű rendszer kifejlesztésére irányuló erőfeszítéseket a Bizottságnak kell koordinálnia, építve a jelenleg rendelkezésre álló és a lehetséges jövőbeli eszközökre.

| — | A reziliencia kifejlesztésének támogatása. A helyzet, az okok és az előrejelzés közös megértése segítheti a tagállamokat abban, hogy új migrációs válság esetén összpontosítsák a kapacitásbővítésre irányuló erőfeszítéseiket. |
| --- | --- |

—

A reziliencia kifejlesztésének támogatása. A helyzet, az okok és az előrejelzés közös megértése segítheti a tagállamokat abban, hogy új migrációs válság esetén összpontosítsák a kapacitásbővítésre irányuló erőfeszítéseiket.

b)   Irányítás

A Bizottságnak – szükség esetén az EKSZ-szel együttműködésben – vezető szerepet kell betöltenie a nyomonkövetési és felkészültségi szakaszban, felhasználva valamennyi eszközét, többek között az európai migrációs összekötő tisztviselőket, a Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központot (ERCC) és a rendelkezésre álló pénzeszközöket, összhangban azok megfelelő megbízatásával, célkitűzéseivel és eljárásaival. A Bizottság adja a hálózat elnökét és titkárságát, összegyűjti az információkat és biztosítja a szükséges jelentéseket, valamint nyomon követi a szereplők által meghozandó intézkedések végrehajtását.

A tagállamoknak, az uniós ügynökségeknek és más szereplőknek támogatniuk kell a Bizottságot a fenti szerepkörben, különösen azáltal, hogy időszerű és pontos információkat, elemzéseket és előrejelzéseket küldenek, valamint értékelik felkészültségüket és vészhelyzeti tervezésüket.

A tagállami intézkedéseket kívánó szükséges egyeztetéseket technikai, stratégiai és szükség esetén politikai szinten, a migrációs felkészültségi és válságkezelési terv e szakaszában kiadott bizottsági jelentések megállapításai alapján, a megfelelő tanácsi előkészítő szervekben kell lebonyolítani.

Azokban az esetekben, amikor a Tanács operatív következtetések és ajánlások kiadása mellett dönt, a hálózatnak a vonatkozó információk cseréje révén támogatnia kell azok végrehajtását.

c)   Munkafolyamat

A helyzetismeret és a korai előrejelzés/előrejelzés megosztása

A Bizottságnak rendszeresen, legalább negyedévente üléseket vagy videokonferenciákat kell összehívnia a hálózat számára. A kapcsolatfelvételek gyakoriságát a migrációs helyzet súlyosságától, valamint a migráció és a vészhelyzetek nyomon követése révén azonosított problémák súlyosságától kell függővé tenni.

Amennyiben releváns és megvalósítható, a származási, tranzit- és/vagy célországnak minősülő főbb harmadik országok, valamint a legfontosabb nemzetközi partnerek és érdekelt felek képviselőit eseti alapon meg kell hívni a hálózatnak egy adott migrációs útvonallal kapcsolatos megbeszéléseire annak érdekében, hogy a felek kellő időben és rendszeresen megoszthassák egymással a migrációs áramlásokra, a csempésztevékenységekre, valamint a menekültügyet, a migrációt vagy az EU határigazgatását befolyásoló egyéb (többek között geopolitikai, egészségügyi, környezeti, éghajlati, demográfiai vagy egyéb társadalmi-gazdasági) tényezőkre vonatkozó információkat. E hozzájárulás módozatait a szóban forgó országokkal konzultálva, az érintett uniós küldöttségeken keresztül, az EKSZ-szel szoros együttműködésben kell kidolgozni.

A felkészültségnek a harmadik országokkal – különösen az EU szomszédságában lévőkkel – folytatott migrációs párbeszéd kulcsfontosságú elemét kell képeznie, és elő kell segítenie a kommunikációs csatornák létrehozását, valamint a válság esetén hasznosítható és megkereshető helyi szereplők azonosítását.

A Bizottságnak lehetőség szerint az EKSZ-szel együttműködve eseti jelleggel migrációs útvonalanként célzott videokonferenciákat kell szerveznie a származási, tranzit- és/vagy célországnak minősülő főbb harmadik országokkal, ezenkívül továbbra is meg kell tartani a jelenlegi hasonló videokonferenciákat. Ezeken a videokonferenciákon minden olyan érdekelt félnek részt kell vennie, amely érintett vagy egyértelműen érdekelt az adott migrációs útvonalon áthaladó migrációs mozgásokban. A videokonferencia struktúrájának ösztönöznie kell a valamennyi résztvevő javát szolgáló, az uniós küldöttségekkel szoros együttműködésben zajló érdemi megbeszéléseket.

A szükséges helyzetkép kialakítása érdekében a hálózat valamennyi kapcsolattartójának információkat kell biztosítania. A helyzetismeret megosztása magában foglalja a migrációs áramlásokra vonatkozó adatokat, a befogadási, menekültügyi és határigazgatási rendszerekre vonatkozó információkat, a migráció területén a tagállamokban és harmadik országokban bekövetkezett releváns nemzeti fejleményeket, a korai előrejelzést/előrejelzést, valamint a harmadik országokkal folytatott együttműködési intézkedéseket. A közös uniós szintű helyzetkép felvázolása érdekében valamennyi kapcsolattartónak meg kell osztania a többi féllel a kihívásokat, a hiányosságokat és a helyszíni válaszintézkedéseket. A hálózat pontos működését az eljárási standardokban kell részletezni.

A hálózatnak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésre álló kommunikációs csatornákat és platformokat, beleértve – lehetőség szerint – az uniós politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmus platformját a megfelelő funkciókkal. Amennyiben a rendelkezésre álló eszközök nem elegendőek, a Bizottság fontolóra veszi meglévő platformjainak javítását vagy egy erre a célra létrehozott, biztonságos, webalapú platform létrehozását, amely biztosítja a hálózaton belüli gyors információcserét.

E hozzájárulások alapján a Bizottságnak helyzetjelentéseket – migrációs helyzetismereti és -elemzési (MISAA) jelentést – kell kiadnia olyan gyakorisággal, amelyről a hálózatnak a nyomonkövetési és felkészültségi szakaszban kell döntenie. A MISAA-jelentésnek az integrált helyzetismereti és -elemzési (ISAA) jelentés sablonjára és módszertanára kell épülnie, amelyet a 2015. évi menekültügyi válsággal kapcsolatos uniós politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmus aktiválása során adtak ki és dolgoztak ki, és a MISAA felváltja az integrált helyzetismereti és -elemzési jelentést, amennyiben az elnökség az említett uniós politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmust inaktiválja. A szereplőknek lehetőség szerint meg kell osztaniuk a nem uniós forrásokból – többek között harmadik országoktól és a nemzetközi partnerektől – származó információkat is. A MISAA-jelentésnek azonosítania kell a tendenciákat, és lehetőség szerint korai előrejelzést/előrejelzést kell tartalmaznia az áramlásokról, lehetővé téve valamennyi szereplő figyelmeztetését és a korrekciós intézkedéseket. A MISAA-jelentést kizárólag az uniós politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmus platformján keresztül lehet megosztani a szereplőkkel, teljes mértékben tiszteletben tartva az e platformhoz való hozzáférésre vonatkozó szabályokat, a Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központ megfelelő bevonásával.

A tagállamoknak meg kell vitatniuk a szükséges meghozandó intézkedéseket és a MISAA-jelentésben meghatározott következtetéseket. A tagállamoknak a megbeszéléseket technikai, stratégiai és szükség esetén politikai szinten kell lebonyolítaniuk a megfelelő tanácsi előkészítő szervekben vagy a tanácsi ülések során. A Tanács operatív következtetéseket és ajánlásokat adhat ki, amelyeket az érintett szereplőknek a hálózat támogatásával nyomon kell követniük.

A reziliencia kifejlesztésének támogatása

A menekültügyről és migrációkezelésről szóló rendeletjavaslat 6. cikkének (4) és (6) bekezdésében előírt migrációkezelési jelentésekre és nemzeti stratégiákra építve, valamint az átfogó uniós migrációkezelés rezilienciájának fokozása érdekében migrációs vészhelyzeti ciklust kell létrehozni.

A menekültügyről és migrációkezelésről szóló rendeletjavaslat 6. cikkének (3) bekezdésével összhangban a tagállamoknak rendelkezniük kell olyan nemzeti stratégiákkal, amelyek biztosítják a hatékony menekültügyi és migrációkezeléshez szükséges kapacitást, és amelyek információkat tartalmaznak arról, hogy a tagállamok nemzeti szinten hogyan hajtják végre az említett rendeletben meghatározott elveket és az azokból eredő jogi kötelezettségeket. E stratégiáknak magukban kell foglalniuk a nemzeti szintű vészhelyzeti tervezést, figyelembe véve a vonatkozó jogszabályok – többek között az (EU) 2019/1896 rendelet (Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség) 8. cikkének (6) bekezdése és 9. cikkének (3), (5) és (6) bekezdése – szerinti vészhelyzeti tervezést, valamint az említett rendeletben meghatározott európai integrált határigazgatás végrehajtását.

Az uniós ügynökségeknek jelentést kell tenniük a Bizottságnak kapacitásaikról és vészhelyzeti terveikről, ezenkívül minden egyéb olyan jelentést is rendelkezésre kell bocsátaniuk, amelyet a Bizottság ebben az összefüggésben felhasználhat.

Az EKSZ-nek hozzá kell járulnia a migráció külső vonatkozásaihoz és a származási, tranzit- és/vagy célországnak minősülő harmadik országokkal folytatott együttműködési tevékenységekhez.

A harmadik országok számára lehetővé kell tenni, hogy saját migrációs stratégiáikat és vészhelyzeti terveiket önkéntes alapon megosszák a Bizottsággal vagy a hálózattal.

A fenti információk alapján, valamint a menekültügyről és migrációkezelésről szóló rendeletjavaslat 6. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság évente migrációkezelési jelentést nyújt be, amelyben bemutatja a migrációs helyzet várható alakulását, valamint az Unió és a tagállamok felkészültségét.

A tagállamoknak a megfelelő fórumokon meg kell vitatniuk a Bizottság által készített éves migrációkezelési jelentések eredményeit.

A Bizottságnak a hálózat többi szereplőjének támogatásával keretet kell biztosítania az éves migrációkezelési jelentések eredményei követésének figyelemmel kíséréséhez, és a következő éves ciklusjelentésekben be kell számolnia az elért eredményekről és az aktuális helyzetről.

3.   Migrációs válságkezelési szakasz (2. szakasz)

a)   Célkitűzés

A válságkezelési szakaszban a migrációs felkészültségi és válságkezelési terv célkitűzése a migrációs válságra adott gyors, hatékony és összehangolt uniós válasz támogatása azáltal, hogy időszerű és naprakész információkat nyújt az uniós döntéshozóknak a kibontakozó operatív helyzetről, valamint támogatja a nyomon követést, a helyszíni koordinációt és a valamennyi szereplő közötti technikai szintű kommunikációt.

b)   Irányítás

A migrációs felkészültségi és válságkezelési terv válságkezelési szakaszában, valamint az általános uniós válságkezelési mechanizmusok (uniós polgári védelmi mechanizmus, politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmus, általános biztonsági sürgősségi riasztórendszer és válságelhárítási mechanizmus) aktiválásáig a migrációs felkészültségi és válságkezelési terv célkitűzésének megvalósítása érdekében a saját keretét és jelentéstételi mechanizmusát használja, beleértve a hálózatot is.

Amint az általános uniós válságkezelési mechanizmusokat a vonatkozó eljárásoknak és célkitűzéseknek megfelelően aktiválják, biztosítani kell az átfogó válságkezelés szerepét, beleértve a mechanizmusok között szükséges koordinációt.

A 2. szakasz aktiválása során az 1. szakasz tevékenységei folytatódnak és intenzívebbé válnak.

A hálózatnak – a Bizottság által aktivált és vezetett formában – támogatnia kell az általános uniós válságkezelési mechanizmusok munkáját. A támogatásnak különösen az e mechanizmusokkal kapcsolatos megbeszélésekhez és döntésekhez szükséges helyzetismeret biztosítására, valamint az érintett szereplők általi végrehajtásuk nyomon követésére kell összpontosítania. E célból a hálózatnak rendszeresen videokonferenciákat kell tartania, és meg kell vitatnia az általános uniós válságkezelési mechanizmusok keretében hozott döntések valamennyi operatív vonatkozását, és jelentést kell tennie azokról.

Aktiválás esetén a tagállami válságkezelési központoknak biztosítaniuk kell az általános uniós válságkezelési mechanizmusokhoz – többek között az uniós polgári védelmi mechanizmushoz és annak Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központjához – való megfelelő kapcsolódást, valamint az 5. ajánlásban említett iránymutatásokkal összhangban támogatniuk kell a hálózatbeli kapcsolattartójuk tevékenységét.

Szükség esetén és az uniós politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmus keretében a Tanácsban tartott üléseket kiegészítve további megbeszélésekre kerülhet sor az érintett tanácsi előkészítő szervekben vagy a Tanácsban a Bizottság helyzetjelentéseinek megállapításai alapján.

Minden szereplőnek meg kell tennie a szükséges intézkedéseket, beleértve az eszköztárban a d) pont alatt felsoroltakat is.

c)   Munkafolyamat

| 1. | A migrációs felkészültségi és válságkezelési terv válságkezelési szakaszát a Bizottság indíthatja el a 4. ajánlásban említett migrációs válsághelyzettel szembesülő tagállammal egyetértésben. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A Bizottság kapcsolattartójának tájékoztatnia kell a hálózat többi kapcsolattartóját (az uniós elnökséget, a tagállamokat, a Tanácsot, az EKSZ-t, az uniós ügynökségeket) arról a döntésről, hogy a válságkezelési szakaszban aktiválják a migrációs felkészültségi és válságkezelési tervet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A Bizottság azonnal, teljes körűen aktiválja a hálózatot, hogy az a hét minden napján a nap 24 órájában működjön, és sürgős ülést/videokonferenciát hív össze a hálózatnak az alábbi pontok technikai szintű megvitatása érdekében:






  a) | információcsere a helyzetről; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

információcsere a helyzetről;

| b) | a gyors, hatékony és eredményes reagálás lehetőségeinek elemzése; |
| --- | --- |

b)

a gyors, hatékony és eredményes reagálás lehetőségeinek elemzése;

| c) | a nyilvános kommunikációra szánt üzenetek koordinálása a meglévő struktúrákkal összhangban; |
| --- | --- |

c)

a nyilvános kommunikációra szánt üzenetek koordinálása a meglévő struktúrákkal összhangban;

| d) | a támogatás helyszíni koordinálása. |
| --- | --- |

d)

a támogatás helyszíni koordinálása.

| 4. | Az érintett tagállamnak életbe kell léptetnie saját rendkívüli intézkedéseit, és el kell végeznie a szükségletek előzetes értékelését, amelyet haladéktalanul meg kell osztania a Bizottsággal és a hálózat többi tagjával. Ennek az előzetes értékelésnek a következő információkat kell tartalmaznia:






  a) | a helyszíni helyzet, a fő hajtóerők és az előrejelzés, beleértve a lehetséges következményeket is; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

a helyszíni helyzet, a fő hajtóerők és az előrejelzés, beleértve a lehetséges következményeket is;

| b) | a jelenlegi anyagi, működési és pénzügyi kapacitás; |
| --- | --- |

b)

a jelenlegi anyagi, működési és pénzügyi kapacitás;

| c) | a rendkívüli intézkedések végrehajtása; |
| --- | --- |

c)

a rendkívüli intézkedések végrehajtása;

| d) | az anyagi, működési és pénzügyi szükségletek, amelyeket az adott szereplőknek, többek között más tagállamoknak vagy uniós ügynökségeknek kell biztosítaniuk. |
| --- | --- |

d)

az anyagi, működési és pénzügyi szükségletek, amelyeket az adott szereplőknek, többek között más tagállamoknak vagy uniós ügynökségeknek kell biztosítaniuk.

| 5. | A hálózaton keresztül összegyűjtött információk alapján a Bizottságnak különösen az alábbiakról kell tájékoztatnia a hálózatot:






  a) | a helyzet áttekintése, beleértve az előrejelzést és a lehetséges következményeket; lehetőség szerint az érintett harmadik országoktól származó és az azokról szóló információkat is meg kell osztani; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

a helyzet áttekintése, beleértve az előrejelzést és a lehetséges következményeket; lehetőség szerint az érintett harmadik országoktól származó és az azokról szóló információkat is meg kell osztani;

| b) | a válság által érintett tagállamok és a származási, tranzit- és/vagy célországnak minősülő harmadik országok jelenlegi kapacitásai, valamint az EU és más tagállamok jelenlegi kapacitásai a válság kezelésére; |
| --- | --- |

b)

a válság által érintett tagállamok és a származási, tranzit- és/vagy célországnak minősülő harmadik országok jelenlegi kapacitásai, valamint az EU és más tagállamok jelenlegi kapacitásai a válság kezelésére;

| c) | az uniós és tagállami segítségnyújtás jelenlegi szintje; |
| --- | --- |

c)

az uniós és tagállami segítségnyújtás jelenlegi szintje;

| d) | a hiányosságok és a szükségletek értékelése; |
| --- | --- |

d)

a hiányosságok és a szükségletek értékelése;

| e) | lehetséges intézkedések az uniós intézmények, az uniós szervek, az uniós ügynökségek és a tagállamok szintjén az alábbi eszköztárból. |
| --- | --- |

e)

lehetséges intézkedések az uniós intézmények, az uniós szervek, az uniós ügynökségek és a tagállamok szintjén az alábbi eszköztárból.

Amennyiben egy tagállam a migrációs és menekültügyi válsághelyzetek és vis maior helyzetek kezeléséről szóló rendeletjavaslat 2. cikkének (1) bekezdése vagy 6. cikkének (1) bekezdése alapján indokolással ellátott kérelmet nyújtott be, a hálózaton keresztül összegyűjtött információk támogathatják a Bizottság elemzését és intézkedéseit az említett javaslat 2. és 6. cikkében előírtak szerint.

Amennyiben a Bizottság a menekültügyről és migrációkezeléséről szóló rendeletjavaslat 47. cikke alapján értékel egy tagállamban fennálló migrációs helyzetet, a hálózaton keresztül összegyűjtött információk támogathatják a migrációs nyomásról szóló, az említett javaslat 48. cikkében előírt bizottsági jelentést.

A polgári védelmi segítségnyújtás tekintetében a tagállamok közötti koordinációt a Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központon keresztül kell biztosítani.

| 6. | A Tanács elnöksége mérlegelhetné egy rendkívüli tanácsi ülés összehívásának szükségességét. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A hálózat az általános uniós válságkezelési rendszerek aktiválását követően bekapcsolódik azok munkájába oly módon, hogy helyzetismeretet nyújt, és biztosítja az e rendszerek keretében elfogadott szükséges intézkedések végrehajtásának technikai szintű nyomon követéséhez szükséges információkat. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A migrációval foglalkozó megfelelő nemzeti válságkezelési mechanizmusoknak biztosítaniuk kell a tagállami koordinációt valamennyi érintett nemzeti szereplő bevonásával, a migrációs felkészültségi és válságkezelési terv végrehajtásával teljes összhangban és koherenciában, valamint az uniós politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmus átfogó koordináló szerepe mellett. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Az uniós polgári védelmi mechanizmus aktiválása esetén a Bizottság Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központjának (ERCC) elő kell segítenie a szükséghelyzeti támogatás gyors célbajuttatását a kérelmező tagállamok számára, és a polgári védelmi segítségnyújtás koordinációs központjaként kell működnie valamennyi uniós tagállam és részt vevő állam között. Az érintett bizottsági szolgálatok között a hét minden napján napi 24 órában fennálló kapcsolatot kell kialakítani. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Adott esetben és lehetőség szerint a harmadik országokban megerősített nyomonkövetési mechanizmust kell létrehozni, amelynek keretében a származási, tranzit- és/vagy célországnak minősülő főbb harmadik országok valamennyi szereplője összekötő tisztviselőket küld ki vagy aktivál. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Az alábbi eszköztárban felsorolt igényektől függően más ágazati válságkezelési mechanizmusokat
  és eszközöket is be kell vonni. |
| --- | --- |

11.

| 12. | A hálózatot a válság teljes időtartama alatt a hét minden napján napi 24 órában, teljes mértékben aktiválni kell. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Az uniós politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmus aktiválása esetén a migráció rendszeres nyomon követését az ISAA-jelentések biztosítják, amelyek az aktiválási időszakban a MISAA-jelentések helyébe lépnek. Amennyiben az uniós politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmust nem aktiválják, a Bizottság által a migrációs felkészültségi és válságkezelési terv első szakaszában kiadott MISAA-jelentéseket az érintett szereplőknek a hálózaton keresztül összegyűjtött hozzájárulásai alapján folytatják. |
| --- | --- |

13.

| 14. | A migrációs felkészültségi és válságkezelési terv e szakaszában a Bizottság által kiadott MISAA-/ISAA-jelentéseket meg kell vitatni az érintett tanácsi előkészítő szervekben vagy a Tanácsban. |
| --- | --- |

14.

| 15. | A migrációs felkészültségi és válságkezelési terv válságkezelési szakaszát a Bizottság a tagállam(ok) kérésére vagy saját kezdeményezésére megszüntetheti, ha a válságot kiváltó helyzet már nem áll fenn, vagy ha azt ellenőrzés alatt tartják. |
| --- | --- |

15.

| 16. | A Bizottságnak a Tanáccsal, az EKSZ-szel és az uniós ügynökségekkel közösen testreszabott képzést kell szerveznie a migrációs válsághelyzetekben alkalmazott eljárásokról és eszközökről annak érdekében, hogy bővítse az érintett személyzet ismereteit és javítsa azok felkészültségét. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Valamennyi szereplőnek nemzeti és európai szinten is rendszeresen tartania kell válsághelyzetekre való reagálási gyakorlatokat, és szükség esetén a levont tanulságok alapján a jelenlegi migrációs felkészültségi és válságkezelési tervet felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

17.

d)   Eszköztár

Az alábbi intézkedések alkotják a migrációs válságnak a vonatkozó jogszabályokkal összhangban történő kezeléséhez szükséges eszköztárat.

Intézkedések a származási, tranzit- és/vagy célországokban

| — | A harmadik partnerekkel folytatott folyamatos együttműködésen túlmenően a Bizottság az EKSZ-szel, az uniós küldöttségekkel és a tagállamokkal együttműködve összehangolja intézkedéseit a származási, tranzit- és/vagy célországnak minősülő főbb harmadik országokkal – különös tekintettel az EU-val szomszédos országokra –, hogy támogassa őket befogadási kapacitásaik további javításában, a migrációs áramlások hatékonyabb kezelésében – különösen a határok védelme és a migránscsempészés elleni küzdelem terén –, valamint a visszatérési együttműködés megerősítésében. |
| --- | --- |

—

A harmadik partnerekkel folytatott folyamatos együttműködésen túlmenően a Bizottság az EKSZ-szel, az uniós küldöttségekkel és a tagállamokkal együttműködve összehangolja intézkedéseit a származási, tranzit- és/vagy célországnak minősülő főbb harmadik országokkal – különös tekintettel az EU-val szomszédos országokra –, hogy támogassa őket befogadási kapacitásaik további javításában, a migrációs áramlások hatékonyabb kezelésében – különösen a határok védelme és a migránscsempészés elleni küzdelem terén –, valamint a visszatérési együttműködés megerősítésében.

| — | A Bizottság a tagállamokkal és az EKSZ-szel együttműködve további biztonságos folyosókat és áttelepítési programokat biztosít az érintett származási, tranzit- és/vagy célországokban. |
| --- | --- |

—

A Bizottság a tagállamokkal és az EKSZ-szel együttműködve további biztonságos folyosókat és áttelepítési programokat biztosít az érintett származási, tranzit- és/vagy célországokban.

| — | A Bizottság együttműködik a főbb nemzetközi szervezetekkel (nevezetesen az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatalával [UNHCR] és az ENSZ Migrációs Szervezetével [IOM]) és a főbb nem kormányzati szervezetekkel, és biztosítja közöttük a szinergiákat az intézkedések megfelelő kiegészítő alkalmazása érdekében az érintett származási, tranzit- és/vagy célországban. |
| --- | --- |

—

A Bizottság együttműködik a főbb nemzetközi szervezetekkel (nevezetesen az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatalával [UNHCR] és az ENSZ Migrációs Szervezetével [IOM]) és a főbb nem kormányzati szervezetekkel, és biztosítja közöttük a szinergiákat az intézkedések megfelelő kiegészítő alkalmazása érdekében az érintett származási, tranzit- és/vagy célországban.

| — | A Bizottság az azonosított szükségletek alapján felülvizsgálja és aktiválja az összes releváns (belső és külső) finanszírozási eszköz keretében rendelkezésre álló finanszírozást, beleértve adott esetben azok vészhelyzeti elemeit is, összhangban azok jogi keretével és célkitűzéseivel. Az eszközök összehangolása elengedhetetlen az elhúzódó migrációs nyomás kezeléséhez. |
| --- | --- |

—

A Bizottság az azonosított szükségletek alapján felülvizsgálja és aktiválja az összes releváns (belső és külső) finanszírozási eszköz keretében rendelkezésre álló finanszírozást, beleértve adott esetben azok vészhelyzeti elemeit is, összhangban azok jogi keretével és célkitűzéseivel. Az eszközök összehangolása elengedhetetlen az elhúzódó migrációs nyomás kezeléséhez.

| — | Kivételes körülmények esetén a Bizottság megvizsgálja, hogy rendelkezésre állnak-e további források, amelyeket a többéves pénzügyi keret rendelkezései alapján mozgósítani lehet, amennyiben a fenti finanszírozás nem elegendő. |
| --- | --- |

—

Kivételes körülmények esetén a Bizottság megvizsgálja, hogy rendelkezésre állnak-e további források, amelyeket a többéves pénzügyi keret rendelkezései alapján mozgósítani lehet, amennyiben a fenti finanszírozás nem elegendő.

| — | A Bizottság a tagállamokkal együttműködve fontolóra veszi az uniós és a nemzeti költségvetésekből származó finanszírozás együttes felhasználását, amíg döntés nem születik a finanszírozásnak a jövőbeli többéves pénzügyi keret időszakában való folytatásáról. |
| --- | --- |

—

A Bizottság a tagállamokkal együttműködve fontolóra veszi az uniós és a nemzeti költségvetésekből származó finanszírozás együttes felhasználását, amíg döntés nem születik a finanszírozásnak a jövőbeli többéves pénzügyi keret időszakában való folytatásáról.

| — | Adott esetben és lehetőség szerint a Bizottság – a meglévő tagállami intézkedéseket figyelembe véve – megerősített ellenőrzési mechanizmust alakít ki a harmadik országokban, ezenkívül felhasználja a migrációs útvonalanként megszervezett külön videokonferenciákat is, amennyiben azokat a migrációs felkészültségi és válságkezelési terv alapján hozták létre, valamint összekötő tisztviselőket küld ki vagy aktivál a származási, tranzit- és/vagy célországnak minősülő főbb harmadik országokban. |
| --- | --- |

—

Adott esetben és lehetőség szerint a Bizottság – a meglévő tagállami intézkedéseket figyelembe véve – megerősített ellenőrzési mechanizmust alakít ki a harmadik országokban, ezenkívül felhasználja a migrációs útvonalanként megszervezett külön videokonferenciákat is, amennyiben azokat a migrációs felkészültségi és válságkezelési terv alapján hozták létre, valamint összekötő tisztviselőket küld ki vagy aktivál a származási, tranzit- és/vagy célországnak minősülő főbb harmadik országokban.

| — | Amennyiben az EU és egy harmadik ország jogállásról szóló megállapodást kötött, a Frontex határigazgatási csapatokat küld ki, hogy támogassa az adott harmadik ország illetékes hatóságait határainak ellenőrzésében. |
| --- | --- |

—

Amennyiben az EU és egy harmadik ország jogállásról szóló megállapodást kötött, a Frontex határigazgatási csapatokat küld ki, hogy támogassa az adott harmadik ország illetékes hatóságait határainak ellenőrzésében.

| — | Az EKSZ a migráció külső dimenziójával kapcsolatos vagy azt érintő súlyos helyzet vagy vészhelyzet esetén aktiválja válságelhárítási mechanizmusát, adott esetben a válságelhárítási mechanizmus egyes elemeinek (válságértekezlet, válságkezelési egység, válságfórum és munkacsoport) alkalmazásával. |
| --- | --- |

—

Az EKSZ a migráció külső dimenziójával kapcsolatos vagy azt érintő súlyos helyzet vagy vészhelyzet esetén aktiválja válságelhárítási mechanizmusát, adott esetben a válságelhárítási mechanizmus egyes elemeinek (válságértekezlet, válságkezelési egység, válságfórum és munkacsoport) alkalmazásával.

| — | Az EKSZ-küldöttségek a Bizottsággal szoros együttműködésben a válság előtt, alatt és után is elvégzik feladataikat, többek között helyzetismeretet biztosítanak, de közreműködnek az EU diplomáciai, politikai és operatív válaszlépéseinek végrehajtásában is. |
| --- | --- |

—

Az EKSZ-küldöttségek a Bizottsággal szoros együttműködésben a válság előtt, alatt és után is elvégzik feladataikat, többek között helyzetismeretet biztosítanak, de közreműködnek az EU diplomáciai, politikai és operatív válaszlépéseinek végrehajtásában is.

| — | Az EKSZ mozgósítja a Biztonsági és Békevédelmi Integrált Megközelítés Igazgatóságának, a Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálatnak, a Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálatnak, valamint a közös biztonság- és védelempolitikai misszióknak a funkcióit annak érdekében, hogy a helyzetismereti és felkészültségi (rezilienciával kapcsolatos) funkcióknak megfelelően naprakésszé tegye az adott koordinációs platformot. |
| --- | --- |

—

Az EKSZ mozgósítja a Biztonsági és Békevédelmi Integrált Megközelítés Igazgatóságának, a Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálatnak, a Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálatnak, valamint a közös biztonság- és védelempolitikai misszióknak a funkcióit annak érdekében, hogy a helyzetismereti és felkészültségi (rezilienciával kapcsolatos) funkcióknak megfelelően naprakésszé tegye az adott koordinációs platformot.

Intézkedések a tagállamokban az EU külső határain

| — | A tagállamok az EU külső határain aktiválják a határigazgatásra, a befogadásra és a menekültügyre vonatkozó nemzeti vészhelyzeti tervezést/intézkedéseket. |
| --- | --- |

—

A tagállamok az EU külső határain aktiválják a határigazgatásra, a befogadásra és a menekültügyre vonatkozó nemzeti vészhelyzeti tervezést/intézkedéseket.

| — | A tagállamok tájékoztatást nyújtanak az EU külső határain fennálló operatív helyzetről, hiányosságokról és szükségletekről. |
| --- | --- |

—

A tagállamok tájékoztatást nyújtanak az EU külső határain fennálló operatív helyzetről, hiányosságokról és szükségletekről.

| — | Az EU külső határán lévő tagállamok kérésére az uniós polgári védelmi mechanizmus aktiválható a szükséges segítségnyújtás biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

—

Az EU külső határán lévő tagállamok kérésére az uniós polgári védelmi mechanizmus aktiválható a szükséges segítségnyújtás biztosítása érdekében.

| — | A Bizottsággal és az uniós ügynökségekkel együttműködésben megerősítik a határőrizetet annak érdekében, hogy azt a leginkább érintett területekre is kiterjesszék. |
| --- | --- |

—

A Bizottsággal és az uniós ügynökségekkel együttműködésben megerősítik a határőrizetet annak érdekében, hogy azt a leginkább érintett területekre is kiterjesszék.

| — | A Frontex a tagállamok kérésére támogatást nyújt a meglévő közös műveletek megerősítéséhez vagy a Frontex gyorsreagálási határvédelmi intervenciójának bevetéséhez. |
| --- | --- |

—

A Frontex a tagállamok kérésére támogatást nyújt a meglévő közös műveletek megerősítéséhez vagy a Frontex gyorsreagálási határvédelmi intervenciójának bevetéséhez.

| — | Az EASO a tagállamokkal együttműködve megfelelő személyzetet és felszerelést küld a befogadás és a menekültügy terén való segítségnyújtás céljából. |
| --- | --- |

—

Az EASO a tagállamokkal együttműködve megfelelő személyzetet és felszerelést küld a befogadás és a menekültügy terén való segítségnyújtás céljából.

| — | Az Europol a tagállamokkal együttműködve személyzetét/berendezéseit/kapcsolattartóit küldi ki az érkező migránsok biztonsági ellenőrzésének elvégzésére. |
| --- | --- |

—

Az Europol a tagállamokkal együttműködve személyzetét/berendezéseit/kapcsolattartóit küldi ki az érkező migránsok biztonsági ellenőrzésének elvégzésére.

| — | A Frontex a tagállamokkal összehangoltan támogatja a visszaküldési tevékenységeket azáltal, hogy visszaküldési szakértőket küld ki, és a visszatérési műveletek lebonyolításához charter- és menetrend szerinti járatok indítását szervezi meg és koordinálja, ezenkívül a visszaküldéshez kísérőket és megfigyelőket biztosít. |
| --- | --- |

—

A Frontex a tagállamokkal összehangoltan támogatja a visszaküldési tevékenységeket azáltal, hogy visszaküldési szakértőket küld ki, és a visszatérési műveletek lebonyolításához charter- és menetrend szerinti járatok indítását szervezi meg és koordinálja, ezenkívül a visszaküldéshez kísérőket és megfigyelőket biztosít.

| — | A Bizottság a tagállamokban az EU külső határain európai regionális munkacsoportokat hoz létre, amelyek keretként szolgálnak az információcsere megkönnyítéséhez és az érdekelt felek közötti koordináció javításához. |
| --- | --- |

—

A Bizottság a tagállamokban az EU külső határain európai regionális munkacsoportokat hoz létre, amelyek keretként szolgálnak az információcsere megkönnyítéséhez és az érdekelt felek közötti koordináció javításához.

| — | A nagy nyomásnak kitett helyszíneken migrációkezelést támogató csoportokat és befogadó állomásokat alakítanak ki, amelyekhez a személyzetet az érintett nemzeti hatóságok adják, és amelyekhez az uniós ügynökségek a szükséges migrációs és biztonsági információs rendszerek biztosításával nyújtanak támogatást. |
| --- | --- |

—

A nagy nyomásnak kitett helyszíneken migrációkezelést támogató csoportokat és befogadó állomásokat alakítanak ki, amelyekhez a személyzetet az érintett nemzeti hatóságok adják, és amelyekhez az uniós ügynökségek a szükséges migrációs és biztonsági információs rendszerek biztosításával nyújtanak támogatást.

| — | A Bizottság személyzetet küld a tagállamokba az EU külső határaira, hogy segítse a reagálási intézkedések koordinálását. |
| --- | --- |

—

A Bizottság személyzetet küld a tagállamokba az EU külső határaira, hogy segítse a reagálási intézkedések koordinálását.

| — | A Bizottság a tagállamokkal együttműködve megállapodik a kulcsfontosságú nyilvános válságkommunikációs üzenetekről, és a leghatékonyabb kommunikációs eszközöket – többek között az uniós politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmus platformját – használja ezen üzenetek terjesztésére és a dezinformáció elleni küzdelemre. |
| --- | --- |

—

A Bizottság a tagállamokkal együttműködve megállapodik a kulcsfontosságú nyilvános válságkommunikációs üzenetekről, és a leghatékonyabb kommunikációs eszközöket – többek között az uniós politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmus platformját – használja ezen üzenetek terjesztésére és a dezinformáció elleni küzdelemre.

| — | A Bizottság a tagállamokkal közösen eseti alapon együttműködik a főbb nemzetközi szervezetekkel (nevezetesen az UNHCR-rel és az IOM-mel) és a kulcsfontosságú nem kormányzati szervezetekkel az EU külső határain alkalmazott tagállami intézkedések megfelelő kiegészítése érdekében. |
| --- | --- |

—

A Bizottság a tagállamokkal közösen eseti alapon együttműködik a főbb nemzetközi szervezetekkel (nevezetesen az UNHCR-rel és az IOM-mel) és a kulcsfontosságú nem kormányzati szervezetekkel az EU külső határain alkalmazott tagállami intézkedések megfelelő kiegészítése érdekében.

| — | A Bizottság elérhetővé teszi a támogatott önkéntes visszatéréssel és reintegrációval kapcsolatos, a tagállamok által igénybe vehető projekteket. |
| --- | --- |

—

A Bizottság elérhetővé teszi a támogatott önkéntes visszatéréssel és reintegrációval kapcsolatos, a tagállamok által igénybe vehető projekteket.

| — | A Bizottság a tagállamok szükségleteinek felmérése alapján felülvizsgálja és aktiválja az összes releváns (belső és külső) finanszírozási eszköz keretében rendelkezésre álló finanszírozást, beleértve adott esetben azok vészhelyzeti elemeit is. |
| --- | --- |

—

A Bizottság a tagállamok szükségleteinek felmérése alapján felülvizsgálja és aktiválja az összes releváns (belső és külső) finanszírozási eszköz keretében rendelkezésre álló finanszírozást, beleértve adott esetben azok vészhelyzeti elemeit is.

| — | Kivételes körülmények esetén a Bizottság megvizsgálja, hogy rendelkezésre állnak-e további források, amelyeket a többéves pénzügyi keret rendelkezései alapján mozgósítani lehet, amennyiben a fenti finanszírozás nem elegendő. |
| --- | --- |

—

Kivételes körülmények esetén a Bizottság megvizsgálja, hogy rendelkezésre állnak-e további források, amelyeket a többéves pénzügyi keret rendelkezései alapján mozgósítani lehet, amennyiben a fenti finanszírozás nem elegendő.

| — | A Bizottság a tagállamokkal együttműködve fontolóra veszi az uniós és a nemzeti költségvetésekből származó finanszírozás együttes felhasználását, amíg döntés nem születik a finanszírozásnak a jövőbeli többéves pénzügyi keret időszakában való folytatásáról. |
| --- | --- |

—

A Bizottság a tagállamokkal együttműködve fontolóra veszi az uniós és a nemzeti költségvetésekből származó finanszírozás együttes felhasználását, amíg döntés nem születik a finanszírozásnak a jövőbeli többéves pénzügyi keret időszakában való folytatásáról.

| — | A nyomásnak ki nem tett tagállamok segítséget nyújthatnak az EU külső határain lévő tagállamoknak felszerelések, anyagok, személyzet, szakképzett személyzet bevetése, a migránsok önkéntes áthelyezése, valamint az uniós ügynökségek műveleteihez való személyzeti hozzájárulás révén. |
| --- | --- |

—

A nyomásnak ki nem tett tagállamok segítséget nyújthatnak az EU külső határain lévő tagállamoknak felszerelések, anyagok, személyzet, szakképzett személyzet bevetése, a migránsok önkéntes áthelyezése, valamint az uniós ügynökségek műveleteihez való személyzeti hozzájárulás révén.

| — | A nyomásnak ki nem tett tagállamok anyagilag is hozzájárulhatnak a biztonsági intézkedések végrehajtásához szükséges további pénzügyi megoldásokhoz. |
| --- | --- |

—

A nyomásnak ki nem tett tagállamok anyagilag is hozzájárulhatnak a biztonsági intézkedések végrehajtásához szükséges további pénzügyi megoldásokhoz.

Intézkedések a nyomásnak kitett más tagállamokban

| — | A nyomásnak kitett más tagállamok a befogadással és a menekültüggyel kapcsolatos nemzeti vészhelyzeti tervezést/intézkedéseket aktiválnak. |
| --- | --- |

—

A nyomásnak kitett más tagállamok a befogadással és a menekültüggyel kapcsolatos nemzeti vészhelyzeti tervezést/intézkedéseket aktiválnak.

| — | A nyomásnak kitett más tagállamok tájékoztatást nyújtanak az operatív helyzetről, a hiányosságokról és a szükségletekről. |
| --- | --- |

—

A nyomásnak kitett más tagállamok tájékoztatást nyújtanak az operatív helyzetről, a hiányosságokról és a szükségletekről.

| — | A nyomásnak kitett tagállamok kérésére az uniós polgári védelmi mechanizmust aktiválják a szükséges segítségnyújtás biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

—

A nyomásnak kitett tagállamok kérésére az uniós polgári védelmi mechanizmust aktiválják a szükséges segítségnyújtás biztosítása érdekében.

| — | A Bizottság a nyomásnak kitett más tagállamokban európai regionális munkacsoportokat hoz létre, amelyek keretként szolgálnak az információcsere megkönnyítéséhez és az érdekelt felek közötti koordináció javításához. |
| --- | --- |

—

A Bizottság a nyomásnak kitett más tagállamokban európai regionális munkacsoportokat hoz létre, amelyek keretként szolgálnak az információcsere megkönnyítéséhez és az érdekelt felek közötti koordináció javításához.

| — | A Frontex a tagállamokkal összehangoltan támogatja a visszaküldési tevékenységeket azáltal, hogy visszaküldési szakértőket küld ki, és a visszatérési műveletek lebonyolításához charter- és menetrend szerinti járatok indítását szervezi meg és koordinálja, ezenkívül a visszaküldéshez kísérőket és megfigyelőket biztosít. |
| --- | --- |

—

A Frontex a tagállamokkal összehangoltan támogatja a visszaküldési tevékenységeket azáltal, hogy visszaküldési szakértőket küld ki, és a visszatérési műveletek lebonyolításához charter- és menetrend szerinti járatok indítását szervezi meg és koordinálja, ezenkívül a visszaküldéshez kísérőket és megfigyelőket biztosít.

| — | Az EASO a tagállamokkal együttműködve megfelelő személyzetet és felszerelést küld a befogadás és a menekültügy terén való segítségnyújtás céljából. |
| --- | --- |

—

Az EASO a tagállamokkal együttműködve megfelelő személyzetet és felszerelést küld a befogadás és a menekültügy terén való segítségnyújtás céljából.

| — | Az Europol személyzetét/berendezéseit/kapcsolattartóit küldi ki az érkező migránsok biztonsági ellenőrzésének elvégzésére. |
| --- | --- |

—

Az Europol személyzetét/berendezéseit/kapcsolattartóit küldi ki az érkező migránsok biztonsági ellenőrzésének elvégzésére.

| — | A Bizottság személyzetet küld a nyomásnak kitett tagállamokba, hogy segítse a reagálási intézkedések koordinálását. |
| --- | --- |

—

A Bizottság személyzetet küld a nyomásnak kitett tagállamokba, hogy segítse a reagálási intézkedések koordinálását.

| — | A Bizottság a tagállamokkal együttműködve megállapodik a kulcsfontosságú nyilvános válságkommunikációs üzenetekről, és a leghatékonyabb kommunikációs eszközöket – többek között az uniós politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmus platformját – használja ezen üzenetek terjesztésére és a dezinformáció elleni küzdelemre. |
| --- | --- |

—

A Bizottság a tagállamokkal együttműködve megállapodik a kulcsfontosságú nyilvános válságkommunikációs üzenetekről, és a leghatékonyabb kommunikációs eszközöket – többek között az uniós politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmus platformját – használja ezen üzenetek terjesztésére és a dezinformáció elleni küzdelemre.

| — | A Bizottság a tagállamokkal közösen együttműködik a főbb nemzetközi szervezetekkel (nevezetesen az UNHCR-rel és az IOM-mel) és a kulcsfontosságú nem kormányzati szervezetekkel a nyomásnak kitett más tagállamok intézkedéseinek megfelelő kiegészítése érdekében. |
| --- | --- |

—

A Bizottság a tagállamokkal közösen együttműködik a főbb nemzetközi szervezetekkel (nevezetesen az UNHCR-rel és az IOM-mel) és a kulcsfontosságú nem kormányzati szervezetekkel a nyomásnak kitett más tagállamok intézkedéseinek megfelelő kiegészítése érdekében.

| — | A Bizottság elérhetővé teszi a támogatott önkéntes visszatéréssel és reintegrációval kapcsolatos, a nyomásnak kitett más tagállamok által igénybe vehető projekteket. |
| --- | --- |

—

A Bizottság elérhetővé teszi a támogatott önkéntes visszatéréssel és reintegrációval kapcsolatos, a nyomásnak kitett más tagállamok által igénybe vehető projekteket.

| — | A Bizottság a tagállamok szükségleteinek felmérése alapján felülvizsgálja és aktiválja az összes releváns (belső és külső) finanszírozási eszköz keretében rendelkezésre álló finanszírozást, beleértve adott esetben azok vészhelyzeti elemeit is. |
| --- | --- |

—

A Bizottság a tagállamok szükségleteinek felmérése alapján felülvizsgálja és aktiválja az összes releváns (belső és külső) finanszírozási eszköz keretében rendelkezésre álló finanszírozást, beleértve adott esetben azok vészhelyzeti elemeit is.

| — | Kivételes körülmények esetén a Bizottság megvizsgálja, hogy rendelkezésre állnak-e további források, amelyeket a többéves pénzügyi keret rendelkezései alapján mozgósítani lehet, amennyiben a fenti finanszírozás nem elegendő. |
| --- | --- |

—

Kivételes körülmények esetén a Bizottság megvizsgálja, hogy rendelkezésre állnak-e további források, amelyeket a többéves pénzügyi keret rendelkezései alapján mozgósítani lehet, amennyiben a fenti finanszírozás nem elegendő.

| — | A Bizottság a tagállamokkal együttműködve fontolóra veszi az uniós és a nemzeti költségvetésekből származó finanszírozás együttes felhasználását, amíg döntés nem születik a finanszírozásnak a jövőbeli többéves pénzügyi keret időszakában való folytatásáról. |
| --- | --- |

—

A Bizottság a tagállamokkal együttműködve fontolóra veszi az uniós és a nemzeti költségvetésekből származó finanszírozás együttes felhasználását, amíg döntés nem születik a finanszírozásnak a jövőbeli többéves pénzügyi keret időszakában való folytatásáról.

| — | A nyomásnak ki nem tett tagállamok segítséget nyújthatnak a nyomásnak kitett más tagállamoknak felszerelések, anyagok, személyzet, szakképzett személyzet bevetése, a migránsok önkéntes áthelyezése, valamint az uniós ügynökségek műveleteihez való személyzeti hozzájárulás révén. |
| --- | --- |

—

A nyomásnak ki nem tett tagállamok segítséget nyújthatnak a nyomásnak kitett más tagállamoknak felszerelések, anyagok, személyzet, szakképzett személyzet bevetése, a migránsok önkéntes áthelyezése, valamint az uniós ügynökségek műveleteihez való személyzeti hozzájárulás révén.

| — | A nyomásnak ki nem tett tagállamok anyagilag is hozzájárulhatnak a biztonsági intézkedések végrehajtásához szükséges további pénzügyi megoldásokhoz. |
| --- | --- |

—

A nyomásnak ki nem tett tagállamok anyagilag is hozzájárulhatnak a biztonsági intézkedések végrehajtásához szükséges további pénzügyi megoldásokhoz.

1. ÁBRA

Ez az ábra vizuálisan mutatja be a migrációs felkészültségi és válságkezelési terv többszintű felépítését.

Image 1

---

Helyesbítések

| 2020.10.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/39

---

Helyesbítés az eredetmegjelölésekről és a földrajzi jelzésekről szóló Lisszaboni Megállapodás genfi szövegéhez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 271., 2019. október 24.
  )

„
  A LISSZABONI MEGÁLLAPODÁS EREDETMEGJELÖLÉSEKRŐL ÉS FÖLDRAJZI JELZÉSEKRŐL SZÓLÓ GENFI SZÖVEGE

Cikkek jegyzéke

| I. fejezet: | Bevezető és általános rendelkezések






  1. cikk: | Rövidített kifejezések |
| --- | --- | --- |

I. fejezet:

Bevezető és általános rendelkezések

1. cikk:

Rövidített kifejezések

| 2. cikk: | Tárgy |
| --- | --- |

2. cikk:

Tárgy

| 3. cikk: | Illetékes hatóság |
| --- | --- |

3. cikk:

Illetékes hatóság

| 4. cikk: | Nemzetközi lajstrom |
| --- | --- |

4. cikk:

Nemzetközi lajstrom

| II. fejezet: | Bejelentés és nemzetközi lajstromozás






  5. cikk: | Bejelentés |
| --- | --- | --- |

II. fejezet:

Bejelentés és nemzetközi lajstromozás

5. cikk:

Bejelentés

| 6. cikk: | Nemzetközi lajstromozás |
| --- | --- |

6. cikk:

Nemzetközi lajstromozás

| 7. cikk: | Díjak |
| --- | --- |

7. cikk:

Díjak

| 8. cikk: | A nemzetközi lajstromozás érvényességének időtartama |
| --- | --- |

8. cikk:

A nemzetközi lajstromozás érvényességének időtartama

| III. fejezet: | Oltalom






  9. cikk: | Kötelezettségvállalás az oltalomban részesítésre |
| --- | --- | --- |

III. fejezet:

Oltalom

9. cikk:

Kötelezettségvállalás az oltalomban részesítésre

| 10. cikk: | A Szerződő Felek joga és más jogi eszközök szerinti oltalom |
| --- | --- |

10. cikk:

A Szerződő Felek joga és más jogi eszközök szerinti oltalom

| 11. cikk: | A lajstromozott eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalma |
| --- | --- |

11. cikk:

A lajstromozott eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalma

| 12. cikk: | A köznevesült elnevezéssé válás elleni oltalom |
| --- | --- |

12. cikk:

A köznevesült elnevezéssé válás elleni oltalom

| 13. cikk: | Biztosítékok egyéb jogok tekintetében |
| --- | --- |

13. cikk:

Biztosítékok egyéb jogok tekintetében

| 14. cikk: | Jogérvényesítési eljárások és jogorvoslatok |
| --- | --- |

14. cikk:

Jogérvényesítési eljárások és jogorvoslatok

| IV. fejezet: | Elutasítás és egyéb intézkedések a nemzetközi lajstromozás tekintetében






  15. cikk: | Elutasítás |
| --- | --- | --- |

IV. fejezet:

Elutasítás és egyéb intézkedések a nemzetközi lajstromozás tekintetében

15. cikk:

Elutasítás

| 16. cikk: | Az elutasítás visszavonása |
| --- | --- |

16. cikk:

Az elutasítás visszavonása

| 17. cikk: | Átmeneti időszak |
| --- | --- |

17. cikk:

Átmeneti időszak

| 18. cikk: | Értesítés az oltalom biztosításáról |
| --- | --- |

18. cikk:

Értesítés az oltalom biztosításáról

| 19. cikk: | Érvénytelenítés |
| --- | --- |

19. cikk:

Érvénytelenítés

| 20. cikk: | Változások és egyéb tények bejegyzése a nemzetközi lajstromba |
| --- | --- |

20. cikk:

Változások és egyéb tények bejegyzése a nemzetközi lajstromba

| V. fejezet: | Igazgatási rendelkezések






  21. cikk: | A Lisszaboni Unió tagsága |
| --- | --- | --- |

V. fejezet:

Igazgatási rendelkezések

21. cikk:

A Lisszaboni Unió tagsága

| 22. cikk: | A Külön Unió Közgyűlése |
| --- | --- |

22. cikk:

A Külön Unió Közgyűlése

| 23. cikk: | Nemzetközi Iroda |
| --- | --- |

23. cikk:

Nemzetközi Iroda

| 24. cikk: | Pénzügyek |
| --- | --- |

24. cikk:

Pénzügyek

| 25. cikk: | Végrehajtási Szabályzat |
| --- | --- |

25. cikk:

Végrehajtási Szabályzat

| VI. fejezet: | Felülvizsgálat és módosítás






  26. cikk: | Felülvizsgálat |
| --- | --- | --- |

VI. fejezet:

Felülvizsgálat és módosítás

26. cikk:

Felülvizsgálat

| 27. cikk: | Egyes cikkek Közgyűlés általi módosítása |
| --- | --- |

27. cikk:

Egyes cikkek Közgyűlés általi módosítása

| VII. fejezet: | Záró rendelkezések






  28. cikk: | E szöveg részesévé válás |
| --- | --- | --- |

VII. fejezet:

Záró rendelkezések

28. cikk:

E szöveg részesévé válás

| 29. cikk: | A megerősítések és csatlakozások hatályossá válásának időpontja |
| --- | --- |

29. cikk:

A megerősítések és csatlakozások hatályossá válásának időpontja

| 30. cikk: | Fenntartások tilalma |
| --- | --- |

30. cikk:

Fenntartások tilalma

| 31. cikk: | A Lisszaboni Megállapodás és az 1967. évi szöveg alkalmazása |
| --- | --- |

31. cikk:

A Lisszaboni Megállapodás és az 1967. évi szöveg alkalmazása

| 32. cikk: | Felmondás |
| --- | --- |

32. cikk:

Felmondás

| 33. cikk: | E szöveg nyelvei; Aláírás |
| --- | --- |

33. cikk:

E szöveg nyelvei; Aláírás

| 34. cikk: | Letéteményes |
| --- | --- |

34. cikk:

Letéteményes

I.   FEJEZET

Bevezető és általános rendelkezések

1. cikk

Rövidített kifejezések

Kifejezetten eltérő rendelkezés hiányában e szöveg alkalmazásában:

| i. | »Lisszaboni Megállapodás«: az eredetmegjelölések oltalmára és nemzetközi lajstromozására vonatkozó, 1958. október 31-i Lisszaboni Megállapodás; |
| --- | --- |

i.

»Lisszaboni Megállapodás«: az eredetmegjelölések oltalmára és nemzetközi lajstromozására vonatkozó, 1958. október 31-i Lisszaboni Megállapodás;

| ii. | »1967. évi szöveg«: az 1967. július 14-én Stockholmban felülvizsgált, és 1979. szeptember 28-án módosított Lisszaboni Megállapodás; |
| --- | --- |

ii.

»1967. évi szöveg«: az 1967. július 14-én Stockholmban felülvizsgált, és 1979. szeptember 28-án módosított Lisszaboni Megállapodás;

| iii. | »e szöveg«: a jelen szöveggel létrehozott, az eredetmegjelölésekről és földrajzi jelzésekről szóló Lisszaboni Megállapodás; |
| --- | --- |

iii.

»e szöveg«: a jelen szöveggel létrehozott, az eredetmegjelölésekről és földrajzi jelzésekről szóló Lisszaboni Megállapodás;

| iv. | »Végrehajtási Szabályzat«: a 25. cikkben említett Végrehajtási Szabályzat; |
| --- | --- |

iv.

»Végrehajtási Szabályzat«: a 25. cikkben említett Végrehajtási Szabályzat;

| v. | »Párizsi Egyezmény«: az ipari tulajdon oltalmára 1883. március 20-án létrehozott, felülvizsgált és módosított Párizsi Egyezmény; |
| --- | --- |

v.

»Párizsi Egyezmény«: az ipari tulajdon oltalmára 1883. március 20-án létrehozott, felülvizsgált és módosított Párizsi Egyezmény;

| vi. | »eredetmegjelölés«: a 2. cikk (1) bekezdésének i. pontjában említett elnevezés; |
| --- | --- |

vi.

»eredetmegjelölés«: a 2. cikk (1) bekezdésének i. pontjában említett elnevezés;

| vii. | »földrajzi jelzés«: a 2. cikk (1) bekezdésének ii. pontjában említett jelzés; |
| --- | --- |

vii.

»földrajzi jelzés«: a 2. cikk (1) bekezdésének ii. pontjában említett jelzés;

| viii. | »nemzetközi lajstrom«: a Nemzetközi Iroda által a 4. cikkel összhangban vezetett nemzetközi lajstrom, amely az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nemzetközi lajstromozására vonatkozó adatok hivatalos gyűjteménye, függetlenül az adatok tárolására szolgáló hordozótól; |
| --- | --- |

viii.

»nemzetközi lajstrom«: a Nemzetközi Iroda által a 4. cikkel összhangban vezetett nemzetközi lajstrom, amely az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nemzetközi lajstromozására vonatkozó adatok hivatalos gyűjteménye, függetlenül az adatok tárolására szolgáló hordozótól;

| ix. | »nemzetközi lajstromozás«: a nemzetközi lajstromba bejegyzett nemzetközi lajstromozás; |
| --- | --- |

ix.

»nemzetközi lajstromozás«: a nemzetközi lajstromba bejegyzett nemzetközi lajstromozás;

| x. | »bejelentés«: a nemzetközi lajstromozásra irányuló bejelentés; |
| --- | --- |

x.

»bejelentés«: a nemzetközi lajstromozásra irányuló bejelentés;

| xi. | »lajstromozott«: az e szöveggel összhangban a nemzetközi lajstromba bejegyzett; |
| --- | --- |

xi.

»lajstromozott«: az e szöveggel összhangban a nemzetközi lajstromba bejegyzett;

| xii. | »földrajzi származási terület«: a 2. cikk (2) bekezdésében említett földrajzi terület; |
| --- | --- |

xii.

»földrajzi származási terület«: a 2. cikk (2) bekezdésében említett földrajzi terület;

| xiii. | »határokon átnyúló földrajzi terület«: egymással szomszédos Szerződő Felek területén található vagy azokat magában foglaló földrajzi terület; |
| --- | --- |

xiii.

»határokon átnyúló földrajzi terület«: egymással szomszédos Szerződő Felek területén található vagy azokat magában foglaló földrajzi terület;

| xiv. | »Szerződő Fél«: az az állam vagy kormányközi szervezet, amely részese e szövegnek; |
| --- | --- |

xiv.

»Szerződő Fél«: az az állam vagy kormányközi szervezet, amely részese e szövegnek;

| xv. | »származás szerinti Szerződő Fél«: az a Szerződő Fél, amelynek területén az adott földrajzi származási terület található, vagy azok a Szerződő Felek, amelyek területén a határokon átnyúló földrajzi származási terület található; |
| --- | --- |

xv.

»származás szerinti Szerződő Fél«: az a Szerződő Fél, amelynek területén az adott földrajzi származási terület található, vagy azok a Szerződő Felek, amelyek területén a határokon átnyúló földrajzi származási terület található;

| xvi. | »illetékes hatóság«: a 3. cikknek megfelelően kijelölt szerv; |
| --- | --- |

xvi.

»illetékes hatóság«: a 3. cikknek megfelelően kijelölt szerv;

| xvii. | »kedvezményezettek«: azok a természetes vagy jogi személyek, amelyek a származás szerinti Szerződő Fél joga alapján jogosultak az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés használatára; |
| --- | --- |

xvii.

»kedvezményezettek«: azok a természetes vagy jogi személyek, amelyek a származás szerinti Szerződő Fél joga alapján jogosultak az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés használatára;

| xviii. | »kormányközi szervezet«: az a kormányközi szervezet, amely a 28. cikk (1) bekezdésének iii. pontja alapján e szöveg részesévé válhat; |
| --- | --- |

xviii.

»kormányközi szervezet«: az a kormányközi szervezet, amely a 28. cikk (1) bekezdésének iii. pontja alapján e szöveg részesévé válhat;

| xix. | »Szervezet«: a Szellemi Tulajdon Világszervezete; |
| --- | --- |

xix.

»Szervezet«: a Szellemi Tulajdon Világszervezete;

| xx. | »főigazgató«: a Szervezet főigazgatója; |
| --- | --- |

xx.

»főigazgató«: a Szervezet főigazgatója;

| xxi. | »Nemzetközi Iroda«: a Szervezet Nemzetközi Irodája. |
| --- | --- |

xxi.

»Nemzetközi Iroda«: a Szervezet Nemzetközi Irodája.

2. cikk

Tárgy

(1)   
  [Eredetmegjelölések és földrajzi jelzések] E szöveget a következőkre kell alkalmazni:

| i. | a származás szerinti Szerződő Fél területén oltalomban részesülő, valamely földrajzi terület nevéből álló vagy azt tartalmazó elnevezés, vagy egy ilyen területre vonatkozóként ismert más elnevezés, amely a terméket az adott földrajzi területről származóként jelöli meg, ha a termék minősége vagy tulajdonságai kizárólag vagy lényegében a földrajzi környezetnek tulajdoníthatók, a természetes és emberi tényezőket is beleértve, és amelynek a termék a hírnevét köszönheti; valamint |
| --- | --- |

i.

a származás szerinti Szerződő Fél területén oltalomban részesülő, valamely földrajzi terület nevéből álló vagy azt tartalmazó elnevezés, vagy egy ilyen területre vonatkozóként ismert más elnevezés, amely a terméket az adott földrajzi területről származóként jelöli meg, ha a termék minősége vagy tulajdonságai kizárólag vagy lényegében a földrajzi környezetnek tulajdoníthatók, a természetes és emberi tényezőket is beleértve, és amelynek a termék a hírnevét köszönheti; valamint

| ii. | a származás szerinti Szerződő Fél területén oltalomban részesülő, valamely földrajzi terület nevéből álló vagy azt tartalmazó jelzés, vagy egy ilyen területre vonatkozóként ismert más jelzés, amelyet az adott földrajzi területről származó olyan termék megjelölésére használnak, amelynek különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője lényegében a földrajzi származásának tulajdonítható. |
| --- | --- |

ii.

a származás szerinti Szerződő Fél területén oltalomban részesülő, valamely földrajzi terület nevéből álló vagy azt tartalmazó jelzés, vagy egy ilyen területre vonatkozóként ismert más jelzés, amelyet az adott földrajzi területről származó olyan termék megjelölésére használnak, amelynek különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője lényegében a földrajzi származásának tulajdonítható.

(2)   [Lehetséges földrajzi származási területek] Az (1) bekezdésben ismertetett földrajzi származási terület állhat a származás szerinti Szerződő Fél teljes területéből, vagy a származás szerinti Szerződő Fél területén található régióból, helységből vagy helyből. Ez nem zárja ki e szövegnek az olyan, az (1) bekezdésben ismertetett földrajzi származási terület tekintetében történő alkalmazását, amely határokon átnyúló földrajzi területből vagy annak egy részéből áll.

3. cikk

Illetékes hatóság

Minden Szerződő Fél kijelöl egy szervet, amely felelős e szövegnek a területén történő végrehajtásáért, valamint az e szöveg és a Végrehajtási Szabályzat alapján a Nemzetközi Irodával történő kapcsolattartásért. A Szerződő Fél az ilyen illetékes hatóság nevét és elérhetőségeit a Végrehajtási Szabályzatban meghatározottaknak megfelelően közli a Nemzetközi Irodával.

4. cikk

Nemzetközi lajstrom

A Nemzetközi Iroda nemzetközi lajstromot vezet, amely tartalmazza az e szöveg alapján, a Lisszaboni Megállapodás és az 1967. évi szöveg vagy mindkettő alapján végzett nemzetközi lajstromozásokat, valamint az ezekkel a nemzetközi lajstromozásokkal kapcsolatos adatokat.

II.   FEJEZET

FEJEZET

Bejelentés és nemzetközi lajstromozás

Bejelentés és nemzetközi lajstromozás

5. cikk

Bejelentés

(1)   [Benyújtás helye] A bejelentéseket a Nemzetközi Irodához kell benyújtani.

(2)   
  [Az illetékes hatóság által benyújtott bejelentés] A (3) bekezdésre is figyelemmel, az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés nemzetközi lajstromozására irányuló bejelentést az illetékes hatóság nyújtja be:

| i. | a kedvezményezettek nevében; vagy |
| --- | --- |

i.

a kedvezményezettek nevében; vagy

| ii. | valamely természetes vagy jogi személy nevében, aki vagy amely a származás szerinti Szerződő Fél joga alapján jogosult a kedvezményezetteket megillető vagy az eredetmegjelölésből vagy a földrajzi jelzésből eredő más jogok érvényesítésére. |
| --- | --- |

ii.

valamely természetes vagy jogi személy nevében, aki vagy amely a származás szerinti Szerződő Fél joga alapján jogosult a kedvezményezetteket megillető vagy az eredetmegjelölésből vagy a földrajzi jelzésből eredő más jogok érvényesítésére.

(3)   
  [Közvetlen bejelentés]

| a) | A (4) bekezdés sérelme nélkül, és amennyiben a származás szerinti Szerződő Fél joga ezt lehetővé teszi, a bejelentést a kedvezményezettek, vagy a (2) bekezdés ii. pontjában említett természetes vagy jogi személyek is benyújthatják. |
| --- | --- |

a)

A (4) bekezdés sérelme nélkül, és amennyiben a származás szerinti Szerződő Fél joga ezt lehetővé teszi, a bejelentést a kedvezményezettek, vagy a (2) bekezdés ii. pontjában említett természetes vagy jogi személyek is benyújthatják.

| b) | Az a) pont csak akkor alkalmazandó, ha a Szerződő Fél nyilatkozik arról, hogy jogszabályai ezt lehetővé teszik. A Szerződő Fél ezt a nyilatkozatot a megerősítő vagy csatlakozási okiratának letétbe helyezésekor, vagy bármely későbbi időpontban is megteheti. Ha a Szerződő Fél a nyilatkozatot a megerősítő vagy csatlakozási okiratának letétbe helyezésekor teszi meg, a nyilatkozat e szövegnek a Szerződő Fél tekintetében történő hatálybalépésétől válik hatályossá. Ha a Szerződő Fél a nyilatkozatot e szövegnek a Szerződő Fél tekintetében történő hatálybalépése után teszi meg, a nyilatkozat a főigazgatóhoz való beérkezésétől számított három hónap elteltével válik hatályossá. |
| --- | --- |

b)

Az a) pont csak akkor alkalmazandó, ha a Szerződő Fél nyilatkozik arról, hogy jogszabályai ezt lehetővé teszik. A Szerződő Fél ezt a nyilatkozatot a megerősítő vagy csatlakozási okiratának letétbe helyezésekor, vagy bármely későbbi időpontban is megteheti. Ha a Szerződő Fél a nyilatkozatot a megerősítő vagy csatlakozási okiratának letétbe helyezésekor teszi meg, a nyilatkozat e szövegnek a Szerződő Fél tekintetében történő hatálybalépésétől válik hatályossá. Ha a Szerződő Fél a nyilatkozatot e szövegnek a Szerződő Fél tekintetében történő hatálybalépése után teszi meg, a nyilatkozat a főigazgatóhoz való beérkezésétől számított három hónap elteltével válik hatályossá.

(4)   [Közös bejelentés lehetősége határokon átnyúló földrajzi terület esetében] Határokon átnyúló földrajzi területből álló földrajzi származási terület esetében az egymással szomszédos Szerződő Felek a megállapodásuknak megfelelően egy közösen kijelölt illetékes hatóság útján közös bejelentést nyújthatnak be.

(5)   [Kötelező tartalmi elemek] A Végrehajtási Szabályzat meghatározza azokat a kötelező adatokat, amelyeket a bejelentésnek – a 6. cikk (3) bekezdésében említetteken túlmenően – tartalmaznia kell.

(6)   [Nem kötelező tartalmi elemek] A Végrehajtási Szabályzat meghatározhatja azokat a nem kötelező adatokat, amelyeket a bejelentés tartalmazhat.

6. cikk

Nemzetközi lajstromozás

(1)   [A Nemzetközi Iroda által végzett alaki vizsgálat] Az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés nemzetközi lajstromozására irányuló bejelentésnek a Végrehajtási Szabályzatban meghatározott, megfelelő formában történő beérkezését követően a Nemzetközi Iroda az eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést bejegyzi a nemzetközi lajstromba.

(2)   [A nemzetközi lajstromozás napja] A (3) bekezdésre is figyelemmel, a nemzetközi lajstromozás napja az a nap, amelyen a bejelentés a Nemzetközi Irodához beérkezett.

(3)   
  [A nemzetközi lajstromozás napja hiányzó adatok esetén] Amennyiben a bejelentés nem tartalmazza az összes alábbi adatot:

| i. | az illetékes hatóság, vagy – az 5. cikk (3) bekezdése esetében – a bejelentő vagy bejelentők azonosítása; |
| --- | --- |

i.

az illetékes hatóság, vagy – az 5. cikk (3) bekezdése esetében – a bejelentő vagy bejelentők azonosítása;

| ii. | a kedvezményezetteket és adott esetben az 5. cikk (2) bekezdésének ii. pontjában említett természetes vagy jogi személyt azonosító adatok; |
| --- | --- |

ii.

a kedvezményezetteket és adott esetben az 5. cikk (2) bekezdésének ii. pontjában említett természetes vagy jogi személyt azonosító adatok;

| iii. | az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés, amelynek a nemzetközi lajstromozását kérik; |
| --- | --- |

iii.

az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés, amelynek a nemzetközi lajstromozását kérik;

| iv. | a termék vagy termékek, amelyre vagy amelyekre az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés vonatkozik;
  a nemzetközi lajstromozás napja az a nap, amelyen az utolsó hiányzó adat is beérkezett a Nemzetközi Irodához. |
| --- | --- |

iv.

a termék vagy termékek, amelyre vagy amelyekre az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés vonatkozik;

a nemzetközi lajstromozás napja az a nap, amelyen az utolsó hiányzó adat is beérkezett a Nemzetközi Irodához.

(4)   [A nemzetközi lajstromozás közzététele és az arról szóló értesítés] A Nemzetközi Iroda a nemzetközi lajstromozásokat haladéktalanul közzéteszi, és a nemzetközi lajstromozásról valamennyi Szerződő Fél illetékes hatóságát értesíti.

(5)   
  [A nemzetközi lajstromozás hatályossá válásának napja]

| a) | A b) pontra is figyelemmel, a lajstromozott eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés minden olyan Szerződő Fél területén, amely nem utasította el az oltalmat a 15. cikkel összhangban, vagy amely a Nemzetközi Irodának a 18. cikkel összhangban az oltalom biztosításáról szóló értesítést küldött, a nemzetközi lajstromozás napjától kezdődően oltalom alatt áll. |
| --- | --- |

a)

A b) pontra is figyelemmel, a lajstromozott eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés minden olyan Szerződő Fél területén, amely nem utasította el az oltalmat a 15. cikkel összhangban, vagy amely a Nemzetközi Irodának a 18. cikkel összhangban az oltalom biztosításáról szóló értesítést küldött, a nemzetközi lajstromozás napjától kezdődően oltalom alatt áll.

| b) | A Szerződő Felek nyilatkozatban értesíthetik a főigazgatót arról, hogy nemzeti vagy regionális jogszabályaikkal összhangban a lajstromozott eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés a nyilatkozatban említett naptól kezdődően áll oltalom alatt, amely nap azonban nem eshet a Végrehajtási Szabályzatban a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban az elutasításra előírt határidő lejártának napjánál későbbi időpontra. |
| --- | --- |

b)

A Szerződő Felek nyilatkozatban értesíthetik a főigazgatót arról, hogy nemzeti vagy regionális jogszabályaikkal összhangban a lajstromozott eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés a nyilatkozatban említett naptól kezdődően áll oltalom alatt, amely nap azonban nem eshet a Végrehajtási Szabályzatban a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban az elutasításra előírt határidő lejártának napjánál későbbi időpontra.

7. cikk

Díjak

(1)   [A nemzetközi lajstromozás díja] Az egyes eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nemzetközi lajstromozásának feltétele a Végrehajtási Szabályzatban meghatározott díj megfizetése.

(2)   [A nemzetközi lajstromba történő egyéb bejegyzések díja] A Végrehajtási Szabályzat a nemzetközi lajstromba történő egyéb bejegyzések tekintetében, valamint a kivonatok, tanúsítványok vagy a nemzetközi lajstrom tartalmával kapcsolatos egyéb információk kiadásáért fizetendő díjakat is meghatározza.

(3)   [Díjcsökkentés] A Közgyűlés bizonyos eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nemzetközi lajstromozása tekintetében csökkentett díjat állapít meg, különösen akkor, ha az érintett, származás szerinti Szerződő Fél fejlődő ország vagy a legkevésbé fejlett országok egyike.

(4)

| a) | Bármely Szerződő Fél nyilatkozatban értesítheti a főigazgatót, hogy a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom csak akkor terjed ki a területére, ha részére megfizetik azt a díjat, amely fedezi a Szerződő Félnek a nemzetközi lajstromozás érdemi vizsgálatával járó költségeit. Az ilyen egyedi díj összegét a nyilatkozatban fel kell tüntetni, és későbbi nyilatkozatokban módosítani is lehet. Ez az összeg nem lehet nagyobb a Szerződő Fél nemzeti vagy regionális jogszabályai által előírt, a nemzetközi eljárásból adódó megtakarításokkal csökkentett összegnél. Ezenfelül a Szerződő Fél nyilatkozatban értesítheti a főigazgatót, hogy az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés kedvezményezettek általi, a szóban forgó Szerződő Fél területén történő használatáért igazgatási díjat számít fel. |
| --- | --- |

a)

Bármely Szerződő Fél nyilatkozatban értesítheti a főigazgatót, hogy a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom csak akkor terjed ki a területére, ha részére megfizetik azt a díjat, amely fedezi a Szerződő Félnek a nemzetközi lajstromozás érdemi vizsgálatával járó költségeit. Az ilyen egyedi díj összegét a nyilatkozatban fel kell tüntetni, és későbbi nyilatkozatokban módosítani is lehet. Ez az összeg nem lehet nagyobb a Szerződő Fél nemzeti vagy regionális jogszabályai által előírt, a nemzetközi eljárásból adódó megtakarításokkal csökkentett összegnél. Ezenfelül a Szerződő Fél nyilatkozatban értesítheti a főigazgatót, hogy az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés kedvezményezettek általi, a szóban forgó Szerződő Fél területén történő használatáért igazgatási díjat számít fel.

| b) | Ha az egyedi díjat nem fizetik meg, azt – a Végrehajtási Szabályzattal összhangban – úgy kell tekinteni, hogy a díjat előíró Szerződő Fél tekintetében lemondtak az oltalomról. |
| --- | --- |

b)

Ha az egyedi díjat nem fizetik meg, azt – a Végrehajtási Szabályzattal összhangban – úgy kell tekinteni, hogy a díjat előíró Szerződő Fél tekintetében lemondtak az oltalomról.

8. cikk

A nemzetközi lajstromozás érvényességének időtartama

(1)   [Függés] A nemzetközi lajstromozás korlátlan ideig érvényes, azzal a feltétellel, hogy a lajstromozott eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalma már nem követelhető meg, ha az eredetmegjelölést alkotó elnevezés vagy a földrajzi jelzést alkotó jelzés a származás szerinti Szerződő Fél területén már nem áll oltalom alatt.

(2)   
  [Törlés]

| a) | A származás szerinti Szerződő Fél illetékes hatósága vagy – az 5. cikk (3) bekezdése esetében – a kedvezményezettek, vagy az 5. cikk (2) bekezdésének ii. pontjában említett természetes vagy jogi személy, vagy a származás szerinti Szerződő Fél illetékes hatósága a Nemzetközi Irodától bármikor kérelmezhetik az érintett nemzetközi lajstromozás törlését. |
| --- | --- |

a)

A származás szerinti Szerződő Fél illetékes hatósága vagy – az 5. cikk (3) bekezdése esetében – a kedvezményezettek, vagy az 5. cikk (2) bekezdésének ii. pontjában említett természetes vagy jogi személy, vagy a származás szerinti Szerződő Fél illetékes hatósága a Nemzetközi Irodától bármikor kérelmezhetik az érintett nemzetközi lajstromozás törlését.

| b) | Amennyiben a lajstromozott eredetmegjelölést alkotó elnevezés vagy a lajstromozott földrajzi jelzést alkotó jelzés a származás szerinti Szerződő Fél területén már nem áll oltalom alatt, a származás szerinti Szerződő Fél illetékes hatósága kérelmezi a nemzetközi lajstromozás törlését. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben a lajstromozott eredetmegjelölést alkotó elnevezés vagy a lajstromozott földrajzi jelzést alkotó jelzés a származás szerinti Szerződő Fél területén már nem áll oltalom alatt, a származás szerinti Szerződő Fél illetékes hatósága kérelmezi a nemzetközi lajstromozás törlését.

III. FEJEZET

III. FEJEZET

Oltalom

Oltalom

9. cikk

Kötelezettségvállalás az oltalomban részesítésre

Valamennyi Szerződő Fél köteles a saját területén, a saját jogrendszerének és joggyakorlatának keretein belül – ugyanakkor e szöveg feltételeivel összhangban – oltalomban részesíteni a lajstromozott eredetmegjelöléseket és földrajzi jelzéseket a területe tekintetében hatályossá vált elutasításra, lemondásra, érvénytelenítésre vagy törlésre is figyelemmel, valamint azzal a feltétellel, hogy azok a Szerződő Felek, amelyek saját nemzeti vagy regionális jogszabályaikban nem tesznek különbséget az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések között, nem kötelezhetők arra, hogy nemzeti vagy regionális jogszabályaikba ilyen megkülönböztetést bevezessenek.

10. cikk

A Szerződő Felek joga és más jogi eszközök szerinti oltalom

(1)   [A jogszabály szerinti oltalom formája] Valamennyi Szerződő Fél szabadon választhatja meg, hogy milyen típusú jogszabály alapján biztosítja az e szövegben meghatározott oltalmat, feltéve, hogy e jogszabály megfelel e szöveg lényegi követelményeinek.

(2)   [Más jogi eszközök szerinti oltalom] E szöveg rendelkezései semmilyen módon nem érintik az oltalom bármely más formáját, amelyet valamely Szerződő Fél a lajstromozott eredetmegjelölések vagy lajstromozott földrajzi jelzések tekintetében saját nemzeti vagy regionális jogszabályai vagy más nemzetközi jogi eszközök alapján biztosíthat.

(3)   [Más jogi eszközökkel való kapcsolat] E szöveg egyik rendelkezése sem mentesíti a Szerződő Feleket a más nemzetközi jogi eszközök alapján egymással szemben vállalt kötelezettségeik alól, és nem sértheti a Szerződő Felek bármely más nemzetközi jogi eszköz által biztosított jogait.

11. cikk

A lajstromozott eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalma

(1)   
  [Az oltalom tartalma] E szöveg rendelkezéseire is figyelemmel, valamely lajstromozott eredetmegjelölés vagy lajstromozott földrajzi jelzés tekintetében az egyes Szerződő Felek biztosítják a jogi eszközöket a következők megakadályozására:

| a) | az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés használata






  i. | az ugyanolyan jellegű termékek esetében, mint amelyekre az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés vonatkozik, de amelyek nem a földrajzi származási területről származnak, vagy nem felelnek meg az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés használatára vonatkozó bármely egyéb követelménynek; |
| --- | --- | --- |

a)

az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés használata

i.

az ugyanolyan jellegű termékek esetében, mint amelyekre az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés vonatkozik, de amelyek nem a földrajzi származási területről származnak, vagy nem felelnek meg az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés használatára vonatkozó bármely egyéb követelménynek;

| ii. | olyan termékek esetében, amelyek nem ugyanolyan jellegűek, mint amelyekre az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés vonatkozik, vagy egyes szolgáltatások esetében, amennyiben e használat a szóban forgó termékek vagy szolgáltatások és az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés kedvezményezettjei közötti kapcsolatot jelezne vagy arra utalna, és ezzel érdekeiket feltehetően sértené, vagy adott esetben e használat az eredetmegjelölésnek vagy földrajzi jelzésnek az érintett Szerződő Fél területén megszerzett hírneve miatt e hírnevet feltehetően sértené, tisztességtelen módon gyengítené, vagy tisztességtelen módon kihasználná; |
| --- | --- |

ii.

olyan termékek esetében, amelyek nem ugyanolyan jellegűek, mint amelyekre az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés vonatkozik, vagy egyes szolgáltatások esetében, amennyiben e használat a szóban forgó termékek vagy szolgáltatások és az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés kedvezményezettjei közötti kapcsolatot jelezne vagy arra utalna, és ezzel érdekeiket feltehetően sértené, vagy adott esetben e használat az eredetmegjelölésnek vagy földrajzi jelzésnek az érintett Szerződő Fél területén megszerzett hírneve miatt e hírnevet feltehetően sértené, tisztességtelen módon gyengítené, vagy tisztességtelen módon kihasználná;

| b) | bármilyen egyéb olyan gyakorlat, amely a termék tényleges eredete, származása vagy jellege tekintetében alkalmas a fogyasztók megtévesztésére. |
| --- | --- |

b)

bármilyen egyéb olyan gyakorlat, amely a termék tényleges eredete, származása vagy jellege tekintetében alkalmas a fogyasztók megtévesztésére.

(2)   [Az oltalom tartalma egyes felhasználások esetében] Az (1) bekezdés a) pontja az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés utánzásának minősülő használatra is vonatkozik, még akkor is, ha feltüntetik a termékek valódi származását, vagy ha az eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést más nyelvre lefordítva vagy olyan kifejezésekkel együtt használják, mint például a „jellegű”, »fajtájú«, »típusú«, »készített«, »utánzat«, »módszer«, »mint ahogyan ... készül«, »-szerű«, »hasonló« vagy bármely ilyen kifejezés. (1)

(3)   [Védjegyben történő használat] A 13. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, a Szerződő Fél – hivatalból, amennyiben azt jogszabályai lehetővé teszik, vagy valamely érdekelt fél kérelmére – elutasítja vagy törli egy későbbi védjegy lajstromozását, ha a szóban forgó védjegy használata az (1) bekezdésben felsorolt helyzetek valamelyikét eredményezné.

12. cikk

A köznevesült elnevezéssé válás elleni oltalom

E szöveg rendelkezéseire is figyelemmel, a lajstromozott eredetmegjelölések és lajstromozott földrajzi jelzések nem tekinthetők úgy, mint amelyek valamely Szerződő Fél területén köznevesültek (2).

13. cikk

Biztosítékok egyéb jogok tekintetében

(1)   [Korábbi védjegyjogok] E szöveg rendelkezései nem sérthetik a valamely Szerződő Fél területén jóhiszeműen bejelentett, lajstromozott, vagy jóhiszemű használat révén megszerzett korábbi védjegyeket. Amennyiben valamely Szerződő Fél joga a védjegy által biztosított jogok tekintetében korlátozott kivételt enged oly módon, hogy az ilyen korábbi védjegy bizonyos körülmények között nem jogosítja fel a jogosultját annak megakadályozására, hogy egy lajstromozott eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést az adott Szerződő Fél területén oltalomban részesítsenek vagy használjanak, a lajstromozott eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalma semmilyen más módon nem korlátozhatja a szóban forgó védjegy által biztosított jogokat.

(2)   [Saját név használata üzleti tevékenység során] E szöveg rendelkezései senkinek sem sérthetik azt a jogát, hogy üzleti tevékenysége során saját nevét vagy üzleti jogelődje nevét használja, kivéve, ha a nevet a fogyasztókat megtévesztő módon használják.

(3)   [Növény- vagy állatfajta nevén alapuló jogok] E szöveg rendelkezései senkinek sem sérthetik azt a jogát, hogy üzleti tevékenysége során valamely növény- vagy állatfajta nevét használja, kivéve, ha a növény- vagy állatfajta nevét a fogyasztókat megtévesztő módon használják.

(4)   [Biztosítékok az elutasítás visszavonásáról és az oltalom biztosításáról szóló értesítés esetében] Amennyiben az a Szerződő Fél, amely a 15. cikk alapján az e cikkben említett valamely korábbi védjegy vagy más jog alapján történő használat okán elutasította valamely nemzetközi lajstromozás hatályát, értesítést küld az elutasítás 16. cikk szerinti visszavonásáról vagy az oltalom 18. cikk szerinti biztosításáról, az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés így keletkező oltalma nem sértheti az említett jogot vagy használatot, kivéve, ha az oltalom biztosítására a jog törlését, meg nem újítását, visszavonását vagy érvénytelenítését követően került sor.

14. cikk

Jogérvényesítési eljárások és jogorvoslatok

Valamennyi Szerződő Fél hatékony jogorvoslati eszközöket biztosít a lajstromozott eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalmához, továbbá saját jogrendszerétől és joggyakorlatától függően előírja, hogy egy hatóság vagy bármely érdekelt fél – legyen az természetes vagy jogi, köz- vagy magánszektorbeli személy – jogi eljárást kezdeményezhet az említett oltalom érvényesítésére.

IV.   FEJEZET

FEJEZET

Elutasítás és egyéb intézkedések a nemzetközi lajstromozás tekintetében

Elutasítás és egyéb intézkedések a nemzetközi lajstromozás tekintetében

15. cikk

Elutasítás

(1)

| a) | A Szerződő Fél illetékes hatósága a Végrehajtási Szabályzatban megállapított határidőn belül értesítheti a Nemzetközi Irodát arról, hogy a nemzetközi lajstromozás hatályát a saját területén elutasítja. Az illetékes hatóság az elutasításról szóló értesítést hivatalból – amennyiben azt jogszabályai lehetővé teszik – vagy valamely érdekelt fél kérelmére küldi meg. |
| --- | --- |

a)

A Szerződő Fél illetékes hatósága a Végrehajtási Szabályzatban megállapított határidőn belül értesítheti a Nemzetközi Irodát arról, hogy a nemzetközi lajstromozás hatályát a saját területén elutasítja. Az illetékes hatóság az elutasításról szóló értesítést hivatalból – amennyiben azt jogszabályai lehetővé teszik – vagy valamely érdekelt fél kérelmére küldi meg.

| b) | Az elutasításról szóló értesítésben meg kell jelölni az elutasítás alapjául szolgáló okokat. |
| --- | --- |

b)

Az elutasításról szóló értesítésben meg kell jelölni az elutasítás alapjául szolgáló okokat.

(2)   [Más jogi eszközök szerinti oltalom] Az elutasításról szóló értesítés nem érinthet hátrányosan bármely más oltalmat, amely az érintett elnevezés vagy jelzés tekintetében a 10. cikk (2) bekezdésével összhangban rendelkezésre állhat annak a Szerződő Félnek a területén, amelyre az elutasítás vonatkozik.

(3)   [Az érdekelt feleknek nyújtandó lehetőség biztosítására irányuló kötelezettség] Minden Szerződő Fél köteles észszerű lehetőséget biztosítani mindazok számára, akiknek érdekeit a nemzetközi lajstromozás érintheti, hogy az illetékes hatóságot a nemzetközi lajstromozás elutasításáról szóló értesítés megküldésére kérjék.

(4)   [Az elutasítás bejegyzése, közzététele és közlése] A Nemzetközi Iroda bejegyzi az elutasítást és annak okait a nemzetközi lajstromba. A Nemzetközi Iroda közzéteszi az elutasítást és annak okait, és az elutasításról szóló értesítést közli a származás szerinti Szerződő Fél illetékes hatóságával, vagy ha a bejelentést az 5. cikk (3) bekezdésének megfelelően közvetlenül nyújtották be, a kedvezményezettekkel vagy az 5. cikk (2) bekezdésének ii. pontjában említett természetes vagy jogi személlyel, továbbá a származás szerinti Szerződő Fél illetékes hatóságával.

(5)   [Nemzeti elbánás] Az elutasítás által érintett érdekelt felek számára minden Szerződő Fél ugyanazokat a bírósági és közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket biztosítja, mint amelyek az eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések oltalmának elutasítása esetén a saját állampolgáraikat megilletik.

16. cikk

Az elutasítás visszavonása

Az elutasítás a Végrehajtási Szabályzatban meghatározott eljárásokkal összhangban visszavonható. A visszavonást be kell jegyezni a nemzetközi lajstromba.

17. cikk

Átmeneti időszak

(1)   [Átmeneti időszak biztosításának lehetősége] A 13. cikk sérelme nélkül, amennyiben a Szerződő Fél nem utasította el valamely nemzetközi lajstromozás hatályát egy harmadik fél általi korábbi használat okán, vagy az ilyen elutasítást visszavonta, vagy értesítést küldött az oltalom biztosításáról, a Végrehajtási Szabályzatban foglaltak szerint meghatározott időszakot biztosíthat az ilyen használat megszüntetésére, amennyiben azt jogszabályai lehetővé teszik.

(2)   [Értesítés az átmeneti időszakról] A Szerződő Fél az ilyen időszakról a Végrehajtási Szabályzatban meghatározott eljárásokkal összhangban értesíti a Nemzetközi Irodát.

18. cikk

Értesítés az oltalom biztosításáról

A Szerződő Fél illetékes hatósága értesítheti a Nemzetközi Irodát valamely lajstromozott eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmának biztosításáról. A Nemzetközi Iroda az ilyen értesítést bejegyzi a nemzetközi lajstromba, és közzéteszi azt.

19. cikk

Érvénytelenítés

(1)   [A jogok védelmének lehetősége] Valamely nemzetközi lajstromozás hatályának a Szerződő Fél területére kiterjedő, részben vagy egészben történő érvénytelenítését csak azt követően lehet kimondani, hogy a kedvezményezettek lehetőséget kaptak jogaik védelmére. Ezt a lehetőséget az 5. cikk (2) bekezdésének ii. pontjában említett természetes vagy jogi személyek számára is biztosítani kell.

(2)   [Értesítés, bejegyzés és közzététel] A Szerződő Fél a nemzetközi lajstromozás hatályának érvénytelenítéséről köteles értesíteni a Nemzetközi Irodát, amely az érvénytelenítést bejegyzi a nemzetközi lajstromba, és közzéteszi azt.

(3)   [Más jogi eszközök szerinti oltalom] Az érvénytelenítés nem érinthet hátrányosan bármely más oltalmat, amely az érintett elnevezés vagy jelzés tekintetében a 10. cikk (2) bekezdésével összhangban esetlegesen rendelkezésre állhat annak a Szerződő Félnek a területén, amely a nemzetközi lajstromozás hatályát érvénytelenítette.

20. cikk

Változások és egyéb tények bejegyzése a nemzetközi lajstromba

A nemzetközi lajstromozásokat érintő változásoknak és egyéb tényeknek a Nemzetközi Lajstromba történő bejegyzésére vonatkozó eljárásokat a Végrehajtási Szabályzat tartalmazza.

V. FEJEZET

V. FEJEZET

Igazgatási rendelkezések

Igazgatási rendelkezések

21. cikk

A Lisszaboni Unió tagsága

A Szerződő Felek ugyanannak a Külön Uniónak a tagjai, mint a Lisszaboni Megállapodásban vagy az 1967. évi szövegben részes államok, függetlenül attól, hogy részesei-e a Lisszaboni Megállapodásnak vagy az 1967. évi szövegnek.

22. cikk

A Külön Unió Közgyűlése

(1)

| a) | A Szerződő Felek ugyanannak a Közgyűlésnek a tagjai, mint az 1967. évi szövegben részes államok. |
| --- | --- |

a)

A Szerződő Felek ugyanannak a Közgyűlésnek a tagjai, mint az 1967. évi szövegben részes államok.

| b) | Minden Szerződő Felet egy küldött képvisel, akit helyettes képviselők, tanácsadók és szakértők segíthetnek. |
| --- | --- |

b)

Minden Szerződő Felet egy küldött képvisel, akit helyettes képviselők, tanácsadók és szakértők segíthetnek.

| c) | Minden küldöttség maga viseli a saját költségeit. |
| --- | --- |

c)

Minden küldöttség maga viseli a saját költségeit.

(2)   
  [Feladatok]

| a) | A Közgyűlés:






  i. | foglalkozik minden olyan kérdéssel, amely a Külön Unió fenntartásával és fejlesztésével, valamint e szöveg végrehajtásával kapcsolatos; |
| --- | --- | --- |

a)

A Közgyűlés:

i.

foglalkozik minden olyan kérdéssel, amely a Külön Unió fenntartásával és fejlesztésével, valamint e szöveg végrehajtásával kapcsolatos;

| ii. | útmutatást ad a főigazgatónak a 26. cikk (1) bekezdésében említett felülvizsgálati értekezletek előkészítésére, kellően figyelembe véve a Külön Unió azon tagjainak észrevételeit, amelyek e szöveget nem erősítették meg vagy nem csatlakoztak ahhoz; |
| --- | --- |

ii.

útmutatást ad a főigazgatónak a 26. cikk (1) bekezdésében említett felülvizsgálati értekezletek előkészítésére, kellően figyelembe véve a Külön Unió azon tagjainak észrevételeit, amelyek e szöveget nem erősítették meg vagy nem csatlakoztak ahhoz;

| iii. | módosítja a Végrehajtási Szabályzatot; |
| --- | --- |

iii.

módosítja a Végrehajtási Szabályzatot;

| iv. | áttekinti és jóváhagyja a főigazgató Külön Unióra vonatkozó jelentéseit és tevékenységét, továbbá a Külön Unió hatáskörébe tartozó ügyekben megad neki minden szükséges iránymutatást; |
| --- | --- |

iv.

áttekinti és jóváhagyja a főigazgató Külön Unióra vonatkozó jelentéseit és tevékenységét, továbbá a Külön Unió hatáskörébe tartozó ügyekben megad neki minden szükséges iránymutatást;

| v. | megállapítja a Külön Unió programját, elfogadja kétéves költségvetését, és jóváhagyja a zárszámadását; |
| --- | --- |

v.

megállapítja a Külön Unió programját, elfogadja kétéves költségvetését, és jóváhagyja a zárszámadását;

| vi. | elfogadja a Külön Unió pénzügyi szabályzatát; |
| --- | --- |

vi.

elfogadja a Külön Unió pénzügyi szabályzatát;

| vii. | olyan bizottságokat és munkacsoportokat hoz létre, amelyeket megfelelőnek tart a Külön Unió célkitűzéseinek megvalósításához; |
| --- | --- |

vii.

olyan bizottságokat és munkacsoportokat hoz létre, amelyeket megfelelőnek tart a Külön Unió célkitűzéseinek megvalósításához;

| viii. | meghatározza, hogy ülésein megfigyelői minőségben mely államok, kormányközi és nem kormányzati szervezetek vehetnek részt; |
| --- | --- |

viii.

meghatározza, hogy ülésein megfigyelői minőségben mely államok, kormányközi és nem kormányzati szervezetek vehetnek részt;

| ix. | elfogadja a 22–24. és a 27. cikk módosítását; |
| --- | --- |

ix.

elfogadja a 22–24. és a 27. cikk módosítását;

| x. | megtesz minden egyéb szükséges intézkedést a Külön Unió célkitűzéseinek előmozdítására, és ellát minden egyéb, e szövegből következő feladatot. |
| --- | --- |

x.

megtesz minden egyéb szükséges intézkedést a Külön Unió célkitűzéseinek előmozdítására, és ellát minden egyéb, e szövegből következő feladatot.

| b) | A Szervezet által igazgatott más Uniókat is érintő kérdésekben a Közgyűlés a Szervezet Koordinációs Bizottsága véleményének meghallgatását követően hoz határozatot. |
| --- | --- |

b)

A Szervezet által igazgatott más Uniókat is érintő kérdésekben a Közgyűlés a Szervezet Koordinációs Bizottsága véleményének meghallgatását követően hoz határozatot.

(3)

| a) | A Közgyűlés akkor határozatképes, ha az adott kérdésben szavazati joggal rendelkező tagok fele jelen van a szóban forgó kérdésről való szavazáskor. |
| --- | --- |

a)

A Közgyűlés akkor határozatképes, ha az adott kérdésben szavazati joggal rendelkező tagok fele jelen van a szóban forgó kérdésről való szavazáskor.

| b) | Az a) pont rendelkezései ellenére, a Közgyűlés akkor is hozhat határozatot, ha ülésén azon tagjainak, amelyek az adott kérdésben szavazati joggal rendelkező államok, kevesebb mint a fele, de legalább egyharmada jelen van, azonban ezek a határozatai – a saját ügyrendjére vonatkozó határozatok kivételével – csak a következő feltételek teljesülése esetén válnak hatályossá. A Nemzetközi Iroda az említett határozatokat közli azokkal a Közgyűlésről távol maradt tagokkal, amelyek az adott kérdésben szavazati joggal rendelkező államok, és felhívja őket, hogy a közlést követő három hónapon belül írásban szavazzanak vagy jelezzék tartózkodásukat. Ha e határidő lejártakor az így szavazó vagy tartózkodó tagok száma legalább annyi, mint ahány tag az ülésen a határozatképességhez hiányzott, a határozat hatályossá válik, feltéve, hogy ezzel egyidejűleg a megkívánt többség továbbra is fennáll. |
| --- | --- |

b)

Az a) pont rendelkezései ellenére, a Közgyűlés akkor is hozhat határozatot, ha ülésén azon tagjainak, amelyek az adott kérdésben szavazati joggal rendelkező államok, kevesebb mint a fele, de legalább egyharmada jelen van, azonban ezek a határozatai – a saját ügyrendjére vonatkozó határozatok kivételével – csak a következő feltételek teljesülése esetén válnak hatályossá. A Nemzetközi Iroda az említett határozatokat közli azokkal a Közgyűlésről távol maradt tagokkal, amelyek az adott kérdésben szavazati joggal rendelkező államok, és felhívja őket, hogy a közlést követő három hónapon belül írásban szavazzanak vagy jelezzék tartózkodásukat. Ha e határidő lejártakor az így szavazó vagy tartózkodó tagok száma legalább annyi, mint ahány tag az ülésen a határozatképességhez hiányzott, a határozat hatályossá válik, feltéve, hogy ezzel egyidejűleg a megkívánt többség továbbra is fennáll.

(4)

| a) | A Közgyűlés arra törekszik, hogy határozatait konszenzussal hozza meg. |
| --- | --- |

a)

A Közgyűlés arra törekszik, hogy határozatait konszenzussal hozza meg.

| b) | Ha a határozat konszenzussal nem hozható meg, az adott ügyben szavazással kell határozni. Ebben az esetben






  i. | minden Szerződő Fél, amely állam, egy szavazattal rendelkezik, és csak a saját nevében szavazhat; továbbá |
| --- | --- | --- |

b)

Ha a határozat konszenzussal nem hozható meg, az adott ügyben szavazással kell határozni. Ebben az esetben

i.

minden Szerződő Fél, amely állam, egy szavazattal rendelkezik, és csak a saját nevében szavazhat; továbbá

| ii. | bármely Szerződő Fél, amely kormányközi szervezet, a szavazásban tagállamai helyett olyan szavazatszámmal vehet részt, amely megegyezik az e szövegben részes tagállamai számával. Egyetlen ilyen kormányközi szervezet sem vehet részt a szavazásban, ha valamely tagállama gyakorolja a szavazati jogát, és fordítva. |
| --- | --- |

ii.

bármely Szerződő Fél, amely kormányközi szervezet, a szavazásban tagállamai helyett olyan szavazatszámmal vehet részt, amely megegyezik az e szövegben részes tagállamai számával. Egyetlen ilyen kormányközi szervezet sem vehet részt a szavazásban, ha valamely tagállama gyakorolja a szavazati jogát, és fordítva.

| c) | Azokban az ügyekben, amelyek kizárólag azokra az államokra vonatkoznak, amelyekre az 1967. évi szöveg kötelező, azon Szerződő Felek, amelyekre az 1967. évi szöveg nem kötelező, nem rendelkeznek szavazati joggal, ugyanakkor a csak a Szerződő Feleket érintő ügyekben kizárólag az utóbbiak rendelkeznek szavazati joggal. |
| --- | --- |

c)

Azokban az ügyekben, amelyek kizárólag azokra az államokra vonatkoznak, amelyekre az 1967. évi szöveg kötelező, azon Szerződő Felek, amelyekre az 1967. évi szöveg nem kötelező, nem rendelkeznek szavazati joggal, ugyanakkor a csak a Szerződő Feleket érintő ügyekben kizárólag az utóbbiak rendelkeznek szavazati joggal.

(5)   
  [Többség]

| a) | A 25. cikk (2) bekezdésére és a 27. cikk (2) bekezdésére is figyelemmel, a Közgyűlés határozatait a leadott szavazatok kétharmados többségével hozza meg. |
| --- | --- |

a)

A 25. cikk (2) bekezdésére és a 27. cikk (2) bekezdésére is figyelemmel, a Közgyűlés határozatait a leadott szavazatok kétharmados többségével hozza meg.

| b) | A tartózkodás nem számít szavazatnak. |
| --- | --- |

b)

A tartózkodás nem számít szavazatnak.

(6)   
  [Ülések]

| a) | A Közgyűlést a főigazgató hívja össze, és az – rendkívüli körülmények hiányában – a Szervezet Általános Közgyűlésének ülésével azonos időszakban és helyszínen ülésezik. |
| --- | --- |

a)

A Közgyűlést a főigazgató hívja össze, és az – rendkívüli körülmények hiányában – a Szervezet Általános Közgyűlésének ülésével azonos időszakban és helyszínen ülésezik.

| b) | A Közgyűlés tagjai egynegyedének kérelmére vagy a főigazgató saját kezdeményezése alapján a Közgyűlés rendkívüli ülést tart, amelyet a főigazgató hív össze. |
| --- | --- |

b)

A Közgyűlés tagjai egynegyedének kérelmére vagy a főigazgató saját kezdeményezése alapján a Közgyűlés rendkívüli ülést tart, amelyet a főigazgató hív össze.

| c) | Az ülések napirendjét a főigazgató készíti elő. |
| --- | --- |

c)

Az ülések napirendjét a főigazgató készíti elő.

(7)   [Eljárási szabályzat] A Közgyűlés elfogadja saját eljárási szabályzatát.

23. cikk

Nemzetközi Iroda

(1)   
  [Igazgatási feladatok]

| a) | A nemzetközi lajstromozást és az ezzel kapcsolatos teendőket, valamint a Külön Uniót érintő egyéb igazgatási feladatokat a Nemzetközi Iroda látja el. |
| --- | --- |

a)

A nemzetközi lajstromozást és az ezzel kapcsolatos teendőket, valamint a Külön Uniót érintő egyéb igazgatási feladatokat a Nemzetközi Iroda látja el.

| b) | A Nemzetközi Iroda különösen a Közgyűlés, valamint a Közgyűlés által létrehozott bizottságok és munkacsoportok üléseit készíti elő, valamint ellátja ezek titkársági teendőit. |
| --- | --- |

b)

A Nemzetközi Iroda különösen a Közgyűlés, valamint a Közgyűlés által létrehozott bizottságok és munkacsoportok üléseit készíti elő, valamint ellátja ezek titkársági teendőit.

| c) | A főigazgató a Külön Unió legfőbb tisztségviselője, aki a Külön Uniót képviseli. |
| --- | --- |

c)

A főigazgató a Külön Unió legfőbb tisztségviselője, aki a Külön Uniót képviseli.

(2)   [A Nemzetközi Iroda Közgyűlésen és egyéb üléseken betöltött szerepe] A főigazgató és az általa kijelölt tisztviselők szavazati jog nélkül vesznek részt a Közgyűlés, valamint a Közgyűlés által létrehozott bizottságok és munkacsoportok valamennyi ülésén. A főigazgató vagy az általa kijelölt tisztviselő hivatalból az adott testület titkára.

(3)   
  [Értekezletek]

| a) | A Nemzetközi Iroda a Közgyűlés útmutatásainak megfelelően előkészíti a felülvizsgálati értekezleteket. |
| --- | --- |

a)

A Nemzetközi Iroda a Közgyűlés útmutatásainak megfelelően előkészíti a felülvizsgálati értekezleteket.

| b) | A Nemzetközi Iroda ezen előkészítés során kormányközi szervezetekkel, valamint nemzetközi és nemzeti nem kormányzati szervezetekkel konzultálhat. |
| --- | --- |

b)

A Nemzetközi Iroda ezen előkészítés során kormányközi szervezetekkel, valamint nemzetközi és nemzeti nem kormányzati szervezetekkel konzultálhat.

| c) | A főigazgató és az általa kijelölt személyek szavazati jog nélkül vesznek részt a felülvizsgálati értekezletek tanácskozásain. |
| --- | --- |

c)

A főigazgató és az általa kijelölt személyek szavazati jog nélkül vesznek részt a felülvizsgálati értekezletek tanácskozásain.

(4)   [Egyéb feladatok] A Nemzetközi Iroda ellát minden egyéb feladatot, amelyet e szöveg tekintetében rábíznak.

24. cikk

Pénzügyek

(1)   [Költségvetés] A Külön Unió bevételeit és kiadásait a Szervezet költségvetésének tisztességes és átlátható módon kell tartalmaznia.

(2)   
  [A költségvetés forrásai] A Külön Unió bevételi forrásai a következők:

| i. | a 7. cikk (1) és (2) bekezdése alapján beszedett díjak; |
| --- | --- |

i.

a 7. cikk (1) és (2) bekezdése alapján beszedett díjak;

| ii. | a Nemzetközi Iroda kiadványainak értékesítéséből származó bevételek, illetve e kiadványok szerzői jogdíja; |
| --- | --- |

ii.

a Nemzetközi Iroda kiadványainak értékesítéséből származó bevételek, illetve e kiadványok szerzői jogdíja;

| iii. | adományok, hagyatékok és támogatások; |
| --- | --- |

iii.

adományok, hagyatékok és támogatások;

| iv. | bérleti díjak, befektetésből származó jövedelmek, és egyéb – többek között vegyes – bevételek; |
| --- | --- |

iv.

bérleti díjak, befektetésből származó jövedelmek, és egyéb – többek között vegyes – bevételek;

| v. | a Közgyűlés határozatától függően a Szerződő Felek külön hozzájárulásai, vagy a Szerződő Felektől vagy a kedvezményezettektől vagy mindkettőtől származó alternatív források, amennyiben és amilyen mértékben az i–iv. pontban jelzett forrásokból származó bevételek nem elegendőek a kiadások fedezésére. |
| --- | --- |

v.

a Közgyűlés határozatától függően a Szerződő Felek külön hozzájárulásai, vagy a Szerződő Felektől vagy a kedvezményezettektől vagy mindkettőtől származó alternatív források, amennyiben és amilyen mértékben az i–iv. pontban jelzett forrásokból származó bevételek nem elegendőek a kiadások fedezésére.

(3)   
  [A díjak megállapítása; a költségvetés főösszege]

| a) | A (2) bekezdésben említett díjak összegét a Közgyűlés állapítja meg a főigazgató javaslata alapján. A díjakat úgy kell megállapítani, hogy a (2) bekezdésben felsorolt egyéb forrásokból származó bevételekkel együtt a Külön Unió bevételei rendes körülmények között fedezni tudják a Nemzetközi Irodának a nemzetközi lajstromozási szolgáltatás fenntartásával járó kiadásait. |
| --- | --- |

a)

A (2) bekezdésben említett díjak összegét a Közgyűlés állapítja meg a főigazgató javaslata alapján. A díjakat úgy kell megállapítani, hogy a (2) bekezdésben felsorolt egyéb forrásokból származó bevételekkel együtt a Külön Unió bevételei rendes körülmények között fedezni tudják a Nemzetközi Irodának a nemzetközi lajstromozási szolgáltatás fenntartásával járó kiadásait.

| b) | Ha a Szervezet programját és költségvetését az új költségvetési időszak kezdete előtt nem fogadják el, a főigazgató az előző költségvetési időszak szerinti kötelezettségek vállalására és kifizetések teljesítésére rendelkezik felhatalmazással. |
| --- | --- |

b)

Ha a Szervezet programját és költségvetését az új költségvetési időszak kezdete előtt nem fogadják el, a főigazgató az előző költségvetési időszak szerinti kötelezettségek vállalására és kifizetések teljesítésére rendelkezik felhatalmazással.

(4)   [A (2) bekezdés v. pontjában említett külön hozzájárulások megállapítása] A hozzájárulásának megállapítása céljából minden egyes Szerződő Fél ugyanabba az osztályba tartozik, mint amelybe a Párizsi Egyezménnyel összefüggésben tartozik, vagy ha a Párizsi Egyezménynek nem Szerződő Fele, akkor abba az osztályba tartozik, mint amelybe akkor tartozna, ha a Párizsi Egyezmény Szerződő Fele lenne. A kormányközi szervezeteket az I. (egyes) befizetési osztályba tartozónak kell tekinteni, kivéve, ha a Közgyűlés ettől eltérő, egyhangú határozatot hoz. A hozzájárulást – ha a Közgyűlés így határoz – részben a Szerződő Fél területéről származó lajstromozások száma szerint kell súlyozni.

(5)   [Forgótőkealap] A Külön Unió forgótőkealappal rendelkezik, amely a Külön Unió tagjai általi előlegfizetésekből tevődik össze, ha a Külön Unió így határoz. Ha az alap elégtelennek bizonyul, a Közgyűlés határozhat annak megemeléséről. A befizetési hányadokat és a fizetési feltételeket a főigazgató javaslatára a Közgyűlés határozza meg. Amennyiben a Külön Unió bármely költségvetési időszakban többletbevételt ér el, a főigazgató javaslatára és a Közgyűlés határozata alapján a forgótőkealapba befizetett előlegek a tagok részére eredeti befizetéseik arányában visszafizethetők.

(6)   
  [A székhely szerinti állam által folyósított előlegek]

| a) | A Szervezet székhelyegyezménye, amelyet azzal az állammal kötöttek, amelynek területén a Szervezet székhelye található, rendelkezik arról, hogy a forgótőkealap elégtelensége esetén ez az állam előleget folyósít. Az előleg összegét és nyújtásának feltételeit az érintett állam és a Szervezet között esetenként kötött külön megállapodások határozzák meg. |
| --- | --- |

a)

A Szervezet székhelyegyezménye, amelyet azzal az állammal kötöttek, amelynek területén a Szervezet székhelye található, rendelkezik arról, hogy a forgótőkealap elégtelensége esetén ez az állam előleget folyósít. Az előleg összegét és nyújtásának feltételeit az érintett állam és a Szervezet között esetenként kötött külön megállapodások határozzák meg.

| b) | Mind az a) pontban említett állam, mind a Szervezet jogosult arra, hogy írásbeli értesítéssel felmondja az előlegnyújtásra vonatkozó kötelezettséget. A felmondás az értesítés évének végétől számított három év elteltével válik hatályossá. |
| --- | --- |

b)

Mind az a) pontban említett állam, mind a Szervezet jogosult arra, hogy írásbeli értesítéssel felmondja az előlegnyújtásra vonatkozó kötelezettséget. A felmondás az értesítés évének végétől számított három év elteltével válik hatályossá.

(7)   [Elszámolások ellenőrzése] Az elszámolások ellenőrzését a Szervezet pénzügyi szabályzatában előírtaknak megfelelően a Külön Unió egy vagy több tagállama vagy külső könyvvizsgálók végzik. Ezeket – egyetértésükkel – a Közgyűlés jelöli ki.

25. cikk

Végrehajtási Szabályzat

(1)   [Tárgy] E szöveg végrehajtásának részleteit a Végrehajtási Szabályzat állapítja meg.

(2)   
  [A Végrehajtási Szabályzat egyes rendelkezéseinek módosítása]

| a) | A Közgyűlés határozhat úgy, hogy a Végrehajtási Szabályzat egyes rendelkezései csak egyhangúlag vagy háromnegyedes többséggel módosíthatók. |
| --- | --- |

a)

A Közgyűlés határozhat úgy, hogy a Végrehajtási Szabályzat egyes rendelkezései csak egyhangúlag vagy háromnegyedes többséggel módosíthatók.

| b) | Egyhangúság szükséges ahhoz, hogy az egyhangúság vagy a háromnegyedes többség követelménye a jövőben ne legyen alkalmazandó a Végrehajtási Szabályzat valamely rendelkezésének módosítására. |
| --- | --- |

b)

Egyhangúság szükséges ahhoz, hogy az egyhangúság vagy a háromnegyedes többség követelménye a jövőben ne legyen alkalmazandó a Végrehajtási Szabályzat valamely rendelkezésének módosítására.

| c) | Háromnegyedes többség szükséges ahhoz, hogy az egyhangúság vagy a háromnegyedes többség követelménye a jövőben alkalmazandó legyen a Végrehajtási Szabályzat valamely rendelkezésének módosítására. |
| --- | --- |

c)

Háromnegyedes többség szükséges ahhoz, hogy az egyhangúság vagy a háromnegyedes többség követelménye a jövőben alkalmazandó legyen a Végrehajtási Szabályzat valamely rendelkezésének módosítására.

(3)   [Az e szöveg és a Végrehajtási Szabályzat közötti ellentmondás] Az e szöveg és a Végrehajtási Szabályzat rendelkezései közötti ellentmondás esetén e szöveg rendelkezései az irányadók.

VI. FEJEZET

VI. FEJEZET

Felülvizsgálat és módosítás

Felülvizsgálat és módosítás

26. cikk

Felülvizsgálat

(1)   [Felülvizsgálati értekezletek] E szöveget a Szerződő Felek diplomáciai értekezlete vizsgálhatja felül. A diplomáciai értekezlet összehívásáról a Közgyűlés határoz.

(2)   [Egyes cikkek felülvizsgálata vagy módosítása] A 22–24. és a 27. cikket a felülvizsgálati értekezlet vagy – a 27. cikk rendelkezéseinek megfelelően – a Közgyűlés módosíthatja.

27. cikk

Egyes cikkek Közgyűlés általi módosítása

(1)   
  [Módosítási javaslatok]

| a) | A 22–24. cikk és e cikk módosítását bármely Szerződő Fél vagy a főigazgató javasolhatja. |
| --- | --- |

a)

A 22–24. cikk és e cikk módosítását bármely Szerződő Fél vagy a főigazgató javasolhatja.

| b) | E javaslatokat a főigazgató legalább hat hónappal a Közgyűlésen való tárgyalásukat megelőzően közli a Szerződő Felekkel. |
| --- | --- |

b)

E javaslatokat a főigazgató legalább hat hónappal a Közgyűlésen való tárgyalásukat megelőzően közli a Szerződő Felekkel.

(2)   [Többség] Az (1) bekezdésben említett cikkek módosításához háromnegyedes többség szükséges, kivéve a 22. cikk és e bekezdés módosítását, amelynek elfogadásához négyötödös többség szükséges.

(3)   
  [Hatálybalépés]

| a) | Ha a b) pont nem alkalmazandó, az (1) bekezdésben említett cikkek módosítása egy hónappal azt követően lép hatályba, hogy a főigazgatóhoz beérkezett a módosítás elfogadásakor a Közgyűlés tagjait alkotó és az említett módosítás tekintetében szavazati joggal rendelkező Szerződő Felek háromnegyedének írásbeli értesítése a módosításnak a vonatkozó alkotmányos eljárásaikkal megerősített elfogadásáról. |
| --- | --- |

a)

Ha a b) pont nem alkalmazandó, az (1) bekezdésben említett cikkek módosítása egy hónappal azt követően lép hatályba, hogy a főigazgatóhoz beérkezett a módosítás elfogadásakor a Közgyűlés tagjait alkotó és az említett módosítás tekintetében szavazati joggal rendelkező Szerződő Felek háromnegyedének írásbeli értesítése a módosításnak a vonatkozó alkotmányos eljárásaikkal megerősített elfogadásáról.

| b) | A 22. cikk (3) és (4) bekezdésének, valamint e pontnak a módosítása nem lép hatályba, ha annak a Közgyűlés általi elfogadását követő hat hónapon belül a Szerződő Felek bármelyike arról értesíti a főigazgatót, hogy a módosítást nem fogadja el. |
| --- | --- |

b)

A 22. cikk (3) és (4) bekezdésének, valamint e pontnak a módosítása nem lép hatályba, ha annak a Közgyűlés általi elfogadását követő hat hónapon belül a Szerződő Felek bármelyike arról értesíti a főigazgatót, hogy a módosítást nem fogadja el.

| c) | Minden módosítás, amely e bekezdés rendelkezései szerint hatályba lép, kötelező valamennyi olyan államra és kormányközi szervezetre, amely a módosítás hatálybalépésének időpontjában Szerződő Fél, vagy amely későbbi időpontban válik Szerződő Féllé. |
| --- | --- |

c)

Minden módosítás, amely e bekezdés rendelkezései szerint hatályba lép, kötelező valamennyi olyan államra és kormányközi szervezetre, amely a módosítás hatálybalépésének időpontjában Szerződő Fél, vagy amely későbbi időpontban válik Szerződő Féllé.

VII. FEJEZET

VII. FEJEZET

Záró rendelkezések

Záró rendelkezések

28. cikk

E szöveg részesévé válás

(1)   
  [Feltételek] A 29. cikkre, valamint e cikk (2) és (3) bekezdésére is figyelemmel,

| i. | e szöveget a Párizsi Egyezmény bármely részes állama aláírhatja, és e szöveg részesévé válhat; |
| --- | --- |

i.

e szöveget a Párizsi Egyezmény bármely részes állama aláírhatja, és e szöveg részesévé válhat;

| ii. | e szöveget a Szervezet bármely más tagállama aláírhatja, és e szöveg részesévé válhat, ha kijelenti, hogy jogszabályai megfelelnek a Párizsi Egyezmény eredetmegjelölésekről, földrajzi jelzésekről és védjegyekről szóló rendelkezéseinek; |
| --- | --- |

ii.

e szöveget a Szervezet bármely más tagállama aláírhatja, és e szöveg részesévé válhat, ha kijelenti, hogy jogszabályai megfelelnek a Párizsi Egyezmény eredetmegjelölésekről, földrajzi jelzésekről és védjegyekről szóló rendelkezéseinek;

| iii. | e szöveget bármely kormányközi szervezet aláírhatja, és e szöveg részesévé válhat, feltéve, ha a kormányközi szervezetnek legalább egy tagállama részese a Párizsi Egyezménynek, és ha a kormányközi szervezet kijelenti, hogy belső eljárásaival összhangban megfelelő felhatalmazást kapott arra, hogy e szöveg részese legyen, és hogy a kormányközi szervezetet létrehozó szerződés értelmében olyan jogszabály alkalmazandó, amely szerint a földrajzi árujelzők tekintetében regionális oltalom szerezhető. |
| --- | --- |

iii.

e szöveget bármely kormányközi szervezet aláírhatja, és e szöveg részesévé válhat, feltéve, ha a kormányközi szervezetnek legalább egy tagállama részese a Párizsi Egyezménynek, és ha a kormányközi szervezet kijelenti, hogy belső eljárásaival összhangban megfelelő felhatalmazást kapott arra, hogy e szöveg részese legyen, és hogy a kormányközi szervezetet létrehozó szerződés értelmében olyan jogszabály alkalmazandó, amely szerint a földrajzi árujelzők tekintetében regionális oltalom szerezhető.

(2)   
  [Megerősítés és csatlakozás] Az (1) bekezdésben említett bármely állam vagy kormányközi szervezet letétbe helyezheti

| i. | megerősítő okiratát, amennyiben e szöveget aláírta; vagy |
| --- | --- |

i.

megerősítő okiratát, amennyiben e szöveget aláírta; vagy

| ii. | csatlakozási okiratát, amennyiben e szöveget nem írta alá. |
| --- | --- |

ii.

csatlakozási okiratát, amennyiben e szöveget nem írta alá.

(3)   
  [A letétbe helyezés hatályossá válásának napja]

| a) | A b) pontra is figyelemmel, a megerősítő vagy csatlakozási okirat letétbe helyezése az okirat letétbe helyezésének napján válik hatályossá. |
| --- | --- |

a)

A b) pontra is figyelemmel, a megerősítő vagy csatlakozási okirat letétbe helyezése az okirat letétbe helyezésének napján válik hatályossá.

| b) | Az olyan államok esetében, amelyek valamely kormányközi szervezet tagállamai, és amelyekre vonatkozóan eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések oltalma kizárólag a kormányközi szervezet tagállamai között alkalmazandó jogszabály alapján szerezhető meg, a megerősítő vagy csatlakozási okirat letétbe helyezése azon a napon válik hatályossá, amelyen a kormányközi szervezet letétbe helyezte megerősítő vagy csatlakozási okiratát, feltéve, hogy ez az időpont későbbi, mint az a nap, amelyen az említett állam letétbe helyezte okiratát. E pont azonban nem alkalmazandó azokra az államokra, amelyek a Lisszaboni Megállapodás vagy az 1967. évi szöveg részesei, és nem érinti a 31. cikk ezen államok tekintetében történő alkalmazását. |
| --- | --- |

b)

Az olyan államok esetében, amelyek valamely kormányközi szervezet tagállamai, és amelyekre vonatkozóan eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések oltalma kizárólag a kormányközi szervezet tagállamai között alkalmazandó jogszabály alapján szerezhető meg, a megerősítő vagy csatlakozási okirat letétbe helyezése azon a napon válik hatályossá, amelyen a kormányközi szervezet letétbe helyezte megerősítő vagy csatlakozási okiratát, feltéve, hogy ez az időpont későbbi, mint az a nap, amelyen az említett állam letétbe helyezte okiratát. E pont azonban nem alkalmazandó azokra az államokra, amelyek a Lisszaboni Megállapodás vagy az 1967. évi szöveg részesei, és nem érinti a 31. cikk ezen államok tekintetében történő alkalmazását.

29. cikk

A megerősítések és csatlakozások hatályossá válásának időpontja

(1)   [Figyelembe vehető okiratok] E cikk alkalmazásában kizárólag a 28. cikk (1) bekezdésében meghatározott államok és kormányközi szervezetek által letétbe helyezett és a 28. cikk (3) bekezdése szerint hatályossá vált megerősítő vagy csatlakozási okiratok vehetők figyelembe.

(2)   [E szöveg hatálybalépése] E szöveg három hónappal azt követően lép hatályba, hogy a 28. cikkben említett, öt arra jogosult részes fél letétbe helyezte megerősítő vagy csatlakozási okiratát.

(3)   
  [A megerősítések és a csatlakozások hatálybalépése]

| a) | Azokra az államokra vagy kormányközi szervezetekre, amelyek megerősítő vagy csatlakozási okirataikat legalább három hónappal e szöveg hatálybalépésének időpontja előtt letétbe helyezték, e szöveg a hatálybalépésének időpontjától kezdődően kötelező. |
| --- | --- |

a)

Azokra az államokra vagy kormányközi szervezetekre, amelyek megerősítő vagy csatlakozási okirataikat legalább három hónappal e szöveg hatálybalépésének időpontja előtt letétbe helyezték, e szöveg a hatálybalépésének időpontjától kezdődően kötelező.

| b) | E szöveg minden más államra vagy kormányközi szervezetre a megerősítő vagy csatlakozási okiratának letétbe helyezését követő három hónap elteltével vagy az okiratban meghatározott bármely későbbi időpontban válik kötelezővé. |
| --- | --- |

b)

E szöveg minden más államra vagy kormányközi szervezetre a megerősítő vagy csatlakozási okiratának letétbe helyezését követő három hónap elteltével vagy az okiratban meghatározott bármely későbbi időpontban válik kötelezővé.

(4)   [A csatlakozás előtt végzett nemzetközi lajstromozások] A csatlakozó állam területén, vagy ha a Szerződő Fél kormányközi szervezet, akkor azon a területen, amelyen az adott kormányközi szervezetet létrehozó szerződés alkalmazandó, e szöveg rendelkezéseit az e szöveg alapján a csatlakozás hatálybalépésének időpontjában már lajstromozott eredetmegjelölések és földrajzi jelzések tekintetében is alkalmazni kell, a 7. cikk (4) bekezdésére, valamint a IV. fejezet rendelkezéseire is figyelemmel, amelyek értelemszerűen alkalmazandók. A csatlakozó állam vagy kormányközi szervezet – a Végrehajtási Szabályzatban ezzel kapcsolatban meghatározott eljárásokkal összhangban – a megerősítő vagy csatlakozási okiratához csatolt nyilatkozatban a 15. cikk (1) bekezdésében említett határidő, valamint a 17. cikkben említett határidők meghosszabbítását is megállapíthatja.

30. cikk

Fenntartások tilalma

E szöveggel kapcsolatban fenntartás nem tehető.

31. cikk

A Lisszaboni Megállapodás és az 1967. évi szöveg alkalmazása

(1)   [Az e szövegben és a Lisszaboni Megállapodásban vagy az 1967. évi szövegben egyaránt részes államok közötti viszony] Kizárólag e szöveg alkalmazandó az olyan államok kölcsönös viszonyára, amelyek mind e szövegnek, mind a Lisszaboni Megállapodásnak vagy az 1967. évi szövegnek is részesei. Ugyanakkor az eredetmegjelöléseknek a Lisszaboni Megállapodás vagy az 1967. évi szöveg alapján hatályos nemzetközi lajstromozása tekintetében az államok nem nyújthatnak a Lisszaboni Megállapodás vagy az 1967. évi szöveg által előírtnál alacsonyabb szintű oltalmat.

(2)   [Az e szövegben és a Lisszaboni Megállapodásban vagy az 1967. évi szövegben egyaránt részes, valamint a Lisszaboni Megállapodásban vagy az 1967. évi szövegben részes, de e szövegben nem részes államok közötti viszony] Azok az államok, amelyek mind e szövegnek, mind a Lisszaboni Megállapodásnak vagy az 1967. évi szövegnek részes felei, a Lisszaboni Megállapodásban vagy az 1967. évi szövegben részes, de az e szövegben nem részes államokhoz fűződő viszonyukban a továbbiakban is – az esettől függően – a Lisszaboni Megállapodást vagy az 1967. évi szöveget alkalmazzák.

32. cikk

Felmondás

(1)   [Értesítés] E szöveget a főigazgatóhoz intézett értesítéssel a Szerződő Felek bármelyike felmondhatja.

(2)   [A hatályossá válás napja] A felmondás az arról szóló értesítésnek a főigazgatóhoz való beérkezésétől számított egy év elteltével vagy az abban meghatározott későbbi időpontban válik hatályossá. A felmondás nem érinti e szöveg alkalmazását a felmondás hatályossá válásának napján a Szerződő Fél tekintetében folyamatban lévő bejelentésekre vagy hatályos nemzetközi lajstromozásokra.

33. cikk

E szöveg nyelvei; Aláírás

(1)   
  [Eredeti szöveg; hivatalos szöveg]

| a) | E szöveget egy-egy eredeti példányban angol, arab, kínai, francia, orosz és spanyol nyelven írják alá; amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles. |
| --- | --- |

a)

E szöveget egy-egy eredeti példányban angol, arab, kínai, francia, orosz és spanyol nyelven írják alá; amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

| b) | A Közgyűlés által megjelölt egyéb nyelveken a hivatalos szöveget – az érintett kormányokkal való tanácskozást követően – a főigazgató állapítja meg. |
| --- | --- |

b)

A Közgyűlés által megjelölt egyéb nyelveken a hivatalos szöveget – az érintett kormányokkal való tanácskozást követően – a főigazgató állapítja meg.

(2)   [Az aláírásra nyitva álló határidő] E szöveg az elfogadásától számított egy évig áll nyitva aláírásra a Szervezet székhelyén.

34. cikk

Letéteményes

E szöveg letéteményese a főigazgató.”

---

(1)  A 11. cikk (2) bekezdéséhez fűzött közös nyilatkozat: E szöveg alkalmazásában, amennyiben az eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést alkotó elnevezés vagy jelzés egyes elemei a származás szerinti Szerződő Fél területén köznevesültek, az e bekezdés szerinti oltalmuk más Szerződő Felek területén nem követelhető meg. A nagyobb jogbiztonság érdekében a Szerződő Felek területén a védjegy 11. cikk alapján történő elutasítása, törlése, vagy a jogsértés megállapítása nem alapulhat a köznevesült összetevőn.

1

(2)  A 12. cikkhez fűzött közös nyilatkozat: E szöveg alkalmazásában a 12. cikk nem érinti e szöveg korábbi használatra vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazását, mivel az eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést alkotó elnevezés vagy jelzés a származás szerinti Szerződő Féltől eltérő Szerződő Fél területén már a nemzetközi lajstromozást megelőzően – részben vagy egészében – köznevesülhetett, például azért, mert az elnevezés vagy jelzés, vagy annak egy része megegyezik egy, a köznyelvben elterjedt kifejezéssel, amelyet az adott Szerződő Fél területén valamely termék vagy szolgáltatás szokásos neveként használnak, vagy az az adott Szerződő Fél területén megegyezik valamely szőlőfajta szokásos nevével.

2

---

| 2020.10.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/52

---

Helyesbítés az (EU) 2017/1369 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kiskereskedelmi használatra szánt hűtőkészülékek energiacímkézése tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2019. március 11-i (EU) 2019/2018 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 315., 2019. december 5.
  )

A 174. oldalon, a IV. melléklet 4. táblázatában, a „Függőleges és kombinált áruházi fagyasztók” és a „Vízszintes áruházi fagyasztók” sorokhoz tartozó értékek helyesen:

| „Függőleges és kombinált áruházi fagyasztók | L1 | ≤ –15 | n.a. | ≤ –18 | 1,00 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L2 | ≤ –12 | n.a. | ≤ –18 | 0,90 |
| L3 | ≤ –12 | n.a. | ≤ –15 | 0,90 |
| Vízszintes áruházi fagyasztók | L1 | ≤ –15 | n.a. | ≤ –18 | 1,00 |
| L2 | ≤ –12 | n.a. | ≤ –18 | 0,92 |
| L3 | ≤ –12 | n.a. | ≤ –15 | 0,92” |

„Függőleges és kombinált áruházi fagyasztók

L1

≤ –15

n.a.

≤ –18

1,00

L2

≤ –12

n.a.

≤ –18

0,90

L3

≤ –12

n.a.

≤ –15

0,90

Vízszintes áruházi fagyasztók

L1

≤ –15

n.a.

≤ –18

1,00

L2

≤ –12

n.a.

≤ –18

0,92

L3

≤ –12

n.a.

≤ –15

0,92”

---