# Euroopan unionin L 342/2020

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 342 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 63. vuosikerta16. lokakuuta 2020 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 342

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

63. vuosikerta16. lokakuuta 2020

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1497, annettu 15 päivänä lokakuuta 2020, Corynebacterium glutamicum KCCM 80184- ja Escherichia coli KCCM 80096 -bakteerien tuottaman L-metioniinin hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1498, annettu 15 päivänä lokakuuta 2020, tehoaineen tiofanaattimetyyli hyväksynnän uusimatta jättämisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta (
  1
  ) | 5 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/1499, annettu 28 päivänä heinäkuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU soveltamisesta uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin Italiassa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020) 5026)

   (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/1500, annettu 28 päivänä heinäkuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU sovellettavuudesta sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin Liettuassa liittyvistä toiminnoista tehtyihin hankintasopimuksiin
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020/5031))

   (
  1
  ) | 15 |
| | * | komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/1501, annettu 14 päivänä lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1139 nojalla tehdystä arvioinnista, joka koskee Saksan myöntämää väliaikaista poikkeusta tietyistä komission asetuksen (EU) N:o 1321/2014 säännöksistä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020) 6891)

   (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komission päätös (EU) 2020/1502, annettu 15 päivänä lokakuuta 2020, sisäisistä säännöistä koskien tietojen antamista rekisteröidyille ja rekisteröityjen tiettyjen oikeuksien rajoittamista komission suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/452 perustetun yhteistyömekanismin puitteissa | 25 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1497, annettu 15 päivänä lokakuuta 2020, Corynebacterium glutamicum KCCM 80184- ja Escherichia coli KCCM 80096 -bakteerien tuottaman L-metioniinin hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena (
  1
  )

Corynebacterium glutamicum

Escherichia coli

1

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1498, annettu 15 päivänä lokakuuta 2020, tehoaineen tiofanaattimetyyli hyväksynnän uusimatta jättämisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta (
  1
  )

1

5

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/1499, annettu 28 päivänä heinäkuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU soveltamisesta uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin Italiassa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020) 5026)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 5026)

1

8

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/1500, annettu 28 päivänä heinäkuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU sovellettavuudesta sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin Liettuassa liittyvistä toiminnoista tehtyihin hankintasopimuksiin
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020/5031))

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2020/5031))

1

15

*

komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/1501, annettu 14 päivänä lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1139 nojalla tehdystä arvioinnista, joka koskee Saksan myöntämää väliaikaista poikkeusta tietyistä komission asetuksen (EU) N:o 1321/2014 säännöksistä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020) 6891)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 6891)

1

23

*

Komission päätös (EU) 2020/1502, annettu 15 päivänä lokakuuta 2020, sisäisistä säännöistä koskien tietojen antamista rekisteröidyille ja rekisteröityjen tiettyjen oikeuksien rajoittamista komission suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/452 perustetun yhteistyömekanismin puitteissa

25

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu neuvoston täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2020/1436, annettu 12 päivänä lokakuuta 2020, luvan antamisesta Saksalle soveltaa satamassa laiturissa oleville aluksille suoraan toimitettavaan sähköön alennettua verokantaa direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan mukaisesti ( EUVL L 331, 12.10.2020 ) | 31 |
| | * | Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2018/330, annettu 5 päivänä maaliskuuta 2018, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen ( EUVL L 63, 6.3.2018 ) | 32 |

Oikaisuja

*

Oikaisu neuvoston täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2020/1436, annettu 12 päivänä lokakuuta 2020, luvan antamisesta Saksalle soveltaa satamassa laiturissa oleville aluksille suoraan toimitettavaan sähköön alennettua verokantaa direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan mukaisesti ( EUVL L 331, 12.10.2020 )

( EUVL L 331, 12.10.2020 )

31

*

Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2018/330, annettu 5 päivänä maaliskuuta 2018, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen ( EUVL L 63, 6.3.2018 )

( EUVL L 63, 6.3.2018 )

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 16.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/1497,

annettu 15 päivänä lokakuuta 2020,

Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184- ja Escherichia coli KCCM 80 096 -bakteerien tuottaman L-metioniinin hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti on toimitettu hakemus, joka koskee Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184- ja Escherichia coli KCCM 80 096 -bakteerien tuottaman L-metioniinin hyväksymistä käytettäväksi kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti on toimitettu hakemus, joka koskee Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184- ja Escherichia coli KCCM 80 096 -bakteerien tuottaman L-metioniinin hyväksymistä käytettäväksi kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (3) | Hakemus koskee Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184- ja Escherichia coli KCCM 80 096 -bakteerien tuottaman L-metioniinin hyväksymistä kaikille eläinlajeille tarkoitettuna rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet”. |
| --- | --- |

(3)

Hakemus koskee Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184- ja Escherichia coli KCCM 80 096 -bakteerien tuottaman L-metioniinin hyväksymistä kaikille eläinlajeille tarkoitettuna rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet”.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 12 päivänä marraskuuta 2019 antamassaan lausunnossa (2), että Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184- ja Escherichia coli KCCM 80 096 -bakteerien tuottamalla L-metioniinilla ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, ihmisten terveyteen eikä ympäristöön. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 12 päivänä marraskuuta 2019 antamassaan lausunnossa (2), että Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184- ja Escherichia coli KCCM 80 096 -bakteerien tuottamalla L-metioniinilla ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, ihmisten terveyteen eikä ympäristöön.

| (5) | Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184- ja Escherichia coli KCCM 80 096 -bakteerien tuottama L-metioniini on tehokas metioniinin lähde kaikille eläinlajeille ja että se olisi suojattava pötsihajotukselta, jotta se olisi märehtijöillä yhtä tehokas kuin muilla eläinlajeilla. |
| --- | --- |

(5)

Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184- ja Escherichia coli KCCM 80 096 -bakteerien tuottama L-metioniini on tehokas metioniinin lähde kaikille eläinlajeille ja että se olisi suojattava pötsihajotukselta, jotta se olisi märehtijöillä yhtä tehokas kuin muilla eläinlajeilla.

| (6) | Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Lisäksi se vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta. |
| --- | --- |

(6)

Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Lisäksi se vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta.

| (7) | Lisäaineen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen lisäaineen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(7)

Lisäaineen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen lisäaineen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään lisäaineluokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”aminohapot, niiden suolat ja analogit” kuuluva, liitteessä kuvattu aine eläinten ruokinnassa käytettävänä rehun lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä lokakuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2019;17(12):5917.

2

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: ravitsemukselliset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: aminohapot, niiden suolat ja analogit. |
| 3c305 | - | L-metioniini | Lisäaineen koostumus

  Jauhe, joka sisältää vähintään 98,5 % L-metioniinia ja jonka kosteuspitoisuus on enintään 0,5 %
  ----------------

  Tehoaineen kuvaus


  Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 - ja Escherichia coli KCCM 80 096 -bakteereista käymisreaktiolla valmistettu L-metioniini
  Kemiallinen kaava: C5H11NO2S
  CAS-numero: 63-68-3.
  ----------------

  Analyysimenetelmät
   (1)

  L-metioniinin määrittäminen rehun lisäaineesta:






  — | Food Chemical Codex ”L-methionine monograph” (tunnistaminen) ja |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

mg/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: ravitsemukselliset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: aminohapot, niiden suolat ja analogit.

3c305

-

L-metioniini

Lisäaineen koostumus

Jauhe, joka sisältää vähintään 98,5 % L-metioniinia ja jonka kosteuspitoisuus on enintään 0,5 %

----------------

Tehoaineen kuvaus

Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 - ja Escherichia coli KCCM 80 096 -bakteereista käymisreaktiolla valmistettu L-metioniini

Kemiallinen kaava: C5H11NO2S

CAS-numero: 63-68-3.

----------------

Analyysimenetelmät
   (1)

L-metioniinin määrittäminen rehun lisäaineesta:

—

Food Chemical Codex ”L-methionine monograph” (tunnistaminen) ja

| — | ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja optiseen havaitsemiseen (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17 180 (määrittäminen) |
| --- | --- |

—

ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja optiseen havaitsemiseen (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17 180 (määrittäminen)

Metioniinin määrittäminen esiseoksista:

| — | Ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja optiseen havaitsemiseen (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17 180 ja |
| --- | --- |

—

Ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja optiseen havaitsemiseen (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17 180 ja

| — | ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja fotometriseen havaitsemiseen (IEC-VIS), komission asetus (EY) N:o 152/2009 (liite III, F) |
| --- | --- |

—

ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja fotometriseen havaitsemiseen (IEC-VIS), komission asetus (EY) N:o 152/2009 (liite III, F)

Metioniinin määrittäminen rehuseoksista ja rehuaineista:

| — | Ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja fotometriseen havaitsemiseen (IEC-VIS), komission asetus (EY) N:o 152/2009 (liite III, F) |
| --- | --- |

—

Ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja fotometriseen havaitsemiseen (IEC-VIS), komission asetus (EY) N:o 152/2009 (liite III, F)

Metioniinin määrittäminen vedestä:

| — | Ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja fotometriseen havaitsemiseen (IEC-VIS) |
| --- | --- |

—

Ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja fotometriseen havaitsemiseen (IEC-VIS)

Kaikki lajit

-

-

-

| 1. | L-metioniinia voidaan saattaa markkinoille ja käyttää valmisteesta koostuvana lisäaineena. |
| --- | --- |

1.

L-metioniinia voidaan saattaa markkinoille ja käyttää valmisteesta koostuvana lisäaineena.

| 2. | L-metioniinia voidaan käyttää juomaveteen lisättynä. |
| --- | --- |

2.

L-metioniinia voidaan käyttää juomaveteen lisättynä.

| 3. | Lisäaineen ja esiseosten merkinnöissä on mainittava seuraavaa:
  ”Täydennettäessä ravintoa L-metioniinilla, etenkin juomaveteen sekoitettuna, on otettava huomioon kaikki välttämättömät ja ehdollisesti välttämättömät aminohapot epätasapainon välttämiseksi.” |
| --- | --- |

3.

Lisäaineen ja esiseosten merkinnöissä on mainittava seuraavaa:

”Täydennettäessä ravintoa L-metioniinilla, etenkin juomaveteen sekoitettuna, on otettava huomioon kaikki välttämättömät ja ehdollisesti välttämättömät aminohapot epätasapainon välttämiseksi.”

5.11.2030

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 16.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/5

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/1498,

annettu 15 päivänä lokakuuta 2020,

tehoaineen tiofanaattimetyyli hyväksynnän uusimatta jättämisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (1) ja erityisesti sen 20 artiklan 1 kohdan ja 78 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission direktiivillä 2005/53/EY (2) sisällytettiin tiofanaattimetyyli tehoaineena direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I (3). |
| --- | --- |

(1)

Komission direktiivillä 2005/53/EY (2) sisällytettiin tiofanaattimetyyli tehoaineena direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I (3).

| (2) | Direktiivin 91/414/ETY liitteessä I olevia tehoaineita pidetään asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti hyväksyttyinä, ja ne luetellaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (4) liitteessä olevassa A osassa. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 91/414/ETY liitteessä I olevia tehoaineita pidetään asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti hyväksyttyinä, ja ne luetellaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (4) liitteessä olevassa A osassa.

| (3) | Tehoaineen tiofanaattimetyyli hyväksyntä, sellaisena kuin se on esitettynä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteessä olevassa A osassa, päättyy 31 päivänä lokakuuta 2020. |
| --- | --- |

(3)

Tehoaineen tiofanaattimetyyli hyväksyntä, sellaisena kuin se on esitettynä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteessä olevassa A osassa, päättyy 31 päivänä lokakuuta 2020.

| (4) | Hakemus, joka koskee tiofanaattimetyylin hyväksynnän uusimista, jätettiin komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 (5) 1 artiklan mukaisesti kyseisessä artiklassa säädetyssä määräajassa. |
| --- | --- |

(4)

Hakemus, joka koskee tiofanaattimetyylin hyväksynnän uusimista, jätettiin komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 (5) 1 artiklan mukaisesti kyseisessä artiklassa säädetyssä määräajassa.

| (5) | Hakija on toimittanut täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 6 artiklassa vaaditut täydentävät asiakirja-aineistot. Esittelevä jäsenvaltio totesi hakemuksen täydelliseksi. |
| --- | --- |

(5)

Hakija on toimittanut täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 6 artiklassa vaaditut täydentävät asiakirja-aineistot. Esittelevä jäsenvaltio totesi hakemuksen täydelliseksi.

| (6) | Esittelevä jäsenvaltio laati rinnakkaisesittelijänä toimivaa jäsenvaltiota kuullen uusimista koskevan arviointikertomuksen ja toimitti sen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, ja komissiolle 1 päivänä marraskuuta 2016. |
| --- | --- |

(6)

Esittelevä jäsenvaltio laati rinnakkaisesittelijänä toimivaa jäsenvaltiota kuullen uusimista koskevan arviointikertomuksen ja toimitti sen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, ja komissiolle 1 päivänä marraskuuta 2016.

| (7) | Elintarviketurvallisuusviranomainen asetti täydentävän asiakirja-aineiston tiivistelmän julkisesti saataville. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen lähetti uusimista koskevan arviointikertomuksen hakijoille ja jäsenvaltioille kommentoitavaksi sekä järjesti siitä julkisen kuulemisen. Elintarviketurvallisuusviranomainen toimitti saamansa huomautukset edelleen komissiolle. |
| --- | --- |

(7)

Elintarviketurvallisuusviranomainen asetti täydentävän asiakirja-aineiston tiivistelmän julkisesti saataville. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen lähetti uusimista koskevan arviointikertomuksen hakijoille ja jäsenvaltioille kommentoitavaksi sekä järjesti siitä julkisen kuulemisen. Elintarviketurvallisuusviranomainen toimitti saamansa huomautukset edelleen komissiolle.

| (8) | Elintarviketurvallisuusviranomainen ilmoitti 17 päivänä tammikuuta 2018 komissiolle päätelmänsä (6) siitä, voidaanko tiofanaattimetyylin olettaa täyttävän asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklassa säädetyt hyväksymiskriteerit. Päätelmissä todettiin useita huolenaiheita ja tietoaukkoja. |
| --- | --- |

(8)

Elintarviketurvallisuusviranomainen ilmoitti 17 päivänä tammikuuta 2018 komissiolle päätelmänsä (6) siitä, voidaanko tiofanaattimetyylin olettaa täyttävän asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklassa säädetyt hyväksymiskriteerit. Päätelmissä todettiin useita huolenaiheita ja tietoaukkoja.

| (9) | Komissio esitti 24 päivänä lokakuuta 2018 tiofanaattimetyylin uusimista koskevan kertomusluonnoksen pysyvälle kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitealle, jossa siitä keskusteltiin useissa kokouksissa. |
| --- | --- |

(9)

Komissio esitti 24 päivänä lokakuuta 2018 tiofanaattimetyylin uusimista koskevan kertomusluonnoksen pysyvälle kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitealle, jossa siitä keskusteltiin useissa kokouksissa.

| (10) | Hakija ilmoitti komissiolle 10 päivänä heinäkuuta 2020 päivätyllä kirjeellä päätöksestään peruuttaa tiofanaattimetyylin hyväksynnän uusimista koskeva hakemus. |
| --- | --- |

(10)

Hakija ilmoitti komissiolle 10 päivänä heinäkuuta 2020 päivätyllä kirjeellä päätöksestään peruuttaa tiofanaattimetyylin hyväksynnän uusimista koskeva hakemus.

| (11) | Tiofanaattimetyylin hyväksyntää ei sen vuoksi pitäisi uusia. |
| --- | --- |

(11)

Tiofanaattimetyylin hyväksyntää ei sen vuoksi pitäisi uusia.

| (12) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 540/2011 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(12)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 540/2011 olisi muutettava.

| (13) | Jäsenvaltioille olisi annettava riittävästi aikaa tiofanaattimetyyliä sisältävien kasvinsuojeluaineiden lupien peruuttamiseen. |
| --- | --- |

(13)

Jäsenvaltioille olisi annettava riittävästi aikaa tiofanaattimetyyliä sisältävien kasvinsuojeluaineiden lupien peruuttamiseen.

| (14) | Jos jäsenvaltiot myöntävät tiofanaattimetyyliä sisältävien kasvinsuojeluaineiden osalta siirtymäajan asetuksen (EY) N:o 1107/2009 46 artiklan mukaisesti, kyseisen siirtymäajan olisi päätyttävä viimeistään 12 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta. |
| --- | --- |

(14)

Jos jäsenvaltiot myöntävät tiofanaattimetyyliä sisältävien kasvinsuojeluaineiden osalta siirtymäajan asetuksen (EY) N:o 1107/2009 46 artiklan mukaisesti, kyseisen siirtymäajan olisi päätyttävä viimeistään 12 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.

| (15) | Tämä asetus ei estä tehoaineen tiofanaattimetyyli hyväksymistä koskevan uuden hakemuksen toimittamista asetuksen (EY) N:o 1107/2009 7 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(15)

Tämä asetus ei estä tehoaineen tiofanaattimetyyli hyväksymistä koskevan uuden hakemuksen toimittamista asetuksen (EY) N:o 1107/2009 7 artiklan nojalla.

| (16) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(16)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tehoaineen hyväksynnän uusimatta jättäminen

Tehoaineen tiofanaattimetyyli hyväksyntää ei uusita.

2 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttaminen

Poistetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteessä olevasta A osasta tiofanaattimetyyliä koskeva rivi 105.

3 artikla

Siirtymätoimenpiteet

Jäsenvaltioiden on peruutettava tiofanaattimetyyliä tehoaineena sisältävien kasvinsuojeluaineiden hyväksynnät viimeistään 19 päivänä huhtikuuta 2021.

4 artikla

Siirtymäaika

Jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 1107/2009 46 artiklan mukaisesti mahdollisesti myöntämän siirtymäajan on päätyttävä viimeistään 19 päivänä lokakuuta 2021.

5 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä lokakuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Komission direktiivi 2005/53/EY, annettu 16 päivänä syyskuuta 2005, neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta klorotaloniilin, klorotoluronin, sypermetriinin, daminotsidin ja tiofanaattimetyylin sisällyttämiseksi siihen tehoaineina (EUVL L 241, 17.9.2005, s. 51).

2

(3)  Neuvoston direktiivi 91/414/ETY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 1991, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta (EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 540/2011, annettu 25 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta hyväksyttyjen tehoaineiden luettelon osalta (EUVL L 153, 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 844/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, säännösten vahvistamisesta tehoaineiden uusimismenettelyn täytäntöönpanemiseksi kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti (EUVL L 252, 19.9.2012, s. 26).

5

(6)  EFSA (Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen) 2018. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance thiophanate-methyl EFSA Journal 2018;16(1):5133. https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5133.

6

---

PÄÄTÖKSET

| 16.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/8

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2020/1499,

annettu 28 päivänä heinäkuuta 2020,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU soveltamisesta uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin Italiassa

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 5026)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta 26 päivänä helmikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU (1) ja erityisesti sen 35 artiklan 3 kohdan,

on kuullut julkisia hankintoja käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   ASIASEIKAT

ASIASEIKAT

| (1) | Enel Green Power, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, toimitti 3 päivänä joulukuuta 2019 komissiolle direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan 1 kohdan nojalla pyynnön, jäljempänä ’pyyntö’. Pyyntö on komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1804 (2) 1 artiklan 1 kohdan mukainen. |
| --- | --- |

(1)

Enel Green Power, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, toimitti 3 päivänä joulukuuta 2019 komissiolle direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan 1 kohdan nojalla pyynnön, jäljempänä ’pyyntö’. Pyyntö on komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1804 (2) 1 artiklan 1 kohdan mukainen.

2

| (2) | Pyyntö koskee direktiivin 2014/25/EU 9 artiklassa tarkoitettua uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantoa ja tukkumyyntiä, jota pyynnön esittäjä harjoittaa Italiassa. Pyynnössä mainitaan seuraavat palvelut: aurinko-, tuuli- ja minivesivoima sekä maalämpöenergia. Pyynnön esittäjä ei sisällytä pyyntöön biomassaa ja biokaasua, koska sen mukaan näitä teknologioita nykyisin tukevat kannustinjärjestelmät johtavat komission käytännön perusteella väistämättä päätelmään, jonka mukaan liitännäismarkkinoilla ei vielä ole suoraa kilpailua. |
| --- | --- |

(2)

Pyyntö koskee direktiivin 2014/25/EU 9 artiklassa tarkoitettua uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantoa ja tukkumyyntiä, jota pyynnön esittäjä harjoittaa Italiassa. Pyynnössä mainitaan seuraavat palvelut: aurinko-, tuuli- ja minivesivoima sekä maalämpöenergia. Pyynnön esittäjä ei sisällytä pyyntöön biomassaa ja biokaasua, koska sen mukaan näitä teknologioita nykyisin tukevat kannustinjärjestelmät johtavat komission käytännön perusteella väistämättä päätelmään, jonka mukaan liitännäismarkkinoilla ei vielä ole suoraa kilpailua.

| (3) | Pyyntöön ei ollut liitetty riippumattoman kansallisen viranomaisen perusteltua ja perusteltua kantaa. Direktiivin 2014/25/EU liitteessä IV olevan 1 kohdan mukaisesti komissiolla on siksi 105 työpäivää aikaa tehdä pyyntöä koskeva täytäntöönpanopäätös. Alkuperäinen määräaika keskeytettiin direktiivin 2014/25/EU liitteessä IV olevan 2 kohdan mukaisesti. Pyynnön esittäjän ja komission välillä sovittu määräaika täytäntöönpanosäädöksen hyväksymiselle päättyy 31 päivänä heinäkuuta 2020. |
| --- | --- |

(3)

Pyyntöön ei ollut liitetty riippumattoman kansallisen viranomaisen perusteltua ja perusteltua kantaa. Direktiivin 2014/25/EU liitteessä IV olevan 1 kohdan mukaisesti komissiolla on siksi 105 työpäivää aikaa tehdä pyyntöä koskeva täytäntöönpanopäätös. Alkuperäinen määräaika keskeytettiin direktiivin 2014/25/EU liitteessä IV olevan 2 kohdan mukaisesti. Pyynnön esittäjän ja komission välillä sovittu määräaika täytäntöönpanosäädöksen hyväksymiselle päättyy 31 päivänä heinäkuuta 2020.

2.   OIKEUDELLINEN KEHYS

OIKEUDELLINEN KEHYS

| (4) | Direktiiviä 2014/25/EU sovelletaan hankintasopimuksiin, jotka koskevat mainitussa direktiivissä tarkoitettua sähkön tuotantoa ja tukkumyyntiä, jollei toimintaa ole vapautettu direktiivin soveltamisesta sen 34 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(4)

Direktiiviä 2014/25/EU sovelletaan hankintasopimuksiin, jotka koskevat mainitussa direktiivissä tarkoitettua sähkön tuotantoa ja tukkumyyntiä, jollei toimintaa ole vapautettu direktiivin soveltamisesta sen 34 artiklan nojalla.

| (5) | Direktiivissä 2014/25/EU säädetään, ettei mainittua direktiiviä sovelleta hankintasopimuksiin, jotka tehdään jonkin direktiivissä 2014/25/EU tarkoitetun toiminnan suorittamiseksi, jos toimintaan siinä jäsenvaltiossa, jossa se toteutetaan, kohdistuu suoraa kilpailua markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu. Se, kohdistuuko toimintaan suoraa kilpailua, on arvioitava objektiivisilla perusteilla, joihin voivat kuulua tuotteiden tai palvelujen ominaisuudet, sellaisten vaihtoehtoisten tuotteiden tai palvelujen olemassaolo, joiden katsotaan voivan korvata tuotteet ja palvelut kysyntä- tai tarjontapuolella, hinnat ja useamman kuin yhden tavaran- tai palveluntoimittajan tosiasiallinen tai mahdollinen olemassaolo. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivissä 2014/25/EU säädetään, ettei mainittua direktiiviä sovelleta hankintasopimuksiin, jotka tehdään jonkin direktiivissä 2014/25/EU tarkoitetun toiminnan suorittamiseksi, jos toimintaan siinä jäsenvaltiossa, jossa se toteutetaan, kohdistuu suoraa kilpailua markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu. Se, kohdistuuko toimintaan suoraa kilpailua, on arvioitava objektiivisilla perusteilla, joihin voivat kuulua tuotteiden tai palvelujen ominaisuudet, sellaisten vaihtoehtoisten tuotteiden tai palvelujen olemassaolo, joiden katsotaan voivan korvata tuotteet ja palvelut kysyntä- tai tarjontapuolella, hinnat ja useamman kuin yhden tavaran- tai palveluntoimittajan tosiasiallinen tai mahdollinen olemassaolo.

3.   ARVIOINTI

ARVIOINTI

3.1   Rajoittamaton pääsy markkinoille

Rajoittamaton pääsy markkinoille

| (6) | Markkinoille pääsyä pidetään rajoittamattomana, jos asianomainen jäsenvaltio on pannut täytäntöön unionin säädökset, jotka avaavat tietyn alan tai sen osan kilpailulle, ja soveltaa niitä. Nämä säädökset luetellaan direktiivin 2014/25/EU liitteessä III, jossa uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotannon ja tukkumyynnin osalta viitataan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2009/72/EY (3). |
| --- | --- |

(6)

Markkinoille pääsyä pidetään rajoittamattomana, jos asianomainen jäsenvaltio on pannut täytäntöön unionin säädökset, jotka avaavat tietyn alan tai sen osan kilpailulle, ja soveltaa niitä. Nämä säädökset luetellaan direktiivin 2014/25/EU liitteessä III, jossa uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotannon ja tukkumyynnin osalta viitataan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2009/72/EY (3).

3

| (7) | Italia on komission käytettävissä olevien tietojen perusteella saattanut direktiivin 2009/72/EY osaksi kansallista lainsäädäntöään asetuksella nro 93/2011, jota on myöhemmin muutettu lain nro 115/2015 26 §:llä ja lain nro 122/2016 33 §:llä. Sen vuoksi merkityksellisille markkinoille pääsyä pidetään rajoittamattomana direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Italia on komission käytettävissä olevien tietojen perusteella saattanut direktiivin 2009/72/EY osaksi kansallista lainsäädäntöään asetuksella nro 93/2011, jota on myöhemmin muutettu lain nro 115/2015 26 §:llä ja lain nro 122/2016 33 §:llä. Sen vuoksi merkityksellisille markkinoille pääsyä pidetään rajoittamattomana direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

3.2   Toimintaan suoraan kohdistuva kilpailu

Toimintaan suoraan kohdistuva kilpailu

| (8) | Toimintaan suoraan kohdistuvaa kilpailua olisi arvioitava useiden tekijöiden perusteella, joista yksikään ei ole ratkaiseva sellaisenaan. Tässä päätöksessä tarkoitettujen markkinoiden osalta olisi yhtenä perusteena otettava huomioon tärkeimpien toimijoiden markkinaosuudet tarkastelluilla markkinoilla. Koska pyynnön piiriin kuuluvan erilaisen toiminnan markkinoille pääsyn edellytykset vaihtelevat, kilpailutilanteen arvioinnissa olisi otettava huomioon merkityksellisten markkinoiden erilaiset tilanteet. |
| --- | --- |

(8)

Toimintaan suoraan kohdistuvaa kilpailua olisi arvioitava useiden tekijöiden perusteella, joista yksikään ei ole ratkaiseva sellaisenaan. Tässä päätöksessä tarkoitettujen markkinoiden osalta olisi yhtenä perusteena otettava huomioon tärkeimpien toimijoiden markkinaosuudet tarkastelluilla markkinoilla. Koska pyynnön piiriin kuuluvan erilaisen toiminnan markkinoille pääsyn edellytykset vaihtelevat, kilpailutilanteen arvioinnissa olisi otettava huomioon merkityksellisten markkinoiden erilaiset tilanteet.

| (9) | Tämän päätöksen soveltaminen ei rajoita kilpailu- ja valtiontukisääntöjen eikä unionin lainsäädännön muiden alojen säännösten soveltamista. Etenkään vaatimukset ja menetelmät, joilla arvioidaan direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan mukaisesti, onko toiminta suoraan kilpailun kohteena, eivät ole välttämättä samat, joita käytetään tehtäessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 101 tai 102 artiklan tai neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (4) mukainen arviointi, minkä Unionin yleinen tuomioistuin on vahvistanut (5). |
| --- | --- |

(9)

Tämän päätöksen soveltaminen ei rajoita kilpailu- ja valtiontukisääntöjen eikä unionin lainsäädännön muiden alojen säännösten soveltamista. Etenkään vaatimukset ja menetelmät, joilla arvioidaan direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan mukaisesti, onko toiminta suoraan kilpailun kohteena, eivät ole välttämättä samat, joita käytetään tehtäessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 101 tai 102 artiklan tai neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (4) mukainen arviointi, minkä Unionin yleinen tuomioistuin on vahvistanut (5).

4

5

| (10) | Tämän päätöksen tavoitteena on selvittää, kohdistuuko pyynnön kohteena olevaan toimintaan kilpailua sellaisilla markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa tarkoitetulla tavalla, siinä määrin, että hankinnat pyyntöön sisältyvän asianomaisen toiminnan suorittamiseksi toteutetaan varmasti – myös ilman direktiivissä 2014/25/EU säädettyjä tiukkoja yksityiskohtaisia hankintasääntöjä – avoimella ja syrjimättömällä tavalla sellaisin perustein, joilla ostajat voivat löytää kokonaisuudessaan taloudellisesti edullisimman ratkaisun. |
| --- | --- |

(10)

Tämän päätöksen tavoitteena on selvittää, kohdistuuko pyynnön kohteena olevaan toimintaan kilpailua sellaisilla markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa tarkoitetulla tavalla, siinä määrin, että hankinnat pyyntöön sisältyvän asianomaisen toiminnan suorittamiseksi toteutetaan varmasti – myös ilman direktiivissä 2014/25/EU säädettyjä tiukkoja yksityiskohtaisia hankintasääntöjä – avoimella ja syrjimättömällä tavalla sellaisin perustein, joilla ostajat voivat löytää kokonaisuudessaan taloudellisesti edullisimman ratkaisun.

3.3   Merkityksellisten markkinoiden määritelmä

Merkityksellisten markkinoiden määritelmä

| (11) | Komissio määritteli vuonna 2012 täytäntöönpanopäätöksen 2012/539/EU (6) mukaisesti, että uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto ja tukkumyynti muodostavat erilliset markkinat. |
| --- | --- |

(11)

Komissio määritteli vuonna 2012 täytäntöönpanopäätöksen 2012/539/EU (6) mukaisesti, että uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto ja tukkumyynti muodostavat erilliset markkinat.

6

| (12) | Komissio antoi vuonna 2017 täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/71 (7) Alankomaiden sähkömarkkinoista. Komissio katsoi, ettei Alankomaiden osalta ollut tarpeen määritellä erillisiä sähkömarkkinoita lähteen mukaan. Pääasialliset syyt täytäntöönpanopäätöksestä 2012/539/EU poikkeamiseen Italian osalta olivat seuraavat: uusiutuvista energialähteistä tuotettu sähkö myytiin suoraan tukkumarkkinoilla eikä muulle kuin markkinayksikölle (siirtoverkonhaltija Saksassa ja Gestore dei Servizi Energetici (GSE) Italiassa), uusiutuvista energialähteistä tuotetulla sähköllä ei ollut ensisijaista asemaa syötössä, uusiutuvista energialähteistä tuotetusta sähköstä maksettava lakisääteinen korvaus oli syöttöpreemio (eikä kiinteä korvaus kuten Saksassa ja Italiassa) ja uusiutuville energialähteille myönnettyihin tukiin sovellettiin alusta alkaen tarjousmenettelyä, jossa eri teknologiat kilpailivat ennalta määritetystä tukimäärästä. |
| --- | --- |

(12)

Komissio antoi vuonna 2017 täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/71 (7) Alankomaiden sähkömarkkinoista. Komissio katsoi, ettei Alankomaiden osalta ollut tarpeen määritellä erillisiä sähkömarkkinoita lähteen mukaan. Pääasialliset syyt täytäntöönpanopäätöksestä 2012/539/EU poikkeamiseen Italian osalta olivat seuraavat: uusiutuvista energialähteistä tuotettu sähkö myytiin suoraan tukkumarkkinoilla eikä muulle kuin markkinayksikölle (siirtoverkonhaltija Saksassa ja Gestore dei Servizi Energetici (GSE) Italiassa), uusiutuvista energialähteistä tuotetulla sähköllä ei ollut ensisijaista asemaa syötössä, uusiutuvista energialähteistä tuotetusta sähköstä maksettava lakisääteinen korvaus oli syöttöpreemio (eikä kiinteä korvaus kuten Saksassa ja Italiassa) ja uusiutuville energialähteille myönnettyihin tukiin sovellettiin alusta alkaen tarjousmenettelyä, jossa eri teknologiat kilpailivat ennalta määritetystä tukimäärästä.

7

| (13) | Käsiteltävänä olevassa pyynnössä pyynnön esittäjä katsoo, että uusiutuvista energialähteistä ja perinteisistä energialähteistä tuotetun sähkön tukkumarkkinat muodostavat Italiassa osan samoista markkinoista. |
| --- | --- |

(13)

Käsiteltävänä olevassa pyynnössä pyynnön esittäjä katsoo, että uusiutuvista energialähteistä ja perinteisistä energialähteistä tuotetun sähkön tukkumarkkinat muodostavat Italiassa osan samoista markkinoista.

| (14) | Italian kilpailuviranomainen Autorita’ Garante della Concorrenza e del Mercato (’AGCM’) katsoo 6 päivänä maaliskuuta 2020 päivätyissä huomautuksissaan, ettei uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotannolle ole mahdollista määrittää perinteisistä lähteistä peräisin olevan energian tuotannosta erillisiä markkinoita. Viranomainen toteaa, että uusiutuva ja perinteinen tuotanto ovat sähkönkysynnän tyydyttämiseksi täysin korvattavissa ja että markkinaolosuhteissa myytävän uusiutuvan energian osuus on suuri (yli 50 prosenttia kokonaismäärästä). Tässä yhteydessä AGCM väittää, että uusiutuviin energialähteisiin perustuvalle tuotannolle myönnettyjä kannustimia on vähennetty huomattavasti vuodesta 2012 ja että niiden taso on aikanaan taannut pelkän korvauksen sähköntuottajille aiheutuneista kustannuksista. |
| --- | --- |

(14)

Italian kilpailuviranomainen Autorita’ Garante della Concorrenza e del Mercato (’AGCM’) katsoo 6 päivänä maaliskuuta 2020 päivätyissä huomautuksissaan, ettei uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotannolle ole mahdollista määrittää perinteisistä lähteistä peräisin olevan energian tuotannosta erillisiä markkinoita. Viranomainen toteaa, että uusiutuva ja perinteinen tuotanto ovat sähkönkysynnän tyydyttämiseksi täysin korvattavissa ja että markkinaolosuhteissa myytävän uusiutuvan energian osuus on suuri (yli 50 prosenttia kokonaismäärästä). Tässä yhteydessä AGCM väittää, että uusiutuviin energialähteisiin perustuvalle tuotannolle myönnettyjä kannustimia on vähennetty huomattavasti vuodesta 2012 ja että niiden taso on aikanaan taannut pelkän korvauksen sähköntuottajille aiheutuneista kustannuksista.

| (15) | Komissio toteaa, että uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa sähköntuotantoa tuetaan Italiassa useilla erilaisilla järjestelmillä. |
| --- | --- |

(15)

Komissio toteaa, että uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa sähköntuotantoa tuetaan Italiassa useilla erilaisilla järjestelmillä.

| (16) | Komissio oli analysoinut täytäntöönpanopäätöksessään 2012/539/EU neljän uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa sähköntuotantoa tukevan järjestelmän piirteitä Italian osalta. Koska Italiassa mainitun päätöksen jälkeen käyttöön otetut järjestelmät, joilla tuetaan sähköntuotantoa uusiutuvista energialähteistä, ovat ominaispiirteiltään erilaisia, markkinat jaetaan näissä johdanto-osan kappaleissa esitettyä analyysia varten yhtäältä niihin Italiassa käyttöön otettuihin järjestelmiin, joilla tuetaan sähköntuotantoa uusiutuvista energialähteistä ja joita analysoitiin täytäntöönpanopäätöksessä 2012/539/EU, ja toisaalta Italiassa mainitun päätöksen jälkeen käyttöön otettuihin järjestelmiin, joilla tuetaan sähköntuotantoa uusiutuvista energialähteistä. |
| --- | --- |

(16)

Komissio oli analysoinut täytäntöönpanopäätöksessään 2012/539/EU neljän uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa sähköntuotantoa tukevan järjestelmän piirteitä Italian osalta. Koska Italiassa mainitun päätöksen jälkeen käyttöön otetut järjestelmät, joilla tuetaan sähköntuotantoa uusiutuvista energialähteistä, ovat ominaispiirteiltään erilaisia, markkinat jaetaan näissä johdanto-osan kappaleissa esitettyä analyysia varten yhtäältä niihin Italiassa käyttöön otettuihin järjestelmiin, joilla tuetaan sähköntuotantoa uusiutuvista energialähteistä ja joita analysoitiin täytäntöönpanopäätöksessä 2012/539/EU, ja toisaalta Italiassa mainitun päätöksen jälkeen käyttöön otettuihin järjestelmiin, joilla tuetaan sähköntuotantoa uusiutuvista energialähteistä.

| (17) | Tässä yhteydessä on tärkeää mainita, että julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ei sovelleta kyseisillä markkinoilla kaikkiin markkinatoimijoihin. Näin ollen yritykset, joihin sääntöjä ei sovelleta, voivat yleensä aiheuttaa näillä markkinoilla kilpailupainetta markkinatoimijoille, joihin niitä sovelletaan. |
| --- | --- |

(17)

Tässä yhteydessä on tärkeää mainita, että julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ei sovelleta kyseisillä markkinoilla kaikkiin markkinatoimijoihin. Näin ollen yritykset, joihin sääntöjä ei sovelleta, voivat yleensä aiheuttaa näillä markkinoilla kilpailupainetta markkinatoimijoille, joihin niitä sovelletaan.

3.4   Merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden määritelmä

Merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden määritelmä

| (18) | Sähköalalla merkityksellisiä maantieteellisiä markkinoita pidetään usein laajuudeltaan kansallisina. Asianomainen maantieteellinen alue voi kuitenkin riippua myös tarjousalueen konfiguraatiosta, jossa otetaan huomioon verkon rajoitukset. |
| --- | --- |

(18)

Sähköalalla merkityksellisiä maantieteellisiä markkinoita pidetään usein laajuudeltaan kansallisina. Asianomainen maantieteellinen alue voi kuitenkin riippua myös tarjousalueen konfiguraatiosta, jossa otetaan huomioon verkon rajoitukset.

| (19) | Komissio totesi täytäntöönpanopäätöksen 2012/539/EU yhteydessä, että verkon rajoitusten vuoksi sen arvioimiseksi, täyttyivätkö Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY (8) 30 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset, tavanomaisista energialähteistä tuotetun sähkön tuotannon ja tukkumyynnin merkityksellisiksi maantieteellisiksi markkinoiksi katsottiin pohjoisen makrovyöhyke ja etelän makrovyöhyke, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kilpailulainsäädännön soveltamista. |
| --- | --- |

(19)

Komissio totesi täytäntöönpanopäätöksen 2012/539/EU yhteydessä, että verkon rajoitusten vuoksi sen arvioimiseksi, täyttyivätkö Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY (8) 30 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset, tavanomaisista energialähteistä tuotetun sähkön tuotannon ja tukkumyynnin merkityksellisiksi maantieteellisiksi markkinoiksi katsottiin pohjoisen makrovyöhyke ja etelän makrovyöhyke, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kilpailulainsäädännön soveltamista.

8

| (20) | Pyynnön esittäjä katsoo, että maantieteelliset markkinat ovat kansalliset. |
| --- | --- |

(20)

Pyynnön esittäjä katsoo, että maantieteelliset markkinat ovat kansalliset.

| (21) | Italian viranomaiset ilmoittivat 6 päivänä maaliskuuta 2020 toimittamissaan huomautuksissa, että eteläisen makrovyöhykkeen ja Sardinian välinen hintaero on supistunut lähes nollaan, kun taas eteläisen makrovyöhykkeen ja Sisilian makrovyöhykkeen välinen hintaero on pienentynyt. AGCM korostaa Italian markkinoihin vaikuttanutta hajauttamisprosessia, mikä näkyy Herfindahl-Hirschman-indeksin (HHI) tasaisena laskuna kansallisella tasolla (549 vuonna 2018, 686 vuonna 2017, 713 vuonna 2016 ja 884 vuonna 2012). Pyynnön esittäjä toimitti HHI-laskelman 19 päivänä syyskuuta 2019 toimittamissaan huomautuksissa. AGCM huomauttaa kuitenkin, että ainakin yhdellä makrovyöhykkeellä (Sisilia) vyöhykehinta näyttää edelleen olevan pysyvästi ja merkittävästi erilainen kuin hinta muualla Italiassa. |
| --- | --- |

(21)

Italian viranomaiset ilmoittivat 6 päivänä maaliskuuta 2020 toimittamissaan huomautuksissa, että eteläisen makrovyöhykkeen ja Sardinian välinen hintaero on supistunut lähes nollaan, kun taas eteläisen makrovyöhykkeen ja Sisilian makrovyöhykkeen välinen hintaero on pienentynyt. AGCM korostaa Italian markkinoihin vaikuttanutta hajauttamisprosessia, mikä näkyy Herfindahl-Hirschman-indeksin (HHI) tasaisena laskuna kansallisella tasolla (549 vuonna 2018, 686 vuonna 2017, 713 vuonna 2016 ja 884 vuonna 2012). Pyynnön esittäjä toimitti HHI-laskelman 19 päivänä syyskuuta 2019 toimittamissaan huomautuksissa. AGCM huomauttaa kuitenkin, että ainakin yhdellä makrovyöhykkeellä (Sisilia) vyöhykehinta näyttää edelleen olevan pysyvästi ja merkittävästi erilainen kuin hinta muualla Italiassa.

| (22) | Komissio on samaa mieltä siitä, että hintaerojen kehitys kahdeksan viime vuoden aikana on osoittanut huomattavaa lähentymistä makrovyöhykkeiden välillä. Sisilian makrovyöhykkeen markkinoiden hintapreemion jatkuminen näyttää kuitenkin oikeuttavan tämän alueen erottamisen Italian muista markkinoista. |
| --- | --- |

(22)

Komissio on samaa mieltä siitä, että hintaerojen kehitys kahdeksan viime vuoden aikana on osoittanut huomattavaa lähentymistä makrovyöhykkeiden välillä. Sisilian makrovyöhykkeen markkinoiden hintapreemion jatkuminen näyttää kuitenkin oikeuttavan tämän alueen erottamisen Italian muista markkinoista.

| (23) | Tämän päätöksen mukaista arviointia varten komissio ottaa huomioon kahdet merkitykselliset maantieteelliset markkinat, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kilpailulainsäädännön ja valtiontukisääntöjen soveltamista: yhtäältä pohjoisen, etelän ja Sardinian makrovyöhykkeet ja toisaalta Sisilian makrovyöhykkeen. |
| --- | --- |

(23)

Tämän päätöksen mukaista arviointia varten komissio ottaa huomioon kahdet merkitykselliset maantieteelliset markkinat, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kilpailulainsäädännön ja valtiontukisääntöjen soveltamista: yhtäältä pohjoisen, etelän ja Sardinian makrovyöhykkeet ja toisaalta Sisilian makrovyöhykkeen.

3.5   Markkina-analyysi

Markkina-analyysi

| (24) | Komissio totesi täytäntöönpanopäätöksessään 2012/539/EU, että ainoastaan perinteisistä energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto ja tukkumyynti voitaisiin vapauttaa julkisia hankintoja koskevista säännöistä. Päätöksessä todettiin, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY 30 artiklan 1 kohdassa säädetyn edellytyksen, joka koskee kilpailun kohdistumista suoraan johonkin toimintaan, olisi katsottava täyttyvän, kun on kyse perinteisistä energialähteistä tuotetun sähkön tuotannosta ja tukkutoimituksista Italian alueella Sardiniaa ja Sisiliaa lukuun ottamatta. Päätöksessä analysoitiin neljän uusiutuvan energian kannustinjärjestelmän piirteitä. |
| --- | --- |

(24)

Komissio totesi täytäntöönpanopäätöksessään 2012/539/EU, että ainoastaan perinteisistä energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto ja tukkumyynti voitaisiin vapauttaa julkisia hankintoja koskevista säännöistä. Päätöksessä todettiin, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY 30 artiklan 1 kohdassa säädetyn edellytyksen, joka koskee kilpailun kohdistumista suoraan johonkin toimintaan, olisi katsottava täyttyvän, kun on kyse perinteisistä energialähteistä tuotetun sähkön tuotannosta ja tukkutoimituksista Italian alueella Sardiniaa ja Sisiliaa lukuun ottamatta. Päätöksessä analysoitiin neljän uusiutuvan energian kannustinjärjestelmän piirteitä.

| (25) | Comitato Interministeriale Prezzi del 29 aprile 1992 (’CIP6’) -mekanismi koostuu lakisääteisestä syöttötariffista, jota sovelletaan uusiutuvista energialähteistä ja uusiutuvia energialähteitä vastaavista energialähteistä tuotettuun sähköön, erityisesti sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksissa tuotettuun sähköön. Mekanismi kattaa toimintakustannukset, pääomakustannukset ja polttoaineen hinnan, ja se sisältää myös kannustimen, jota voidaan soveltaa kahdeksan ensimmäisen käyttövuoden ajan. |
| --- | --- |

(25)

Comitato Interministeriale Prezzi del 29 aprile 1992 (’CIP6’) -mekanismi koostuu lakisääteisestä syöttötariffista, jota sovelletaan uusiutuvista energialähteistä ja uusiutuvia energialähteitä vastaavista energialähteistä tuotettuun sähköön, erityisesti sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksissa tuotettuun sähköön. Mekanismi kattaa toimintakustannukset, pääomakustannukset ja polttoaineen hinnan, ja se sisältää myös kannustimen, jota voidaan soveltaa kahdeksan ensimmäisen käyttövuoden ajan.

| (26) | Kokonaistariffia (’TO’) sovelletaan laitoksiin, joiden asennettu kapasiteetti on alle 200 kW tuulipuistojen osalta ja alle 1 MW muuntyyppisten uusiutuvien energialähteiden osalta. Tämä järjestelmä on taattu 15 vuodeksi, siihen osallistuminen on vapaaehtoista ja se on vaihtoehto vihreisiin sertifikaatteihin perustuvalle järjestelmälle. Kokonaistariffiin sisältyvät energian hinta ja kannustin. |
| --- | --- |

(26)

Kokonaistariffia (’TO’) sovelletaan laitoksiin, joiden asennettu kapasiteetti on alle 200 kW tuulipuistojen osalta ja alle 1 MW muuntyyppisten uusiutuvien energialähteiden osalta. Tämä järjestelmä on taattu 15 vuodeksi, siihen osallistuminen on vapaaehtoista ja se on vaihtoehto vihreisiin sertifikaatteihin perustuvalle järjestelmälle. Kokonaistariffiin sisältyvät energian hinta ja kannustin.

| (27) | Vihreät sertifikaatit -mekanismi (’CV’) perustuu pakollisten kiintiöiden määräämiseen tuottajille, jotka tuottavat sähköä perinteisistä energialähteistä, ja tällaisen sähkön maahantuojille, joiden on annettava vuosittain tietty määrä vihreitä sertifikaatteja. Sen jälkeen vihreät sertifikaatit jaetaan uusiutuvaa energiaa käyttäville laitoksille sen mukaan, mistä lähteestä energiaa tuotetaan, ja niitä voidaan vaihtaa energiamarkkinoista erillisillä markkinoilla. Uusiutuvia energialähteitä käyttävät sähköntuottajat saavat tuloja tällaisista lähteistä tuotetun energian myynnistä ja kannustintuloja vihreiden sertifikaattien myynnistä. Vihreiden sertifikaattien arvo määräytyy sen perusteella, missä suhteessa kysyntä (perinteisiä lähteitä käyttävien sähköntuottajien ja niistä tuotetun sähkön maahantuojien keskuudessa) on tarjontaan (uusiutuvia lähteitä käyttävien sähköntuottajien taholta). Vihreisiin sertifikaatteihin perustuvaa järjestelmää sovelletaan teholtaan yli 1 MW:n laitoksiin (aurinkosähkölaitoksia lukuun ottamatta) ja yli 200 kW:n tuulivoimaloihin. |
| --- | --- |

(27)

Vihreät sertifikaatit -mekanismi (’CV’) perustuu pakollisten kiintiöiden määräämiseen tuottajille, jotka tuottavat sähköä perinteisistä energialähteistä, ja tällaisen sähkön maahantuojille, joiden on annettava vuosittain tietty määrä vihreitä sertifikaatteja. Sen jälkeen vihreät sertifikaatit jaetaan uusiutuvaa energiaa käyttäville laitoksille sen mukaan, mistä lähteestä energiaa tuotetaan, ja niitä voidaan vaihtaa energiamarkkinoista erillisillä markkinoilla. Uusiutuvia energialähteitä käyttävät sähköntuottajat saavat tuloja tällaisista lähteistä tuotetun energian myynnistä ja kannustintuloja vihreiden sertifikaattien myynnistä. Vihreiden sertifikaattien arvo määräytyy sen perusteella, missä suhteessa kysyntä (perinteisiä lähteitä käyttävien sähköntuottajien ja niistä tuotetun sähkön maahantuojien keskuudessa) on tarjontaan (uusiutuvia lähteitä käyttävien sähköntuottajien taholta). Vihreisiin sertifikaatteihin perustuvaa järjestelmää sovelletaan teholtaan yli 1 MW:n laitoksiin (aurinkosähkölaitoksia lukuun ottamatta) ja yli 200 kW:n tuulivoimaloihin.

| (28) | Vihreitä sertifikaatteja muutettiin tammikuussa 2016, ja niiden uudeksi nimeksi tuli GRIN. Järjestelmä perustuu neljännesvuosittaisiin preemioihin, jotka maksetaan järjestelmän edunsaajille sähkön hinnan lisäksi. GRIN-järjestelmässä maksetut määrät ja niiden kesto ovat täsmälleen samat kuin ne, jotka edunsaajat olisivat saaneet vanhojen vihreiden sertifikaattien perusteella. |
| --- | --- |

(28)

Vihreitä sertifikaatteja muutettiin tammikuussa 2016, ja niiden uudeksi nimeksi tuli GRIN. Järjestelmä perustuu neljännesvuosittaisiin preemioihin, jotka maksetaan järjestelmän edunsaajille sähkön hinnan lisäksi. GRIN-järjestelmässä maksetut määrät ja niiden kesto ovat täsmälleen samat kuin ne, jotka edunsaajat olisivat saaneet vanhojen vihreiden sertifikaattien perusteella.

| (29) | Energiatilinpitojärjestelmä (’CE’) kannustaa tuottamaan sähköä aurinkoenergiasta ja perustuu syöttöpreemioon: tuottajat saavat vuorokausimarkkinoiden markkinahinnan ja kannustinmaksun. Tämä kannustinjärjestelmä on taattu 20 vuodeksi. |
| --- | --- |

(29)

Energiatilinpitojärjestelmä (’CE’) kannustaa tuottamaan sähköä aurinkoenergiasta ja perustuu syöttöpreemioon: tuottajat saavat vuorokausimarkkinoiden markkinahinnan ja kannustinmaksun. Tämä kannustinjärjestelmä on taattu 20 vuodeksi.

| (30) | Komissio oli todennut täytäntöönpanopäätöksessä 2012/539/EU, että perusteella näiden järjestelmien ominaispiirteiden sekä tuotetun sähkön tuotannon ja tukkumyynnin erityispiirteiden perusteella ehto, joka koskee kilpailun kohdistumista suoraan johonkin toimintaan, ei täyttynyt uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotannon ja tukkumyynnin osalta. Koska näiden järjestelmien ehdot ovat suurelta osin pysyneet ennallaan, komissio ei näe mitään syytä muuttaa arviointiaan. |
| --- | --- |

(30)

Komissio oli todennut täytäntöönpanopäätöksessä 2012/539/EU, että perusteella näiden järjestelmien ominaispiirteiden sekä tuotetun sähkön tuotannon ja tukkumyynnin erityispiirteiden perusteella ehto, joka koskee kilpailun kohdistumista suoraan johonkin toimintaan, ei täyttynyt uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotannon ja tukkumyynnin osalta. Koska näiden järjestelmien ehdot ovat suurelta osin pysyneet ennallaan, komissio ei näe mitään syytä muuttaa arviointiaan.

| (31) | Täytäntöönpanopäätöksen 2012/539/EU jälkeen käyttöön otetuista ohjelmista tärkeimmät ilmoitettiin komissiolle, ja ne hyväksyttiin valtiontukisääntöjen nojalla komission päätöksellä C(2016) 2726 (9) ja komission päätöksellä C(2019) 4498 (10). Tämä tarkoittaa sitä, että näihin järjestelmiin sisältyy asianmukainen korvaus aiheutuneista kustannuksista ja että myönnetty tuki ei vääristä sisämarkkinoita. |
| --- | --- |

(31)

Täytäntöönpanopäätöksen 2012/539/EU jälkeen käyttöön otetuista ohjelmista tärkeimmät ilmoitettiin komissiolle, ja ne hyväksyttiin valtiontukisääntöjen nojalla komission päätöksellä C(2016) 2726 (9) ja komission päätöksellä C(2019) 4498 (10). Tämä tarkoittaa sitä, että näihin järjestelmiin sisältyy asianmukainen korvaus aiheutuneista kustannuksista ja että myönnetty tuki ei vääristä sisämarkkinoita.

9

10

| (32) | Järjestelmä, joka otettiin käyttöön 23 päivänä kesäkuuta 2016 annetulla ministeriön asetuksella, oli aurinkosähköä lukuun ottamatta avoin kaikille uusiutuville energialähteille. Tuensaajat jaettiin kolmeen luokkaan voimalaitostehon mukaan: uudet suurgeneraattorit (asennettu teho yli 5 MW), uudet keskikokoiset generaattorit (koska asennettu teho voi olla 500 kW2–5 MW, tämä luokka kattaa myös kaikenkokoisten generaattorien polttoainelähteen vaihtamisen) ja pienemmät generaattorit (asennettu teho enintään 500 kW). Komissio huomautti, että järjestelmän mukaisesti tukikelpoisten teknologioiden osalta energian tasoitetut kokonaistuotantokustannukset (’LCOE’) olisivat odotettua sähkön markkinahintaa korkeammat ja että tavanomaisissa markkinaolosuhteissa uusiutuvan energian hankkeiden nettonykyarvo (’NPV’) olisi negatiivinen ilman tukea. |
| --- | --- |

(32)

Järjestelmä, joka otettiin käyttöön 23 päivänä kesäkuuta 2016 annetulla ministeriön asetuksella, oli aurinkosähköä lukuun ottamatta avoin kaikille uusiutuville energialähteille. Tuensaajat jaettiin kolmeen luokkaan voimalaitostehon mukaan: uudet suurgeneraattorit (asennettu teho yli 5 MW), uudet keskikokoiset generaattorit (koska asennettu teho voi olla 500 kW2–5 MW, tämä luokka kattaa myös kaikenkokoisten generaattorien polttoainelähteen vaihtamisen) ja pienemmät generaattorit (asennettu teho enintään 500 kW). Komissio huomautti, että järjestelmän mukaisesti tukikelpoisten teknologioiden osalta energian tasoitetut kokonaistuotantokustannukset (’LCOE’) olisivat odotettua sähkön markkinahintaa korkeammat ja että tavanomaisissa markkinaolosuhteissa uusiutuvan energian hankkeiden nettonykyarvo (’NPV’) olisi negatiivinen ilman tukea.

| (33) | Järjestelmä, joka otettiin käyttöön 4 päivänä heinäkuuta 2019 annetulla ministeriön asetuksella, koostuu toimintatuesta sähkön tuotantoon laitoksissa, joissa käytetään seuraavia uusiutuviin energialähteisiin perustuvia teknologioita: maatuuli, aurinkosähkö, vesivoima ja jätevesikaasut. Kuten myös päätöksessä C(2016) 2726, komissio katsoo, että järjestelmässä tukikelpoisten teknologioiden osalta LCOE olisi odotettua sähkön markkinahintaa korkeampi. Tavanomaisissa markkinaolosuhteissa uusiutuvan energian hankkeiden nettonykyarvo olisi näin ollen negatiivinen ilman tukea. Komissio päätteli, että järjestelmästä hyötyvät hankkeet eivät olisi taloudellisesti elinkelpoisia ilman tukea. |
| --- | --- |

(33)

Järjestelmä, joka otettiin käyttöön 4 päivänä heinäkuuta 2019 annetulla ministeriön asetuksella, koostuu toimintatuesta sähkön tuotantoon laitoksissa, joissa käytetään seuraavia uusiutuviin energialähteisiin perustuvia teknologioita: maatuuli, aurinkosähkö, vesivoima ja jätevesikaasut. Kuten myös päätöksessä C(2016) 2726, komissio katsoo, että järjestelmässä tukikelpoisten teknologioiden osalta LCOE olisi odotettua sähkön markkinahintaa korkeampi. Tavanomaisissa markkinaolosuhteissa uusiutuvan energian hankkeiden nettonykyarvo olisi näin ollen negatiivinen ilman tukea. Komissio päätteli, että järjestelmästä hyötyvät hankkeet eivät olisi taloudellisesti elinkelpoisia ilman tukea.

| (34) | Pieniä saaria koskeva erityisjärjestelmä otettiin käyttöön 14 päivänä helmikuuta 2017 annetulla ministeriön asetuksella. Se kattaa 20 saarta, joista 14 sijaitsee Sisiliassa, ja joita ei ole liitetty Manner-Italian sähköverkkoon. Saarten pinta-ala on suurempi kuin neliökilometri, ne sijaitsevat yli 1 kilometrin päässä mantereesta ja niiden asukasluku on vähintään 50. Kullekin saarelle määritettiin erityiset sähkö- ja lämpötavoitteet vuodeksi 2030 energiasiirtymää varten. Järjestelmä kattaa sellaisten vähintään 0,5 kW:n sähköntuotantolaitosten rakentamisen, parantamisen ja uudelleenaktivoinnin, jotka ovat aloittaneet toimintansa 15 päivästä marraskuuta 2018 alkaen, jotka on liitetty saaren sähköverkkoon ja joiden voimanlähteenä on paikallisesti saatavilla olevat uusiutuvat energialähteet. Tuensaajat saavat syöttötariffin verkkoon myydystä sähköstä ja syöttöpreemion alueella tuotetusta ja välittömästi kulutetusta sähköstä. |
| --- | --- |

(34)

Pieniä saaria koskeva erityisjärjestelmä otettiin käyttöön 14 päivänä helmikuuta 2017 annetulla ministeriön asetuksella. Se kattaa 20 saarta, joista 14 sijaitsee Sisiliassa, ja joita ei ole liitetty Manner-Italian sähköverkkoon. Saarten pinta-ala on suurempi kuin neliökilometri, ne sijaitsevat yli 1 kilometrin päässä mantereesta ja niiden asukasluku on vähintään 50. Kullekin saarelle määritettiin erityiset sähkö- ja lämpötavoitteet vuodeksi 2030 energiasiirtymää varten. Järjestelmä kattaa sellaisten vähintään 0,5 kW:n sähköntuotantolaitosten rakentamisen, parantamisen ja uudelleenaktivoinnin, jotka ovat aloittaneet toimintansa 15 päivästä marraskuuta 2018 alkaen, jotka on liitetty saaren sähköverkkoon ja joiden voimanlähteenä on paikallisesti saatavilla olevat uusiutuvat energialähteet. Tuensaajat saavat syöttötariffin verkkoon myydystä sähköstä ja syöttöpreemion alueella tuotetusta ja välittömästi kulutetusta sähköstä.

| (35) | Ritiro Dedicato (’RID’) on mekanismi, jonka avulla valmistajat voivat saattaa markkinoille verkkoon syötettävän sähkön. Tällöin sähkö myydään GSE:lle, ja tämä mekanismi korvaa kaikki muut sopimusvelvoitteet, jotka liittyvät (muun muassa) energian jakelu- ja kuljetuspalveluihin. RID-mekanismia voivat hyödyntää laitokset, joiden teho on alle 10 MW, sekä teholtaan kaikensuuruiset laitokset, jos niille toimitetaan [aurinko-, tuuli-, vuorovesi-, aalto- tai geotermistä energiaa tai hydraulisista lähteistä, jotka rajoitetaan vedenvirtauslaitoksiin, peräisin olevaa energiaa, taikka] energiaa muista uusiutuvista energialähteistä, edellyttäen että ne ovat tuottajakuluttajan omistamia. RID on vaihtoehto 5 päivänä heinäkuuta 2012, 6 päivänä heinäkuuta 2012, 23 päivänä kesäkuuta 2016 ja 4 päivänä heinäkuuta 2019 annetuilla ministeriön asetuksilla perustetuissa muissa järjestelmissä myönnettäville kannustimille. |
| --- | --- |

(35)

Ritiro Dedicato (’RID’) on mekanismi, jonka avulla valmistajat voivat saattaa markkinoille verkkoon syötettävän sähkön. Tällöin sähkö myydään GSE:lle, ja tämä mekanismi korvaa kaikki muut sopimusvelvoitteet, jotka liittyvät (muun muassa) energian jakelu- ja kuljetuspalveluihin. RID-mekanismia voivat hyödyntää laitokset, joiden teho on alle 10 MW, sekä teholtaan kaikensuuruiset laitokset, jos niille toimitetaan [aurinko-, tuuli-, vuorovesi-, aalto- tai geotermistä energiaa tai hydraulisista lähteistä, jotka rajoitetaan vedenvirtauslaitoksiin, peräisin olevaa energiaa, taikka] energiaa muista uusiutuvista energialähteistä, edellyttäen että ne ovat tuottajakuluttajan omistamia. RID on vaihtoehto 5 päivänä heinäkuuta 2012, 6 päivänä heinäkuuta 2012, 23 päivänä kesäkuuta 2016 ja 4 päivänä heinäkuuta 2019 annetuilla ministeriön asetuksilla perustetuissa muissa järjestelmissä myönnettäville kannustimille.

| (36) | Scambio sul Posto (’SSP’) mahdollistaa taloudellisen kompensaation verkkoon syötettyyn sähköön liittyvän arvon ja sellaisen sähkön arvon välillä, joka on otettu ja kulutettu eri ajanjaksona kuin se, jona sähkö tuotetaan. Sitä sovelletaan laitoksiin, jotka ovat aloittaneet toimintansa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014, jos ne ovat peräisin uusiutuvista lähteistä tai sähkön ja lämmön yhteistuotannosta (HE CHP), jonka suurin teho on enintään 200 kW, tai laitoksiin, joiden kapasiteetti on enintään 500 kW, jos niissä käytetään uusiutuvia energialähteitä ja ne on otettu käyttöön 1 päivästä tammikuuta 2015 alkaen. SSP on vaihtoehto 5 päivänä heinäkuuta 2012, 6 päivänä heinäkuuta 2012, 23 päivänä kesäkuuta 2016 ja 4 päivänä heinäkuuta 2019 annetuilla ministeriön asetuksilla perustetuissa muissa järjestelmissä myönnettäville kannustimille. |
| --- | --- |

(36)

Scambio sul Posto (’SSP’) mahdollistaa taloudellisen kompensaation verkkoon syötettyyn sähköön liittyvän arvon ja sellaisen sähkön arvon välillä, joka on otettu ja kulutettu eri ajanjaksona kuin se, jona sähkö tuotetaan. Sitä sovelletaan laitoksiin, jotka ovat aloittaneet toimintansa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014, jos ne ovat peräisin uusiutuvista lähteistä tai sähkön ja lämmön yhteistuotannosta (HE CHP), jonka suurin teho on enintään 200 kW, tai laitoksiin, joiden kapasiteetti on enintään 500 kW, jos niissä käytetään uusiutuvia energialähteitä ja ne on otettu käyttöön 1 päivästä tammikuuta 2015 alkaen. SSP on vaihtoehto 5 päivänä heinäkuuta 2012, 6 päivänä heinäkuuta 2012, 23 päivänä kesäkuuta 2016 ja 4 päivänä heinäkuuta 2019 annetuilla ministeriön asetuksilla perustetuissa muissa järjestelmissä myönnettäville kannustimille.

| (37) | Komissio toteaa, että 23 päivänä kesäkuuta 2016 ja 4 päivänä heinäkuuta 2019 annetuilla ministeriön asetuksilla perustettuihin järjestelmiin sisältyy tarjousmenettely kannustimien hyödyntämiseksi. |
| --- | --- |

(37)

Komissio toteaa, että 23 päivänä kesäkuuta 2016 ja 4 päivänä heinäkuuta 2019 annetuilla ministeriön asetuksilla perustettuihin järjestelmiin sisältyy tarjousmenettely kannustimien hyödyntämiseksi.

| (38) | Komissio toteaa, että kilpailu 23 päivänä kesäkuuta 2016 ja 4 päivänä heinäkuuta 2019 annetuilla ministeriön asetuksilla käyttöön otetuista järjestelmistä hyötymiseksi on lisääntynyt, sillä hakijoita ja tarjouksia sähkön tuottamiseksi uusiutuvista energialähteistä on paljon. Näin ollen komissio katsoo, että uudemmista järjestelmistä hyötyvä uusiutuvaa energiaa käyttävä tuotantolaitos toimii kilpailuympäristössä. |
| --- | --- |

(38)

Komissio toteaa, että kilpailu 23 päivänä kesäkuuta 2016 ja 4 päivänä heinäkuuta 2019 annetuilla ministeriön asetuksilla käyttöön otetuista järjestelmistä hyötymiseksi on lisääntynyt, sillä hakijoita ja tarjouksia sähkön tuottamiseksi uusiutuvista energialähteistä on paljon. Näin ollen komissio katsoo, että uudemmista järjestelmistä hyötyvä uusiutuvaa energiaa käyttävä tuotantolaitos toimii kilpailuympäristössä.

| (39) | Komissio ei voi kolmen muun järjestelmän eli 14 päivänä helmikuuta 2017 annetulla ministeriön asetuksella perustetun järjestelmän ja RID- ja SSP-järjestelmän osalta päätellä, että tuensaajiin kohdistuu kilpailupainetta. Jotkin niiden ominaisuudet, kuten syöttötariffi tai se, että GSE ostaa tuotetun energian, ovat samankaltaisia kuin muissa vuoden 2012 päätöksessä analysoiduissa järjestelmissä. |
| --- | --- |

(39)

Komissio ei voi kolmen muun järjestelmän eli 14 päivänä helmikuuta 2017 annetulla ministeriön asetuksella perustetun järjestelmän ja RID- ja SSP-järjestelmän osalta päätellä, että tuensaajiin kohdistuu kilpailupainetta. Jotkin niiden ominaisuudet, kuten syöttötariffi tai se, että GSE ostaa tuotetun energian, ovat samankaltaisia kuin muissa vuoden 2012 päätöksessä analysoiduissa järjestelmissä.

4.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (40) | Edellä tarkasteltujen seikkojen perusteella direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa säädetyn edellytyksen, joka koskee kilpailun kohdistumista suoraan johonkin toimintaan, ei hankintayksikköjen suhteen pitäisi katsoa täyttyvän 23 päivänä kesäkuuta 2016 ja 4 päivänä heinäkuuta 2019 annetuilla ministeriön asetuksilla käyttöön otettujen tukijärjestelmien piiriin kuuluvan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotannon ja tukkumyynnin osalta. |
| --- | --- |

(40)

Edellä tarkasteltujen seikkojen perusteella direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa säädetyn edellytyksen, joka koskee kilpailun kohdistumista suoraan johonkin toimintaan, ei hankintayksikköjen suhteen pitäisi katsoa täyttyvän 23 päivänä kesäkuuta 2016 ja 4 päivänä heinäkuuta 2019 annetuilla ministeriön asetuksilla käyttöön otettujen tukijärjestelmien piiriin kuuluvan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotannon ja tukkumyynnin osalta.

| (41) | Koska rajoittamatonta markkinoille pääsyä koskevan edellytyksen katsotaan täyttyvän, direktiiviä 2014/25/EU ei pitäisi soveltaa sellaisiin hankintayksiköiden tekemiin hankintasopimuksiin, joiden tarkoituksena on mahdollistaa uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto ja tukkumyynti Italiassa 23 päivänä kesäkuuta 2016 ja 4 päivänä heinäkuuta 2019 annetuilla ministeriön asetuksilla käyttöön otettujen tukijärjestelmien perusteella, eikä myöskään hankintayksiköiden järjestämiin suunnittelukilpailuihin tällaisen toiminnan harjoittamiseksi kyseisellä maantieteellisellä alueella. |
| --- | --- |

(41)

Koska rajoittamatonta markkinoille pääsyä koskevan edellytyksen katsotaan täyttyvän, direktiiviä 2014/25/EU ei pitäisi soveltaa sellaisiin hankintayksiköiden tekemiin hankintasopimuksiin, joiden tarkoituksena on mahdollistaa uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto ja tukkumyynti Italiassa 23 päivänä kesäkuuta 2016 ja 4 päivänä heinäkuuta 2019 annetuilla ministeriön asetuksilla käyttöön otettujen tukijärjestelmien perusteella, eikä myöskään hankintayksiköiden järjestämiin suunnittelukilpailuihin tällaisen toiminnan harjoittamiseksi kyseisellä maantieteellisellä alueella.

| (42) | Edellä tarkasteltujen seikkojen perusteella direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa säädetyn edellytyksen, joka koskee kilpailun kohdistumista suoraan johonkin toimintaan, ei hankintayksikköjen suhteen pitäisi katsoa täyttyvän CIP6-, CV-/GRIN-, CE- tai TO-järjestelmien, 14 päivänä helmikuuta 2017 annetulla ministeriön asetuksella käyttöön otetun järjestelmän taikka RID- tai SSP-järjestelmän perusteella tapahtuvan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotannon ja tukkumyynnin osalta. Sen vuoksi direktiiviä 2014/25/EU olisi edelleen sovellettava, kun hankintayksiköt tekevät hankintasopimuksia, joiden tarkoituksena on mahdollistaa kyseisen toiminnan harjoittaminen Italiassa, ja kun ne järjestävät suunnittelukilpailuja tällaisen toiminnan harjoittamiseksi kyseisellä maantieteellisellä alueella. |
| --- | --- |

(42)

Edellä tarkasteltujen seikkojen perusteella direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa säädetyn edellytyksen, joka koskee kilpailun kohdistumista suoraan johonkin toimintaan, ei hankintayksikköjen suhteen pitäisi katsoa täyttyvän CIP6-, CV-/GRIN-, CE- tai TO-järjestelmien, 14 päivänä helmikuuta 2017 annetulla ministeriön asetuksella käyttöön otetun järjestelmän taikka RID- tai SSP-järjestelmän perusteella tapahtuvan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotannon ja tukkumyynnin osalta. Sen vuoksi direktiiviä 2014/25/EU olisi edelleen sovellettava, kun hankintayksiköt tekevät hankintasopimuksia, joiden tarkoituksena on mahdollistaa kyseisen toiminnan harjoittaminen Italiassa, ja kun ne järjestävät suunnittelukilpailuja tällaisen toiminnan harjoittamiseksi kyseisellä maantieteellisellä alueella.

| (43) | Edellä tarkasteltujen seikkojen perusteella direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa säädetyn edellytyksen, joka koskee kilpailun kohdistumista suoraan johonkin toimintaan, ei pitäisi Sisiliaa lukuun ottamatta katsoa täyttyvän Italiassa tapahtuvan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotannon ja tukkumyynnin osalta. |
| --- | --- |

(43)

Edellä tarkasteltujen seikkojen perusteella direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa säädetyn edellytyksen, joka koskee kilpailun kohdistumista suoraan johonkin toimintaan, ei pitäisi Sisiliaa lukuun ottamatta katsoa täyttyvän Italiassa tapahtuvan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotannon ja tukkumyynnin osalta.

| (44) | Koska CIP6-, CV-/GRIN-, CE- tai TO-järjestelmien, 14 päivänä helmikuuta 2017 annetulla ministeriön asetuksella käyttöön otetun järjestelmän taikka RID- tai SSP-järjestelmän piiriin kuuluvan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantoon olisi edelleen sovellettava direktiiviä 2014/25/EU, on syytä muistaa, että monenlaista toimintaa kattavia hankintasopimuksia olisi käsiteltävä mainitun direktiivin 6 artiklan mukaisesti. Tämä tarkoittaa sitä, että kun hankintayksikkö toteuttaa sekamuotoisen hankinnan eli hankinnan, jolla tuetaan sekä direktiivin 2014/25/EU soveltamisalan ulkopuolelle jäävän toiminnan että sen soveltamisalaan kuuluvan toiminnan suorittamista, huomioon on otettava toiminta, jota hankintasopimus ensisijaisesti koskee. Tällaiseen sekamuotoiseen hankintaan, jonka pääasiallisena tarkoituksena on tukea toimintaa, jota ei ole vapautettu direktiivin soveltamisesta, sovelletaan direktiivin 2014/25/EU säännöksiä. Jos on objektiivisesti mahdotonta määrittää, minkä toiminnan toteuttamiseksi hankintasopimus ensisijaisesti tehdään, sopimus on tehtävä direktiivin 2014/25/EU 6 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(44)

Koska CIP6-, CV-/GRIN-, CE- tai TO-järjestelmien, 14 päivänä helmikuuta 2017 annetulla ministeriön asetuksella käyttöön otetun järjestelmän taikka RID- tai SSP-järjestelmän piiriin kuuluvan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantoon olisi edelleen sovellettava direktiiviä 2014/25/EU, on syytä muistaa, että monenlaista toimintaa kattavia hankintasopimuksia olisi käsiteltävä mainitun direktiivin 6 artiklan mukaisesti. Tämä tarkoittaa sitä, että kun hankintayksikkö toteuttaa sekamuotoisen hankinnan eli hankinnan, jolla tuetaan sekä direktiivin 2014/25/EU soveltamisalan ulkopuolelle jäävän toiminnan että sen soveltamisalaan kuuluvan toiminnan suorittamista, huomioon on otettava toiminta, jota hankintasopimus ensisijaisesti koskee. Tällaiseen sekamuotoiseen hankintaan, jonka pääasiallisena tarkoituksena on tukea toimintaa, jota ei ole vapautettu direktiivin soveltamisesta, sovelletaan direktiivin 2014/25/EU säännöksiä. Jos on objektiivisesti mahdotonta määrittää, minkä toiminnan toteuttamiseksi hankintasopimus ensisijaisesti tehdään, sopimus on tehtävä direktiivin 2014/25/EU 6 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

| (45) | Muistutettakoon, että käyttöoikeussopimusten tekemisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/23/EU (11) 16 artiklassa säädetään, ettei mainittua direktiiviä sovelleta hankintayksiköiden tekemiin käyttöoikeussopimuksiin, jos direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan mukaisesti on todettu, että kyseinen toiminta on suoran kilpailun kohteena jäsenvaltiossa saman direktiivin 34 artiklan mukaisesti. Koska pääteltiin, että 23 päivänä kesäkuuta 2016 ja 4 päivänä heinäkuuta 2019 annetuilla ministeriön asetuksilla käyttöön otettuihin järjestelmiin perustuva uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin Italiassa kohdistuu suoraa kilpailua, käyttöoikeussopimukset, joiden tarkoituksena on mahdollistaa tällaisen toiminnan toteuttaminen Italiassa (Sisiliaa lukuun ottamatta), jätetään direktiivin 2014/23/EU soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(45)

Muistutettakoon, että käyttöoikeussopimusten tekemisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/23/EU (11) 16 artiklassa säädetään, ettei mainittua direktiiviä sovelleta hankintayksiköiden tekemiin käyttöoikeussopimuksiin, jos direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan mukaisesti on todettu, että kyseinen toiminta on suoran kilpailun kohteena jäsenvaltiossa saman direktiivin 34 artiklan mukaisesti. Koska pääteltiin, että 23 päivänä kesäkuuta 2016 ja 4 päivänä heinäkuuta 2019 annetuilla ministeriön asetuksilla käyttöön otettuihin järjestelmiin perustuva uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin Italiassa kohdistuu suoraa kilpailua, käyttöoikeussopimukset, joiden tarkoituksena on mahdollistaa tällaisen toiminnan toteuttaminen Italiassa (Sisiliaa lukuun ottamatta), jätetään direktiivin 2014/23/EU soveltamisalan ulkopuolelle.

11

| (46) | Kun laitokset eivät enää saa tukea CIP6-, CV-/GRIN-, CE- tai TO-järjestelmistä, 14 päivänä helmikuuta 2017 annetulla ministeriön asetuksella käyttöön otetusta järjestelmästä taikka RID- tai SSP-järjestelmästä, direktiivin 2014/25/EU säännöksiä ei pitäisi enää soveltaa niihin, koska niiden katsotaan olevan alttiita kilpailulle. |
| --- | --- |

(46)

Kun laitokset eivät enää saa tukea CIP6-, CV-/GRIN-, CE- tai TO-järjestelmistä, 14 päivänä helmikuuta 2017 annetulla ministeriön asetuksella käyttöön otetusta järjestelmästä taikka RID- tai SSP-järjestelmästä, direktiivin 2014/25/EU säännöksiä ei pitäisi enää soveltaa niihin, koska niiden katsotaan olevan alttiita kilpailulle.

| (47) | Tämä päätös perustuu oikeudelliseen ja tosiasialliseen tilanteeseen huhtikuusta 2017 toukokuuhun 2020, sellaisena kuin se käy ilmi pyynnön esittäjän ja Italian viranomaisten toimittamista tiedoista ja julkisista tiedoista. Päätöstä voidaan tarkastella uudelleen, jos oikeudellinen tai tosiasiallinen tilanne muuttuu merkittävästi siten, etteivät direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan soveltamisen edellytykset enää täyty, |
| --- | --- |

(47)

Tämä päätös perustuu oikeudelliseen ja tosiasialliseen tilanteeseen huhtikuusta 2017 toukokuuhun 2020, sellaisena kuin se käy ilmi pyynnön esittäjän ja Italian viranomaisten toimittamista tiedoista ja julkisista tiedoista. Päätöstä voidaan tarkastella uudelleen, jos oikeudellinen tai tosiasiallinen tilanne muuttuu merkittävästi siten, etteivät direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan soveltamisen edellytykset enää täyty,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Direktiiviä 2014/25/EU ei sovelleta hankintayksiköiden tekemiin hankintasopimuksiin, joiden tarkoituksena on mahdollistaa uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto ja tukkumyynti Italiassa 23 päivänä kesäkuuta 2016 ja 4 päivänä heinäkuuta 2019 annetuilla ministeriön asetuksilla käyttöön otettujen järjestelmien perusteella.

2 artikla

Direktiiviä 2014/25/EU sovelletaan edelleen hankintayksiköiden tekemiin hankintasopimuksiin, joiden tarkoituksena on mahdollistaa sellainen uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto ja tukkumyynti Italiassa, jota tuetaan yhdestäkin seuraavista järjestelmistä:

| a) | Comitato Interministeriale Prezzi del 29 aprile 1992 (’CIP6’); |
| --- | --- |

a)

Comitato Interministeriale Prezzi del 29 aprile 1992 (’CIP6’);

| b) | vihreät sertifikaatit tai GRIN; |
| --- | --- |

b)

vihreät sertifikaatit tai GRIN;

| c) | energiatilinpitojärjestelmä; |
| --- | --- |

c)

energiatilinpitojärjestelmä;

| d) | kokonaistariffi; |
| --- | --- |

d)

kokonaistariffi;

| e) | 14 päivänä helmikuuta 2017 annettu ministeriön asetus; |
| --- | --- |

e)

14 päivänä helmikuuta 2017 annettu ministeriön asetus;

| f) | Ritiro Dedicato -mekanismi; |
| --- | --- |

f)

Ritiro Dedicato -mekanismi;

| g) | Scambio sul Posto. |
| --- | --- |

g)

Scambio sul Posto.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 28 päivänä heinäkuuta 2020.

Komission puolesta

Thierry BRETON

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243.

1

(2)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1804, annettu 10 päivänä lokakuuta 2016, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU 34 ja 35 artiklan yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä (EUVL L 275, 12.10.2016, s. 39).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/72/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2003/54/EY kumoamisesta (EUVL L 211, 14.8.2009, s. 55).

3

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (”sulautuma-asetus”) (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).

4

(5)  Tuomio, annettu 27.4.2016, Österreichische Post AG v. komissio, T-463/14, ECLI:EU:T:2016:243, 28 kohta.

5

(6)  Komission täytäntöönpanopäätös 2012/539/EU, annettu 26 päivänä syyskuuta 2012 , Italiassa pohjoisen makrovyöhykkeellä ja etelän makrovyöhykkeellä perinteisiin energialähteisiin perustuvan sähköntuotannon ja niistä tuotetun sähkön tukkumyynnin jättämisestä vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjen yhteensovittamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY soveltamisalan ulkopuolelle sekä komission päätöksen 2010/403/EU muuttamisesta (EUVL L 271, 5.10.2012, s. 4).

6

(7)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/71, annettu 12 päivänä joulukuuta 2017, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU soveltamatta jättämisestä sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin Alankomaissa (EUVL L 12, 17.1.2018, s. 53).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/17/EY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjen yhteensovittamisesta (EUVL L 134, 30.4.2004, s. 1).

8

(9)  Komission päätös C(2016) 2726, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2016, uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukemisesta.

9

(10)  Komission päätös C(2019) 4498, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2019, uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukemisesta vuosina 2019–2021.

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/23/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, käyttöoikeussopimusten tekemisestä (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 1).

11

---

| 16.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/15

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2020/1500,

annettu 28 päivänä heinäkuuta 2020,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU sovellettavuudesta sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin Liettuassa liittyvistä toiminnoista tehtyihin hankintasopimuksiin

(tiedoksiannettu numerolla C(2020/5031))

(Ainoastaan liettuankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta 26 päivänä helmikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU (1) ja erityisesti sen 35 artiklan 3 kohdan,

on kuullut julkisia hankintoja käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   TOSISEIKAT

TOSISEIKAT

| (1) | Lietuvos energija UAB, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, toimitti 8 päivänä huhtikuuta 2019 komissiolle direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan 1 kohdan nojalla pyynnön, jäljempänä ’pyyntö’. |
| --- | --- |

(1)

Lietuvos energija UAB, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, toimitti 8 päivänä huhtikuuta 2019 komissiolle direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan 1 kohdan nojalla pyynnön, jäljempänä ’pyyntö’.

| (2) | Pyyntö koskee sellaista sähkön tuotantoa ja tukkumyyntiä, jota kansallinen viranomainen ei sääntele (2). Pyynnön esittäjä vahvisti 18 päivänä kesäkuuta 2019 lähettämässään sähköpostiviestissä, ettei pyyntö koske tasesähköä, sääntelyvaltaa, varakapasiteetin tarjoamista eikä julkisen palvelun velvoitteiden täyttämistä. |
| --- | --- |

(2)

Pyyntö koskee sellaista sähkön tuotantoa ja tukkumyyntiä, jota kansallinen viranomainen ei sääntele (2). Pyynnön esittäjä vahvisti 18 päivänä kesäkuuta 2019 lähettämässään sähköpostiviestissä, ettei pyyntö koske tasesähköä, sääntelyvaltaa, varakapasiteetin tarjoamista eikä julkisen palvelun velvoitteiden täyttämistä.

2

| (3) | Pyyntöön ei ole liitetty kyseisen toiminnan suhteen toimivaltaisen riippumattoman kansallisen viranomaisen perusteltua lausuntoa, jossa analysoitaisiin perusteellisesti direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohdan soveltuvuutta kyseiseen toimintaan mainitun artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti. Direktiivin 2014/25/EU liitteessä IV olevan 1 kohdan mukaisesti komissiolla on siksi 105 työpäivää aikaa tehdä pyyntöä koskeva täytäntöönpanopäätös. Alkuperäinen määräaika keskeytettiin direktiivin 2014/25/EU liitteessä IV olevan 2 kohdan mukaisesti. Pyynnön esittäjän ja komission välillä sovittu määräaika täytäntöönpanosäädöksen hyväksymiselle päättyy 31 päivänä heinäkuuta 2020. |
| --- | --- |

(3)

Pyyntöön ei ole liitetty kyseisen toiminnan suhteen toimivaltaisen riippumattoman kansallisen viranomaisen perusteltua lausuntoa, jossa analysoitaisiin perusteellisesti direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohdan soveltuvuutta kyseiseen toimintaan mainitun artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti. Direktiivin 2014/25/EU liitteessä IV olevan 1 kohdan mukaisesti komissiolla on siksi 105 työpäivää aikaa tehdä pyyntöä koskeva täytäntöönpanopäätös. Alkuperäinen määräaika keskeytettiin direktiivin 2014/25/EU liitteessä IV olevan 2 kohdan mukaisesti. Pyynnön esittäjän ja komission välillä sovittu määräaika täytäntöönpanosäädöksen hyväksymiselle päättyy 31 päivänä heinäkuuta 2020.

| (4) | Komissio antoi direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan 2 kohdan mukaisesti pyynnön tiedoksi Liettuan viranomaisille ja pyysi lisätietoja 14 päivänä toukokuuta ja 24 päivänä toukokuuta 2019. Liettuan viranomaiset vastasivat 18 päivänä syyskuuta ja 23 päivänä syyskuuta 2019. Komissio pyysi lisäselvityksiä 7 päivänä lokakuuta 2019 sekä 30 päivänä tammikuuta ja 17 päivänä maaliskuuta 2020, ja Liettuan viranomaiset vastasivat 22 päivänä tammikuuta, 5 päivänä maaliskuuta ja 19 päivänä maaliskuuta 2020. Liettuan viranomaiset toimittivat lisätietoja julkisia hankintoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean kuulemisen yhteydessä 9 päivänä heinäkuuta 2020. |
| --- | --- |

(4)

Komissio antoi direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan 2 kohdan mukaisesti pyynnön tiedoksi Liettuan viranomaisille ja pyysi lisätietoja 14 päivänä toukokuuta ja 24 päivänä toukokuuta 2019. Liettuan viranomaiset vastasivat 18 päivänä syyskuuta ja 23 päivänä syyskuuta 2019. Komissio pyysi lisäselvityksiä 7 päivänä lokakuuta 2019 sekä 30 päivänä tammikuuta ja 17 päivänä maaliskuuta 2020, ja Liettuan viranomaiset vastasivat 22 päivänä tammikuuta, 5 päivänä maaliskuuta ja 19 päivänä maaliskuuta 2020. Liettuan viranomaiset toimittivat lisätietoja julkisia hankintoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean kuulemisen yhteydessä 9 päivänä heinäkuuta 2020.

| (5) | Komissio pyysi hakijalta lisätietoja 3 päivänä toukokuuta, 27 päivänä toukokuuta ja 14 päivänä kesäkuuta 2019, ja pyynnön esittäjän vastaukset saatiin 17 päivänä toukokuuta, 12 päivänä kesäkuuta ja 18 päivänä kesäkuuta 2019. |
| --- | --- |

(5)

Komissio pyysi hakijalta lisätietoja 3 päivänä toukokuuta, 27 päivänä toukokuuta ja 14 päivänä kesäkuuta 2019, ja pyynnön esittäjän vastaukset saatiin 17 päivänä toukokuuta, 12 päivänä kesäkuuta ja 18 päivänä kesäkuuta 2019.

2.   OIKEUDELLINEN KEHYS

OIKEUDELLINEN KEHYS

| (6) | Direktiiviä 2014/25/EU sovelletaan muun muassa sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin liittyvän toiminnan harjoittamiseksi tehtäviin hankintasopimuksiin, ellei toimintaa ole vapautettu direktiivin soveltamisesta sen 34 artiklan nojalla. Direktiiviä 2014/25/EU ei sovelleta tietyntyyppiseen toimintaan, jota ei pidetä mainitun direktiivin 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna merkityksellisenä toimintana. |
| --- | --- |

(6)

Direktiiviä 2014/25/EU sovelletaan muun muassa sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin liittyvän toiminnan harjoittamiseksi tehtäviin hankintasopimuksiin, ellei toimintaa ole vapautettu direktiivin soveltamisesta sen 34 artiklan nojalla. Direktiiviä 2014/25/EU ei sovelleta tietyntyyppiseen toimintaan, jota ei pidetä mainitun direktiivin 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna merkityksellisenä toimintana.

| (7) | Direktiivin 2014/25/EU 34 ja 35 artiklan mukaan hankintasopimuksiin, jotka tehdään jonkin direktiivissä tarkoitetun toiminnan toteuttamiseksi, ei jäsenvaltion tai hankintayksikön pyynnöstä tarvi soveltaa mainittua direktiiviä. Tämä poikkeus voidaan myöntää, jos toiminta siinä jäsenvaltiossa, jossa toimintaa harjoitetaan, on suoraan avoin kilpailulle markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu. Sitä, onko jokin toiminta suoraan kilpailun kohteena, arvioidaan puolueettomin perustein ottaen huomioon kyseisen alan erityispiirteet. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivin 2014/25/EU 34 ja 35 artiklan mukaan hankintasopimuksiin, jotka tehdään jonkin direktiivissä tarkoitetun toiminnan toteuttamiseksi, ei jäsenvaltion tai hankintayksikön pyynnöstä tarvi soveltaa mainittua direktiiviä. Tämä poikkeus voidaan myöntää, jos toiminta siinä jäsenvaltiossa, jossa toimintaa harjoitetaan, on suoraan avoin kilpailulle markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu. Sitä, onko jokin toiminta suoraan kilpailun kohteena, arvioidaan puolueettomin perustein ottaen huomioon kyseisen alan erityispiirteet.

3.   ARVIOINTI

ARVIOINTI

3.1   Rajoittamaton pääsy markkinoille

Rajoittamaton pääsy markkinoille

| (8) | Markkinoille pääsyä pidetään rajoittamattomana, jos asianomainen jäsenvaltio on pannut täytäntöön unionin säädökset, jotka avaavat tietyn alan tai sen osan kilpailulle, ja soveltaa niitä. Nämä säädökset luetellaan direktiivin 2014/25/EU liitteessä III, jossa sähköalan osalta viitataan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2009/72/EY (3). |
| --- | --- |

(8)

Markkinoille pääsyä pidetään rajoittamattomana, jos asianomainen jäsenvaltio on pannut täytäntöön unionin säädökset, jotka avaavat tietyn alan tai sen osan kilpailulle, ja soveltaa niitä. Nämä säädökset luetellaan direktiivin 2014/25/EU liitteessä III, jossa sähköalan osalta viitataan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2009/72/EY (3).

3

| (9) | Pyynnön esittäjän antaman vahvistuksen ja komission käytettävissä olevien tietojen perusteella Liettua on pannut direktiivin 2009/72/EY täytäntöön ja soveltaa sitä (4). Sen vuoksi merkityksellisille markkinoille pääsyä pidetään rajoittamattomana direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Pyynnön esittäjän antaman vahvistuksen ja komission käytettävissä olevien tietojen perusteella Liettua on pannut direktiivin 2009/72/EY täytäntöön ja soveltaa sitä (4). Sen vuoksi merkityksellisille markkinoille pääsyä pidetään rajoittamattomana direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

4

3.2   Toimintaan suoraan kohdistuva kilpailu

Toimintaan suoraan kohdistuva kilpailu

| (10) | Toimintaan suoraan kohdistuvaa kilpailua olisi arvioitava useiden tekijöiden perusteella, joista yksikään ei ole ratkaiseva sellaisenaan. Tässä päätöksessä tarkoitettujen markkinoiden osalta olisi yhtenä perusteena otettava huomioon tärkeimpien toimijoiden markkinaosuudet tarkastelluilla markkinoilla. Kyseisten markkinoiden luonteen takia olisi otettava huomioon myös muita kriteereitä. |
| --- | --- |

(10)

Toimintaan suoraan kohdistuvaa kilpailua olisi arvioitava useiden tekijöiden perusteella, joista yksikään ei ole ratkaiseva sellaisenaan. Tässä päätöksessä tarkoitettujen markkinoiden osalta olisi yhtenä perusteena otettava huomioon tärkeimpien toimijoiden markkinaosuudet tarkastelluilla markkinoilla. Kyseisten markkinoiden luonteen takia olisi otettava huomioon myös muita kriteereitä.

| (11) | Tämän päätöksen soveltaminen ei rajoita kilpailu- ja valtiontukisääntöjen eikä unionin lainsäädännön muiden alojen säännösten soveltamista. Erityisesti vaatimukset ja menetelmät, joilla arvioidaan direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan mukaisesti, onko toiminta suoraan kilpailun kohteena, eivät ole välttämättä samat, joita käytetään tehtäessä SEUT-sopimuksen 101 tai 102 artiklan tai neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (5) mukainen arviointi, minkä unionin yleinen tuomioistuin on vahvistanut (6). |
| --- | --- |

(11)

Tämän päätöksen soveltaminen ei rajoita kilpailu- ja valtiontukisääntöjen eikä unionin lainsäädännön muiden alojen säännösten soveltamista. Erityisesti vaatimukset ja menetelmät, joilla arvioidaan direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan mukaisesti, onko toiminta suoraan kilpailun kohteena, eivät ole välttämättä samat, joita käytetään tehtäessä SEUT-sopimuksen 101 tai 102 artiklan tai neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (5) mukainen arviointi, minkä unionin yleinen tuomioistuin on vahvistanut (6).

5

6

| (12) | On syytä muistaa, että tämän päätöksen tarkoituksena on selvittää, onko pyynnössä tarkoitettu toiminta suoraan kilpailun kohteena markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Näin varmistetaan, että kyseistä toimintaa koskevat hankinnat toteutetaan – myös ilman direktiivissä 2014/25/EU säädettyjä tiukkoja yksityiskohtaisia hankintasääntöjä – avoimella ja syrjimättömällä tavalla sellaisin perustein, joilla ostajat voivat tunnistaa kokonaistaloudellisesti edullisimman ratkaisun. |
| --- | --- |

(12)

On syytä muistaa, että tämän päätöksen tarkoituksena on selvittää, onko pyynnössä tarkoitettu toiminta suoraan kilpailun kohteena markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Näin varmistetaan, että kyseistä toimintaa koskevat hankinnat toteutetaan – myös ilman direktiivissä 2014/25/EU säädettyjä tiukkoja yksityiskohtaisia hankintasääntöjä – avoimella ja syrjimättömällä tavalla sellaisin perustein, joilla ostajat voivat tunnistaa kokonaistaloudellisesti edullisimman ratkaisun.

3.2.1   Tuotemarkkinoiden määritelmä

Tuotemarkkinoiden määritelmä

| (13) | Pyyntö koskee sähkön tuotantoa ja tukkukauppaa. |
| --- | --- |

(13)

Pyyntö koskee sähkön tuotantoa ja tukkukauppaa.

| (14) | Asiassa COMP M.4110 E.ON – ENDESA tekemässään päätöksessä (7) komissio yksilöi seuraavat merkitykselliset tuotemarkkinat sähköalalla: sähkön tuotanto ja tukkutoimitukset; sähkönsiirto; jakelu ja vähittäistoimitukset. Vaikka jotkin näistä markkinoista voidaan jakaa edelleen, komission aiemmassa käytännössä (8) on torjuttu ero sähköntuotantomarkkinoiden ja tukkutoimitusmarkkinoiden välillä, koska tuotanto sinänsä on vain arvoketjun ensimmäinen vaihe, mutta tuotetut sähkömäärät myydään tukkumarkkinoilla. |
| --- | --- |

(14)

Asiassa COMP M.4110 E.ON – ENDESA tekemässään päätöksessä (7) komissio yksilöi seuraavat merkitykselliset tuotemarkkinat sähköalalla: sähkön tuotanto ja tukkutoimitukset; sähkönsiirto; jakelu ja vähittäistoimitukset. Vaikka jotkin näistä markkinoista voidaan jakaa edelleen, komission aiemmassa käytännössä (8) on torjuttu ero sähköntuotantomarkkinoiden ja tukkutoimitusmarkkinoiden välillä, koska tuotanto sinänsä on vain arvoketjun ensimmäinen vaihe, mutta tuotetut sähkömäärät myydään tukkumarkkinoilla.

7

8

| (15) | Komissio antoi vuonna 2012 täytäntöönpanopäätöksen 2012/218/EU (9) Saksan sähkömarkkinoista ja täytäntöönpanopäätöksen 2012/539/EU (10) Italian sähkömarkkinoista. Saksan osalta komissio katsoi, että uusiutuvia energialähteitä koskevalla lailla säännelty sähkön tuotanto ja markkinointi ei kuulu perinteisistä energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto- ja ensimyyntimarkkinoihin, koska uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä ei yleensä myydä suoraan tukkumarkkinoilla, vaan siirtoverkonhaltijat ostavat sen ensin lakisääteistä korvausta vastaan. Italian osalta komissio katsoi myös, että uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto- ja tukkumarkkinat ovat erilliset perinteisistä energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto- ja tukkumarkkinoista, koska Comitato Interministeriale Prezzi del 29 aprile 1992 (’CIP6’) ja syöttötariffien mekanismien piiriin kuuluvan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön myynti tapahtuu pääasiassa energiapalveluyrityksen kautta. Yksi tärkeimmistä syistä siihen, että komissio teki tällaisen eron, oli se, että uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuottajat myyvät tuotantonsa muulle kuin markkinayksikölle eli siirtoverkonhaltijalle Saksassa ja Gestore dei Servizi Energeticille Italiassa. Muita näissä kahdessa tapauksessa huomioon otettuja seikkoja olivat: uusiutuvien energialähteiden ensisijainen syöttö ja lakisääteinen korvaustaso. Komissio päätteli, että markkinavoimat eivät näin ollen vaikuta Saksassa ja Italiassa uusiutuviin energialähteisiin perustuvaan tuotantoon ja ensimyyntiin. |
| --- | --- |

(15)

Komissio antoi vuonna 2012 täytäntöönpanopäätöksen 2012/218/EU (9) Saksan sähkömarkkinoista ja täytäntöönpanopäätöksen 2012/539/EU (10) Italian sähkömarkkinoista. Saksan osalta komissio katsoi, että uusiutuvia energialähteitä koskevalla lailla säännelty sähkön tuotanto ja markkinointi ei kuulu perinteisistä energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto- ja ensimyyntimarkkinoihin, koska uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä ei yleensä myydä suoraan tukkumarkkinoilla, vaan siirtoverkonhaltijat ostavat sen ensin lakisääteistä korvausta vastaan. Italian osalta komissio katsoi myös, että uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto- ja tukkumarkkinat ovat erilliset perinteisistä energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto- ja tukkumarkkinoista, koska Comitato Interministeriale Prezzi del 29 aprile 1992 (’CIP6’) ja syöttötariffien mekanismien piiriin kuuluvan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön myynti tapahtuu pääasiassa energiapalveluyrityksen kautta. Yksi tärkeimmistä syistä siihen, että komissio teki tällaisen eron, oli se, että uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuottajat myyvät tuotantonsa muulle kuin markkinayksikölle eli siirtoverkonhaltijalle Saksassa ja Gestore dei Servizi Energeticille Italiassa. Muita näissä kahdessa tapauksessa huomioon otettuja seikkoja olivat: uusiutuvien energialähteiden ensisijainen syöttö ja lakisääteinen korvaustaso. Komissio päätteli, että markkinavoimat eivät näin ollen vaikuta Saksassa ja Italiassa uusiutuviin energialähteisiin perustuvaan tuotantoon ja ensimyyntiin.

9

10

| (16) | Komissio antoi vuonna 2017 täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/71 (11) Alankomaiden sähkömarkkinoista. Komissio katsoi, ettei Alankomaiden osalta ollut tarpeen määritellä erillisiä sähkömarkkinoita lähteen mukaan. Suurimmat erot Saksaa koskevaan täytäntöönpanopäätökseen 2012/218/EU ja Italiaa koskevaan täytäntöönpanopäätökseen 2012/539/EU olivat seuraavat: uusiutuvista energialähteistä tuotettu sähkö myytiin suoraan tukkumarkkinoilla eikä muulle kuin markkinayksikölle, uusiutuvista energialähteistä tuotetulla sähköllä ei ollut ensisijaista asemaa syötössä, uusiutuvista energialähteistä tuotetusta sähköstä maksettava lakisääteinen korvaus oli syöttöpreemio (eikä kiinteä korvaus kuten täytäntöönpanopäätöksissä 2012/218/EU ja 2012/539/EU Saksan ja Italian osalta) ja uusiutuville energialähteille myönnettyihin tukiin sovellettiin alusta alkaen tarjousmenettelyä, jossa eri teknologiat kilpailivat ennalta määritetystä tukimäärästä. |
| --- | --- |

(16)

Komissio antoi vuonna 2017 täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/71 (11) Alankomaiden sähkömarkkinoista. Komissio katsoi, ettei Alankomaiden osalta ollut tarpeen määritellä erillisiä sähkömarkkinoita lähteen mukaan. Suurimmat erot Saksaa koskevaan täytäntöönpanopäätökseen 2012/218/EU ja Italiaa koskevaan täytäntöönpanopäätökseen 2012/539/EU olivat seuraavat: uusiutuvista energialähteistä tuotettu sähkö myytiin suoraan tukkumarkkinoilla eikä muulle kuin markkinayksikölle, uusiutuvista energialähteistä tuotetulla sähköllä ei ollut ensisijaista asemaa syötössä, uusiutuvista energialähteistä tuotetusta sähköstä maksettava lakisääteinen korvaus oli syöttöpreemio (eikä kiinteä korvaus kuten täytäntöönpanopäätöksissä 2012/218/EU ja 2012/539/EU Saksan ja Italian osalta) ja uusiutuville energialähteille myönnettyihin tukiin sovellettiin alusta alkaen tarjousmenettelyä, jossa eri teknologiat kilpailivat ennalta määritetystä tukimäärästä.

11

| (17) | Kun otetaan huomioon täytäntöönpanopäätökset 2012/218/EU, 2012/539/EU ja (EU) 2018/71, nyt käsiteltävässä asiassa on samojen perusteiden nojalla tutkittava uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön ja perinteisistä energialähteistä tuotetun sähkön välisen eron merkityksellisyyttä. |
| --- | --- |

(17)

Kun otetaan huomioon täytäntöönpanopäätökset 2012/218/EU, 2012/539/EU ja (EU) 2018/71, nyt käsiteltävässä asiassa on samojen perusteiden nojalla tutkittava uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön ja perinteisistä energialähteistä tuotetun sähkön välisen eron merkityksellisyyttä.

| (18) | Vastauksena komission 14 päivänä toukokuuta 2019 esittämään tietopyyntöön Liettuan viranomaiset ilmoittivat 18 päivänä syyskuuta 2019, että uusiutuvista energialähteistä tuotettavalle sähkölle on tällä hetkellä kolme tukijärjestelmää. |
| --- | --- |

(18)

Vastauksena komission 14 päivänä toukokuuta 2019 esittämään tietopyyntöön Liettuan viranomaiset ilmoittivat 18 päivänä syyskuuta 2019, että uusiutuvista energialähteistä tuotettavalle sähkölle on tällä hetkellä kolme tukijärjestelmää.

| (19) | Ensimmäistä tukijärjestelmää sovelletaan uusiutuvista energialähteistä sähköä tuottaviin tuottajiin, jotka saivat oikeuden hyötyä järjestelmän mukaisista kannustimista 1 päivän tammikuuta 2002 ja 23 päivän toukokuuta 2011 välisenä aikana. Ensimmäisen tukijärjestelmän pääkohdat ovat seuraavat: energiaministeriön tai jakeluverkon nimeämän yrityksen velvollisuus ostaa uusiutuvista energialähteistä tuotettu sähkö ja ensisijainen syöttö; energia-alan sääntelyviranomaisen vahvistama kiinteä korvaus, vapautus verkon tasehallintavastuusta ja tuottajan saama korvaus verkkoon liittymisestä aiheutuvista kustannuksista. Laitoksen kapasiteetista riippuen ensimmäiseen tukijärjestelmään kuuluu rakennuslupia koskeva kilpailumenettely. |
| --- | --- |

(19)

Ensimmäistä tukijärjestelmää sovelletaan uusiutuvista energialähteistä sähköä tuottaviin tuottajiin, jotka saivat oikeuden hyötyä järjestelmän mukaisista kannustimista 1 päivän tammikuuta 2002 ja 23 päivän toukokuuta 2011 välisenä aikana. Ensimmäisen tukijärjestelmän pääkohdat ovat seuraavat: energiaministeriön tai jakeluverkon nimeämän yrityksen velvollisuus ostaa uusiutuvista energialähteistä tuotettu sähkö ja ensisijainen syöttö; energia-alan sääntelyviranomaisen vahvistama kiinteä korvaus, vapautus verkon tasehallintavastuusta ja tuottajan saama korvaus verkkoon liittymisestä aiheutuvista kustannuksista. Laitoksen kapasiteetista riippuen ensimmäiseen tukijärjestelmään kuuluu rakennuslupia koskeva kilpailumenettely.

Ensimmäistä tukijärjestelmää

| (20) | Ensimmäisessä tukijärjestelmässä kannustimesta hyötyvä asennettu kapasiteetti oli 237 MW, ja kannustinjaksoa sovellettiin vuoden 2020 loppuun asti tai, jos tuotantoluvan myöntämispäivän ja vuoden 2020 välinen aika oli alle 12 vuotta, 12 vuoden ajan tuotantoluvan myöntämispäivästä. |
| --- | --- |

(20)

Ensimmäisessä tukijärjestelmässä kannustimesta hyötyvä asennettu kapasiteetti oli 237 MW, ja kannustinjaksoa sovellettiin vuoden 2020 loppuun asti tai, jos tuotantoluvan myöntämispäivän ja vuoden 2020 välinen aika oli alle 12 vuotta, 12 vuoden ajan tuotantoluvan myöntämispäivästä.

| (21) | Toista tukijärjestelmää sovelletaan uusiutuvista energialähteistä sähköä tuottaviin tuottajiin, jotka saivat oikeuden hyötyä järjestelmän mukaisista kannustimista 24 päivän toukokuuta 2011 ja 30 päivän huhtikuuta 2019 välisenä aikana. Toisen tukijärjestelmän pääkohdat ovat seuraavat: energiaministeriön tai jakeluverkon nimeämän yrityksen velvollisuus ostaa uusiutuvista energialähteistä tuotettu sähkö; ensisijainen syöttö; kiinteä korvaus, joka myönnetään tarjouskilpailun perusteella tai jonka vahvistaa energia-alan sääntelyviranomainen; vapautus verkon tasevastuusta ja tuottajan saama korvaus verkkoon liittymisestä aiheutuvista kustannuksista. |
| --- | --- |

(21)

Toista tukijärjestelmää sovelletaan uusiutuvista energialähteistä sähköä tuottaviin tuottajiin, jotka saivat oikeuden hyötyä järjestelmän mukaisista kannustimista 24 päivän toukokuuta 2011 ja 30 päivän huhtikuuta 2019 välisenä aikana. Toisen tukijärjestelmän pääkohdat ovat seuraavat: energiaministeriön tai jakeluverkon nimeämän yrityksen velvollisuus ostaa uusiutuvista energialähteistä tuotettu sähkö; ensisijainen syöttö; kiinteä korvaus, joka myönnetään tarjouskilpailun perusteella tai jonka vahvistaa energia-alan sääntelyviranomainen; vapautus verkon tasevastuusta ja tuottajan saama korvaus verkkoon liittymisestä aiheutuvista kustannuksista.

Toista tukijärjestelmää

| (22) | Laitoksen kapasiteetista riippuen kiinteämääräinen tuki jaetaan toisessa tukijärjestelmässä tarjouskilpailumenettelyllä. |
| --- | --- |

(22)

Laitoksen kapasiteetista riippuen kiinteämääräinen tuki jaetaan toisessa tukijärjestelmässä tarjouskilpailumenettelyllä.

| (23) | Tukijärjestelmästä hyötyminen edellyttää 464 MW:n käyttökapasiteettia, kannustinjaksoa sovelletaan 12 vuoden ajan tuotantoluvan myöntämispäivästä ja maksut jatkuvat vuoteen 2029 saakka. |
| --- | --- |

(23)

Tukijärjestelmästä hyötyminen edellyttää 464 MW:n käyttökapasiteettia, kannustinjaksoa sovelletaan 12 vuoden ajan tuotantoluvan myöntämispäivästä ja maksut jatkuvat vuoteen 2029 saakka.

| (24) | Komissio hyväksyi kolmannen tukijärjestelmän, joka tuli voimaan 1 päivänä toukokuuta 2019 (12). Kolmannen tukijärjestelmän pääkohdat ovat seuraavat: ensisijainen syöttö; korvaus perustuu tarjousmenettelyn perusteella vahvistettavaan hintapreemioon (maksua ei suoriteta, jos hinta on nolla tai negatiivinen vähintään kuusi tuntia; tarjouspyynnön perusteella jaetun sähköntuotannon ylittävistä tuotantomääristä ei saa maksua); vapautus verkon tasehallintavastuusta sellaisten laitosten osalta, joiden kapasiteetti on alle 500 KW tai vähemmän, sekä pilottihankkeiden osalta. |
| --- | --- |

(24)

Komissio hyväksyi kolmannen tukijärjestelmän, joka tuli voimaan 1 päivänä toukokuuta 2019 (12). Kolmannen tukijärjestelmän pääkohdat ovat seuraavat: ensisijainen syöttö; korvaus perustuu tarjousmenettelyn perusteella vahvistettavaan hintapreemioon (maksua ei suoriteta, jos hinta on nolla tai negatiivinen vähintään kuusi tuntia; tarjouspyynnön perusteella jaetun sähköntuotannon ylittävistä tuotantomääristä ei saa maksua); vapautus verkon tasehallintavastuusta sellaisten laitosten osalta, joiden kapasiteetti on alle 500 KW tai vähemmän, sekä pilottihankkeiden osalta.

kolmannen tukijärjestelmän

12

| (25) | Kolmannessa tukijärjestelmässä preemioperustainen tuki vahvistetaan tarjouskilpailumenettelyllä, joka kattaa kaikentyyppiset laitokset eriyttämättä niitä koon ja teknologian perusteella. |
| --- | --- |

(25)

Kolmannessa tukijärjestelmässä preemioperustainen tuki vahvistetaan tarjouskilpailumenettelyllä, joka kattaa kaikentyyppiset laitokset eriyttämättä niitä koon ja teknologian perusteella.

| (26) | Kolmannen tukijärjestelmän mukaisen kannustimen koko on noin 2,9 terawattituntia, ja kannustinjaksoa sovelletaan 12 vuoden ajan tuotantoluvan myöntämispäivästä. |
| --- | --- |

(26)

Kolmannen tukijärjestelmän mukaisen kannustimen koko on noin 2,9 terawattituntia, ja kannustinjaksoa sovelletaan 12 vuoden ajan tuotantoluvan myöntämispäivästä.

| (27) | Hakijan mukaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön kolmas tukijärjestelmä Liettuassa on samankaltainen kuin Alankomaissa toteutetut vastaavat toimenpiteet. Näin ollen olisi perusteltua määritellä yksi tuotemarkkina, joka käsittää sähköntuotannon perinteisistä ja uusiutuvista energialähteistä. Komissio toteaa kuitenkin, että kolmas tukijärjestelmä on otettu käyttöön vasta äskettäin. |
| --- | --- |

(27)

Hakijan mukaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön kolmas tukijärjestelmä Liettuassa on samankaltainen kuin Alankomaissa toteutetut vastaavat toimenpiteet. Näin ollen olisi perusteltua määritellä yksi tuotemarkkina, joka käsittää sähköntuotannon perinteisistä ja uusiutuvista energialähteistä. Komissio toteaa kuitenkin, että kolmas tukijärjestelmä on otettu käyttöön vasta äskettäin.

| (28) | Liettuan viranomaisten mukaan tuotanto ja tukkumyynti olisi määriteltävä yhtenäismarkkinaksi sähkön lähteestä riippumatta. Vaihtoehtoisesti, jos markkinoita määritellään kaksi, Liettuan viranomaiset ehdottavat seuraavaa rajausta: perinteisistä energialähteistä ja uusiutuvista energialähteistä (13) tuotetun sähkön markkinat, lukuun ottamatta ensimmäisen ja toisen tukijärjestelmän piiriin kuuluvaa uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä, ja ensimmäisen ja toisen tukijärjestelmän piiriin kuuluvan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön markkinat. |
| --- | --- |

(28)

Liettuan viranomaisten mukaan tuotanto ja tukkumyynti olisi määriteltävä yhtenäismarkkinaksi sähkön lähteestä riippumatta. Vaihtoehtoisesti, jos markkinoita määritellään kaksi, Liettuan viranomaiset ehdottavat seuraavaa rajausta: perinteisistä energialähteistä ja uusiutuvista energialähteistä (13) tuotetun sähkön markkinat, lukuun ottamatta ensimmäisen ja toisen tukijärjestelmän piiriin kuuluvaa uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä, ja ensimmäisen ja toisen tukijärjestelmän piiriin kuuluvan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön markkinat.

13

| (29) | Kolmannessa tukijärjestelmässä tuotetulle sähkölle maksetaan preemioperustainen tuki, joka vahvistetaan kaikentyyppiset laitokset kattavalla tarjouskilpailumenettelyllä ilman erittelyä koon tai teknologian mukaan. Tukikausi laitosta kohti on 12 vuotta. Tuensaajat saavat enimmäispreemion, joksi vahvistetaan enimmäishinnan (Liettuassa saatavilla olevan kustannustehokkaimman uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköteknologian kustannukset – maatuulivoima) ja viitehinnan välinen erotus. Komissio totesi huhtikuussa 2019 tekemällään päätöksellä C(2019) 3122 (14), että tukijärjestelmälle myönnetty rahoitustuki soveltui sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(29)

Kolmannessa tukijärjestelmässä tuotetulle sähkölle maksetaan preemioperustainen tuki, joka vahvistetaan kaikentyyppiset laitokset kattavalla tarjouskilpailumenettelyllä ilman erittelyä koon tai teknologian mukaan. Tukikausi laitosta kohti on 12 vuotta. Tuensaajat saavat enimmäispreemion, joksi vahvistetaan enimmäishinnan (Liettuassa saatavilla olevan kustannustehokkaimman uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköteknologian kustannukset – maatuulivoima) ja viitehinnan välinen erotus. Komissio totesi huhtikuussa 2019 tekemällään päätöksellä C(2019) 3122 (14), että tukijärjestelmälle myönnetty rahoitustuki soveltui sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

14

| (30) | Kolmannessa tukijärjestelmässä tuotetusta sähköstä maksetaan tarjouskilpailumenettelyllä vahvistettavaa preemioperusteista tukea. Tämä poikkeaa merkittävästi uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tilanteesta, sillä siitä maksetaan lakisääteistä maksua markkinaolosuhteista riippumatta. |
| --- | --- |

(30)

Kolmannessa tukijärjestelmässä tuotetusta sähköstä maksetaan tarjouskilpailumenettelyllä vahvistettavaa preemioperusteista tukea. Tämä poikkeaa merkittävästi uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tilanteesta, sillä siitä maksetaan lakisääteistä maksua markkinaolosuhteista riippumatta.

| (31) | Direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohdassa säädettyjen edellytysten arvioimiseksi merkitykselliset tuotemarkkinat määritellään edellä mainitut Liettuan sähkömarkkinoiden erityispiirteet huomioon ottaen tavanomaisista energialähteistä ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto- ja tukkumarkkinoiksi, lukuun ottamatta sellaista uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä, johon sovelletaan ensimmäistä ja toista tukijärjestelmää, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kilpailulainsäädännön ja valtiontukisääntöjen soveltamista. |
| --- | --- |

(31)

Direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohdassa säädettyjen edellytysten arvioimiseksi merkitykselliset tuotemarkkinat määritellään edellä mainitut Liettuan sähkömarkkinoiden erityispiirteet huomioon ottaen tavanomaisista energialähteistä ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto- ja tukkumarkkinoiksi, lukuun ottamatta sellaista uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä, johon sovelletaan ensimmäistä ja toista tukijärjestelmää, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kilpailulainsäädännön ja valtiontukisääntöjen soveltamista.

| (32) | Ensimmäisessä ja toisessa tukijärjestelmässä sähköntuottajat hyötyvät kiinteästä tuottoasteesta tuottamansa sähkön osalta markkinaolosuhteista riippumatta. |
| --- | --- |

(32)

Ensimmäisessä ja toisessa tukijärjestelmässä sähköntuottajat hyötyvät kiinteästä tuottoasteesta tuottamansa sähkön osalta markkinaolosuhteista riippumatta.

| (33) | Ne on vapautettu verkon tasehallintavelvoitteista: tasetta hallinnoi siirto- tai jakeluverkonhaltija riippuen siitä, mihin verkkoon tuottaja on liitetty. |
| --- | --- |

(33)

Ne on vapautettu verkon tasehallintavelvoitteista: tasetta hallinnoi siirto- tai jakeluverkonhaltija riippuen siitä, mihin verkkoon tuottaja on liitetty.

| (34) | Ne saivat korvauksen kustannuksista, jotka aiheutuivat sähköntuotantolaitosten liittämisestä verkkoon. Kun tuottajien laitteistot oli liitetty sähköverkkoon, niille korvattiin osa sähköverkonhaltijalle aiheutuneista liittymiskustannuksista. |
| --- | --- |

(34)

Ne saivat korvauksen kustannuksista, jotka aiheutuivat sähköntuotantolaitosten liittämisestä verkkoon. Kun tuottajien laitteistot oli liitetty sähköverkkoon, niille korvattiin osa sähköverkonhaltijalle aiheutuneista liittymiskustannuksista.

| (35) | Ne ovat oikeutettuja tuotetun sähkön pakkolunastukseen. Tuottajat voivat myydä sähkönsä markkinoilla, mutta jos ne päättävät olla tekemättä niin, niillä on oikeus myydä kaikki tuotettu ja verkkoon toimitettu sähkö nimetylle yritykselle, kun sähköntuotantolaitokset on liitetty siirtoverkkoon, tai jakeluverkonhaltijalle, jossa on yli 100 000 käyttäjää, jos tuottajien sähköntuotantolaitokset on liitetty jakeluverkkoon. |
| --- | --- |

(35)

Ne ovat oikeutettuja tuotetun sähkön pakkolunastukseen. Tuottajat voivat myydä sähkönsä markkinoilla, mutta jos ne päättävät olla tekemättä niin, niillä on oikeus myydä kaikki tuotettu ja verkkoon toimitettu sähkö nimetylle yritykselle, kun sähköntuotantolaitokset on liitetty siirtoverkkoon, tai jakeluverkonhaltijalle, jossa on yli 100 000 käyttäjää, jos tuottajien sähköntuotantolaitokset on liitetty jakeluverkkoon.

| (36) | Niillä on etuoikeus syöttöön. Tämän etuoikeuden mukaan sähköverkonhaltijan on hyväksyttävä, siirrettävä tai jaettava – avoimin ja syrjimättömin hinnoin – kaikki tuottajan tarjoama sähkö, ja tämä etuoikeus taataan tuottajalle suhteessa muihin tuottajiin, jotka tuottavat sähköä muista kuin uusiutuvista energialähteistä. |
| --- | --- |

(36)

Niillä on etuoikeus syöttöön. Tämän etuoikeuden mukaan sähköverkonhaltijan on hyväksyttävä, siirrettävä tai jaettava – avoimin ja syrjimättömin hinnoin – kaikki tuottajan tarjoama sähkö, ja tämä etuoikeus taataan tuottajalle suhteessa muihin tuottajiin, jotka tuottavat sähköä muista kuin uusiutuvista energialähteistä.

| (37) | Tämän vuoksi uusiutuvista energialähteistä tuotettu sähkö, joka kuuluu ensimmäisen ja toisen tukijärjestelmän piiriin, muodostaa erilliset markkinat. |
| --- | --- |

(37)

Tämän vuoksi uusiutuvista energialähteistä tuotettu sähkö, joka kuuluu ensimmäisen ja toisen tukijärjestelmän piiriin, muodostaa erilliset markkinat.

3.2.2   Maantieteellisten markkinoiden määritelmä

Maantieteellisten markkinoiden määritelmä

| (38) | Liettua liittyi NordPoolin energiakauppapörssiin vuonna 2012, ja liettualaiset sähköntuottajat kilpailivat siten myydäkseen sähköään markkinoilla toimiville toimittajille. Liettuan sähköverkko yhdistettiin jo vuonna 2013 muiden jäsenvaltioiden, kuten Latvian, verkkoihin ja joulukuusta 2015 lähtien myös Ruotsin ja Puolan järjestelmiin. Liettua muodostaa kuitenkin edelleen yhden ainoan tarjousalueen. |
| --- | --- |

(38)

Liettua liittyi NordPoolin energiakauppapörssiin vuonna 2012, ja liettualaiset sähköntuottajat kilpailivat siten myydäkseen sähköään markkinoilla toimiville toimittajille. Liettuan sähköverkko yhdistettiin jo vuonna 2013 muiden jäsenvaltioiden, kuten Latvian, verkkoihin ja joulukuusta 2015 lähtien myös Ruotsin ja Puolan järjestelmiin. Liettua muodostaa kuitenkin edelleen yhden ainoan tarjousalueen.

| (39) | Pyynnön esittäjän mukaan pyyntö koskee toimintaa Liettuan alueella. |
| --- | --- |

(39)

Pyynnön esittäjän mukaan pyyntö koskee toimintaa Liettuan alueella.

| (40) | Sähkömarkkinoita koskevissa täytäntöönpanopäätöksissään 2012/218/EU ja (EU) 2018/71 komissio katsoi, että markkinoiden maantieteellinen laajuus oli kansallinen. |
| --- | --- |

(40)

Sähkömarkkinoita koskevissa täytäntöönpanopäätöksissään 2012/218/EU ja (EU) 2018/71 komissio katsoi, että markkinoiden maantieteellinen laajuus oli kansallinen.

| (41) | Koska tämän päätöksen mukaista arviointia varten ei ole viitteitä siitä, että maantieteelliset markkinat olisivat tässä eri laajuiset, komissio katsoo, että sekä perinteisistä että uusiutuvista energialähteistä (kaikki tukijärjestelmät huomioon ottaen) tuotetun sähkön tuotannon ja sähkön tukkumarkkinoiden maantieteellinen laajuus on Liettuan alue, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kilpailulainsäädännön ja valtiontukisääntöjen soveltamista. |
| --- | --- |

(41)

Koska tämän päätöksen mukaista arviointia varten ei ole viitteitä siitä, että maantieteelliset markkinat olisivat tässä eri laajuiset, komissio katsoo, että sekä perinteisistä että uusiutuvista energialähteistä (kaikki tukijärjestelmät huomioon ottaen) tuotetun sähkön tuotannon ja sähkön tukkumarkkinoiden maantieteellinen laajuus on Liettuan alue, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kilpailulainsäädännön ja valtiontukisääntöjen soveltamista.

3.2.3.   Markkina-analyysi

Markkina-analyysi

| (42) | On syytä mainita, että Liettuan sähköntuotanto- ja tukkumarkkinoilla julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ei sovelleta kaikkiin markkinatoimijoihin. Näin ollen yritykset, joihin sääntöjä ei sovelleta, voivat kyseisillä markkinoilla tavallisesti aiheuttaa kilpailupainetta niille markkinatoimijoille, joihin sääntöjä sovelletaan. Liettuan viranomaisten mukaan pyynnön kohteena olevilla markkinoilla julkisia hankintoja koskevia sääntöjä sovelletaan pyynnön esittäjää lukuun ottamatta seuraaviin yksiköihin: UAB Vilniaus energija, AB Panevėžio energija, VšĮ Alantos technologijos ir verslo mokykla, AB Vilniaus šilumos tinklai, AB Klaipėdos energija ja AB Šiaulių energija. |
| --- | --- |

(42)

On syytä mainita, että Liettuan sähköntuotanto- ja tukkumarkkinoilla julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ei sovelleta kaikkiin markkinatoimijoihin. Näin ollen yritykset, joihin sääntöjä ei sovelleta, voivat kyseisillä markkinoilla tavallisesti aiheuttaa kilpailupainetta niille markkinatoimijoille, joihin sääntöjä sovelletaan. Liettuan viranomaisten mukaan pyynnön kohteena olevilla markkinoilla julkisia hankintoja koskevia sääntöjä sovelletaan pyynnön esittäjää lukuun ottamatta seuraaviin yksiköihin: UAB Vilniaus energija, AB Panevėžio energija, VšĮ Alantos technologijos ir verslo mokykla, AB Vilniaus šilumos tinklai, AB Klaipėdos energija ja AB Šiaulių energija.

3.2.3.1.   Perinteisistä ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto ja tukkumyynti ensimmäisen ja toisen tukijärjestelmän piiriin kuuluvaa uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä lukuun ottamatta

Perinteisistä ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto ja tukkumyynti ensimmäisen ja toisen tukijärjestelmän piiriin kuuluvaa uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä lukuun ottamatta

| (43) | Komissio katsoi täytäntöönpanopäätöksissään 2012/218/EU ja 2012/539/EU, että kolmen suurimman yrityksen kumuloidulla markkinaosuudella on merkitystä tuotannon ja tukkumarkkinoiden osalta. Ottaen huomioon, että kaikkiin markkinatoimijoihin ei sovelleta julkisia hankintoja koskevia sääntöjä, analyysissa kuitenkin keskitytään niiden yksittäisten markkinatoimijoiden markkina-asemaan ja kilpailupaineeseen, joihin sovelletaan julkisia hankintoja koskevia sääntöjä. Myös muita keskittämistoimenpiteitä voidaan pitää merkittävinä. |
| --- | --- |

(43)

Komissio katsoi täytäntöönpanopäätöksissään 2012/218/EU ja 2012/539/EU, että kolmen suurimman yrityksen kumuloidulla markkinaosuudella on merkitystä tuotannon ja tukkumarkkinoiden osalta. Ottaen huomioon, että kaikkiin markkinatoimijoihin ei sovelleta julkisia hankintoja koskevia sääntöjä, analyysissa kuitenkin keskitytään niiden yksittäisten markkinatoimijoiden markkina-asemaan ja kilpailupaineeseen, joihin sovelletaan julkisia hankintoja koskevia sääntöjä. Myös muita keskittämistoimenpiteitä voidaan pitää merkittävinä.

| (44) | Liettuan viranomaisten 5 päivänä maaliskuuta 2020 komission 30 päivänä tammikuuta 2020 esittämään tietopyyntöön antaman vastauksen mukaan pyynnön esittäjä on Liettuan sähköntuotantomarkkinoilla suurin markkinatoimija, jonka markkinaosuus on vaihdellut vuosina 2015–2019 niin, että se oli suurimmillaan 60,8 prosenttia vuonna 2018 ja pienimmillään 53,9 prosenttia vuonna 2019. Toinen markkinatoimija on AB ACHEMA, joka onnistui kasvattamaan markkinaosuuksiaan samana ajanjaksona 10,3 prosentista vuonna 2015 23 prosenttiin vuonna 2019. Kahdella seuraavaksi suurimmalla markkinatoimijalla on molemmilla 5–10 prosentin markkinaosuus. Komissio toteaa, että muihin suuriin aktiivisiin markkinatoimijoihin ei pyynnön esittäjää lukuun ottamatta sovelleta julkisia hankintoja koskevia sääntöjä. UAB Vilniaus Energijaan sovelletaan julkisia hankintoja koskevia sääntöjä, mutta vuodesta 2016 lähtien se ei enää ole toiminut merkityksellisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(44)

Liettuan viranomaisten 5 päivänä maaliskuuta 2020 komission 30 päivänä tammikuuta 2020 esittämään tietopyyntöön antaman vastauksen mukaan pyynnön esittäjä on Liettuan sähköntuotantomarkkinoilla suurin markkinatoimija, jonka markkinaosuus on vaihdellut vuosina 2015–2019 niin, että se oli suurimmillaan 60,8 prosenttia vuonna 2018 ja pienimmillään 53,9 prosenttia vuonna 2019. Toinen markkinatoimija on AB ACHEMA, joka onnistui kasvattamaan markkinaosuuksiaan samana ajanjaksona 10,3 prosentista vuonna 2015 23 prosenttiin vuonna 2019. Kahdella seuraavaksi suurimmalla markkinatoimijalla on molemmilla 5–10 prosentin markkinaosuus. Komissio toteaa, että muihin suuriin aktiivisiin markkinatoimijoihin ei pyynnön esittäjää lukuun ottamatta sovelleta julkisia hankintoja koskevia sääntöjä. UAB Vilniaus Energijaan sovelletaan julkisia hankintoja koskevia sääntöjä, mutta vuodesta 2016 lähtien se ei enää ole toiminut merkityksellisillä markkinoilla.

| (45) | Kansallisen lainsäädännön mukaan sähkön tukkumarkkinat koostuvat kaupankäynnistä sähköpörssissä, kahdenvälisistä sopimuksista sekä tasekaupasta ja sääntelyvallasta. |
| --- | --- |

(45)

Kansallisen lainsäädännön mukaan sähkön tukkumarkkinat koostuvat kaupankäynnistä sähköpörssissä, kahdenvälisistä sopimuksista sekä tasekaupasta ja sääntelyvallasta.

| (46) | Pyynnön esittäjän 17 päivänä toukokuuta 2019 komission 3 päivänä toukokuuta 2019 esittämään tietopyyntöön antaman vastauksen taulukossa 14 todetaan, että yli 75 prosenttia sähköstä myydään NordPool-sähköpörssin kautta. NordPool on Euroopan suurin sähköpörssi. NordPool harjoittaa sähkökauppaa kaikkialla Euroopassa. NordPool tarjoaa vuorokautisia ja päivänsisäisiä kaupankäynti-, selvitys- ja toimituspalveluja, dataan ja sääntöjen noudattamiseen liittyviä palveluja sekä konsulttipalveluja. NordPool harjoittaa sähkökauppaa Norjassa, Tanskassa, Ruotsissa, Suomessa, Virossa, Latviassa, Liettuassa, Saksassa, Alankomaissa, Belgiassa, Itävallassa, Luxemburgissa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Vuonna 2019 NordPoolin myi sähköä yhteensä 494 TWh, mihin sisältyy yli 90 prosenttia sähkön kokonaiskulutuksesta pohjoismaiden ja Baltian maiden markkinoilla. |
| --- | --- |

(46)

Pyynnön esittäjän 17 päivänä toukokuuta 2019 komission 3 päivänä toukokuuta 2019 esittämään tietopyyntöön antaman vastauksen taulukossa 14 todetaan, että yli 75 prosenttia sähköstä myydään NordPool-sähköpörssin kautta. NordPool on Euroopan suurin sähköpörssi. NordPool harjoittaa sähkökauppaa kaikkialla Euroopassa. NordPool tarjoaa vuorokautisia ja päivänsisäisiä kaupankäynti-, selvitys- ja toimituspalveluja, dataan ja sääntöjen noudattamiseen liittyviä palveluja sekä konsulttipalveluja. NordPool harjoittaa sähkökauppaa Norjassa, Tanskassa, Ruotsissa, Suomessa, Virossa, Latviassa, Liettuassa, Saksassa, Alankomaissa, Belgiassa, Itävallassa, Luxemburgissa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Vuonna 2019 NordPoolin myi sähköä yhteensä 494 TWh, mihin sisältyy yli 90 prosenttia sähkön kokonaiskulutuksesta pohjoismaiden ja Baltian maiden markkinoilla.

| (47) | Tukkumarkkinoiden likviditeetti on merkityksellinen kilpailun indikaattori, koska riittävät määrät asianomaisten tukkutuotteiden tarjonta- ja kysyntäpuolella (esimerkiksi peruskuorma, huippukuormitus, tuntikatkokset eri aikaväleille) tarjoavat kauppiaille ja toimittajille hankinta- ja suojautumismahdollisuuksia. |
| --- | --- |

(47)

Tukkumarkkinoiden likviditeetti on merkityksellinen kilpailun indikaattori, koska riittävät määrät asianomaisten tukkutuotteiden tarjonta- ja kysyntäpuolella (esimerkiksi peruskuorma, huippukuormitus, tuntikatkokset eri aikaväleille) tarjoavat kauppiaille ja toimittajille hankinta- ja suojautumismahdollisuuksia.

| (48) | NordPoolin tukkumarkkinoiden likviditeettiaste vahvistaa päätelmää, jonka mukaan Liettuan tuotanto- ja tukkumarkkinoilla toimiviin hankintayksiköihin kohdistuu kilpailua. |
| --- | --- |

(48)

NordPoolin tukkumarkkinoiden likviditeettiaste vahvistaa päätelmää, jonka mukaan Liettuan tuotanto- ja tukkumarkkinoilla toimiviin hankintayksiköihin kohdistuu kilpailua.

| (49) | Yhteenliitäntäkapasiteetti riittää mahdollistamaan merkittävän tuonnin Liettuaan tai viennin Liettuasta. Lisäksi Liettua kuuluu NordPool-energiakauppapörssiin, jossa kilpailee useita sähköntuottajia osallistuvista maista (Norja, Ruotsi, Suomi, Tanska, Viro, Latvia ja Liettua). Merkittävä osa Liettuan sähköntuonnista tulee Venäjältä ja Valko-Venäjältä. |
| --- | --- |

(49)

Yhteenliitäntäkapasiteetti riittää mahdollistamaan merkittävän tuonnin Liettuaan tai viennin Liettuasta. Lisäksi Liettua kuuluu NordPool-energiakauppapörssiin, jossa kilpailee useita sähköntuottajia osallistuvista maista (Norja, Ruotsi, Suomi, Tanska, Viro, Latvia ja Liettua). Merkittävä osa Liettuan sähköntuonnista tulee Venäjältä ja Valko-Venäjältä.

| (50) | Liitännäiskapasiteetin lisäämisellä Liettuan ja muiden maiden välillä on todennäköisesti ollut myönteinen vaikutus kilpailuun Liettuan sähköntuotantomarkkinoilla. |
| --- | --- |

(50)

Liitännäiskapasiteetin lisäämisellä Liettuan ja muiden maiden välillä on todennäköisesti ollut myönteinen vaikutus kilpailuun Liettuan sähköntuotantomarkkinoilla.

| (51) | Pyynnön mukaan 80 prosenttia Liettuan sähkönkysynnästä katettiin tuonnilla vuonna 2018. Nettotuonti kasvoi niin, että vuonna 2015 se oli 7208 TWh ja 9632 TWh vuonna 2018, kun taas Liettuassa tuotetun sähkön määrä laski 4598 terawattitunnista 3220 terawattituntiin. Pyynnön esittäjä selittää, että vaikka Liettuan kokonaiskapasiteetti riittäisi tyydyttämään kysynnän, tuotu sähkö on halvempaa kuin paikallisesti tuotettu sähkö. Tämän seurauksena osa sen laitoksista suljettiin tilapäisesti, ja ne säilytettiin varakapasiteettina. |
| --- | --- |

(51)

Pyynnön mukaan 80 prosenttia Liettuan sähkönkysynnästä katettiin tuonnilla vuonna 2018. Nettotuonti kasvoi niin, että vuonna 2015 se oli 7208 TWh ja 9632 TWh vuonna 2018, kun taas Liettuassa tuotetun sähkön määrä laski 4598 terawattitunnista 3220 terawattituntiin. Pyynnön esittäjä selittää, että vaikka Liettuan kokonaiskapasiteetti riittäisi tyydyttämään kysynnän, tuotu sähkö on halvempaa kuin paikallisesti tuotettu sähkö. Tämän seurauksena osa sen laitoksista suljettiin tilapäisesti, ja ne säilytettiin varakapasiteettina.

| (52) | Tuonnin laajuus Liettuan markkinoilla johtaa päätelmään, että Liettuan perinteisistä ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön markkinoilla toimivat hankintayksiköt, lukuun ottamatta sellaista uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä, joka kuuluu ensimmäisen ja toisen tukijärjestelmän piiriin, ovat alttiita kilpailulle. |
| --- | --- |

(52)

Tuonnin laajuus Liettuan markkinoilla johtaa päätelmään, että Liettuan perinteisistä ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön markkinoilla toimivat hankintayksiköt, lukuun ottamatta sellaista uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä, joka kuuluu ensimmäisen ja toisen tukijärjestelmän piiriin, ovat alttiita kilpailulle.

3.2.3.2.   Ensimmäisen ja toisen tukijärjestelmän piiriin kuuluvan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto ja tukkumyynti

Ensimmäisen ja toisen tukijärjestelmän piiriin kuuluvan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto ja tukkumyynti

| (53) | Tukijärjestelmien ominaispiirteiden perusteella komissio toteaa, että ensimmäisellä ja toisella tukijärjestelmällä on samankaltaisia piirteitä kuin täytäntöönpanopäätöksissä 2012/218/EU ja 2012/539/EU analysoiduilla Italian ja Saksan järjestelmillä. Molemmissa tapauksissa komissio oli tehnyt eron erityisen tärkeiden erityispiirteiden välillä. Ensinnäkin uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön etuna on sen ensisijainen liitäntä verkkoon, ja se on perinteiseen sähköön nähden ensisijalla myös verkkoon syötössä, mikä tarkoittaa sitä, että se on käytännössä riippumatonta kysynnästä. Tuotanto ja syöttö ovat lisäksi täysin riippumattomia hinnoista, koska uusiutuvia energialähteitä käyttävillä sähköntuottajilla on oikeus lakisääteiseen maksuun. |
| --- | --- |

(53)

Tukijärjestelmien ominaispiirteiden perusteella komissio toteaa, että ensimmäisellä ja toisella tukijärjestelmällä on samankaltaisia piirteitä kuin täytäntöönpanopäätöksissä 2012/218/EU ja 2012/539/EU analysoiduilla Italian ja Saksan järjestelmillä. Molemmissa tapauksissa komissio oli tehnyt eron erityisen tärkeiden erityispiirteiden välillä. Ensinnäkin uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön etuna on sen ensisijainen liitäntä verkkoon, ja se on perinteiseen sähköön nähden ensisijalla myös verkkoon syötössä, mikä tarkoittaa sitä, että se on käytännössä riippumatonta kysynnästä. Tuotanto ja syöttö ovat lisäksi täysin riippumattomia hinnoista, koska uusiutuvia energialähteitä käyttävillä sähköntuottajilla on oikeus lakisääteiseen maksuun.

| (54) | Koska Liettuan ensimmäisessä ja toisessa tukijärjestelmässä on samankaltaisia piirteitä kuin vuoden 2012 päätöksissä analysoidussa uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotannossa, komissio päättelee, ettei tähän toimintaan kohdistu kilpailua. |
| --- | --- |

(54)

Koska Liettuan ensimmäisessä ja toisessa tukijärjestelmässä on samankaltaisia piirteitä kuin vuoden 2012 päätöksissä analysoidussa uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotannossa, komissio päättelee, ettei tähän toimintaan kohdistu kilpailua.

4.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (55) | Edellä tarkasteltujen tekijöiden perusteella olisi katsottava, että direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa säädetty edellytys, joka koskee kilpailun kohdistumista suoraan johonkin toimintaan, täyttyy perinteisistä ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotannon ja tukkumyynnin osalta, lukuun ottamatta ensimmäisen ja toisen tukijärjestelmän piiriin kuuluvaa uusiutuvista lähteistä tuotettua sähköä Liettuassa. |
| --- | --- |

(55)

Edellä tarkasteltujen tekijöiden perusteella olisi katsottava, että direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa säädetty edellytys, joka koskee kilpailun kohdistumista suoraan johonkin toimintaan, täyttyy perinteisistä ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotannon ja tukkumyynnin osalta, lukuun ottamatta ensimmäisen ja toisen tukijärjestelmän piiriin kuuluvaa uusiutuvista lähteistä tuotettua sähköä Liettuassa.

| (56) | Koska rajoittamatonta markkinoille pääsyä koskevan edellytyksen katsotaan täyttyvän, direktiiviä 2014/25/EU ei pitäisi soveltaa hankintayksiköiden tekemiin hankintasopimuksiin, joiden tarkoituksena on mahdollistaa perinteisistä energialähteistä ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto ja tukkumyynti Liettuassa, lukuun ottamatta ensimmäisen ja toisen tukijärjestelmän piiriin kuuluvaa uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä, eikä myöskään hankintayksiköiden järjestämiin suunnittelukilpailuihin tällaisen toiminnan harjoittamiseksi kyseisellä maantieteellisellä alueella. |
| --- | --- |

(56)

Koska rajoittamatonta markkinoille pääsyä koskevan edellytyksen katsotaan täyttyvän, direktiiviä 2014/25/EU ei pitäisi soveltaa hankintayksiköiden tekemiin hankintasopimuksiin, joiden tarkoituksena on mahdollistaa perinteisistä energialähteistä ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto ja tukkumyynti Liettuassa, lukuun ottamatta ensimmäisen ja toisen tukijärjestelmän piiriin kuuluvaa uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä, eikä myöskään hankintayksiköiden järjestämiin suunnittelukilpailuihin tällaisen toiminnan harjoittamiseksi kyseisellä maantieteellisellä alueella.

| (57) | Edellä tarkasteltujen seikkojen perusteella direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa säädetyn edellytyksen, joka koskee kilpailun kohdistumista suoraan johonkin toimintaan, ei pitäisi katsoa täyttyvän Liettuan ensimmäisen ja toisen tukijärjestelmän piiriin kuuluvan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotannon ja tukkumyynnin osalta. Sen vuoksi direktiiviä 2014/25/EU olisi edelleen sovellettava, kun hankintayksiköt tekevät hankintasopimuksia, joiden tarkoituksena on mahdollistaa tällaisen toiminnan harjoittaminen Liettuassa, ja kun ne järjestävät suunnittelukilpailuja tällaisen toiminnan harjoittamiseksi kyseisellä maantieteellisellä alueella. |
| --- | --- |

(57)

Edellä tarkasteltujen seikkojen perusteella direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa säädetyn edellytyksen, joka koskee kilpailun kohdistumista suoraan johonkin toimintaan, ei pitäisi katsoa täyttyvän Liettuan ensimmäisen ja toisen tukijärjestelmän piiriin kuuluvan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotannon ja tukkumyynnin osalta. Sen vuoksi direktiiviä 2014/25/EU olisi edelleen sovellettava, kun hankintayksiköt tekevät hankintasopimuksia, joiden tarkoituksena on mahdollistaa tällaisen toiminnan harjoittaminen Liettuassa, ja kun ne järjestävät suunnittelukilpailuja tällaisen toiminnan harjoittamiseksi kyseisellä maantieteellisellä alueella.

| (58) | Koska ensimmäisen ja toisen tukijärjestelmän piiriin kuuluvan sähkön tuotantoon olisi edelleen sovellettava direktiiviä 2014/25/EU, on syytä muistaa, että monenlaista toimintaa kattavia hankintasopimuksia olisi käsiteltävä mainitun direktiivin 6 artiklan mukaisesti. Tämä tarkoittaa sitä, että kun hankintayksikkö toteuttaa sekamuotoisen hankinnan eli hankinnan, jolla tuetaan sekä direktiivin 2014/25/EU soveltamisalan ulkopuolelle jäävän toiminnan että sen soveltamisalaan kuuluvan toiminnan toteuttamista, huomioon on otettava toiminta, jota hankintasopimus ensisijaisesti koskee. Tällaiseen sekamuotoiseen hankintaan, jonka pääasiallisena tarkoituksena on tukea toimintaa, jota ei ole vapautettu direktiivin soveltamisesta, sovelletaan direktiivin 2014/25/EU säännöksiä. Jos on objektiivisesti mahdotonta määrittää, minkä toiminnan toteuttamiseksi hankintasopimus ensisijaisesti tehdään, sopimus on tehtävä direktiivin 2014/25/EU 6 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(58)

Koska ensimmäisen ja toisen tukijärjestelmän piiriin kuuluvan sähkön tuotantoon olisi edelleen sovellettava direktiiviä 2014/25/EU, on syytä muistaa, että monenlaista toimintaa kattavia hankintasopimuksia olisi käsiteltävä mainitun direktiivin 6 artiklan mukaisesti. Tämä tarkoittaa sitä, että kun hankintayksikkö toteuttaa sekamuotoisen hankinnan eli hankinnan, jolla tuetaan sekä direktiivin 2014/25/EU soveltamisalan ulkopuolelle jäävän toiminnan että sen soveltamisalaan kuuluvan toiminnan toteuttamista, huomioon on otettava toiminta, jota hankintasopimus ensisijaisesti koskee. Tällaiseen sekamuotoiseen hankintaan, jonka pääasiallisena tarkoituksena on tukea toimintaa, jota ei ole vapautettu direktiivin soveltamisesta, sovelletaan direktiivin 2014/25/EU säännöksiä. Jos on objektiivisesti mahdotonta määrittää, minkä toiminnan toteuttamiseksi hankintasopimus ensisijaisesti tehdään, sopimus on tehtävä direktiivin 2014/25/EU 6 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

| (59) | Muistutettakoon, että käyttöoikeussopimusten tekemisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/23/EU (15) 16 artiklassa säädetään, ettei mainittua direktiiviä sovelleta hankintayksiköiden tekemiin käyttöoikeussopimuksiin, jos direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan mukaisesti on todettu, että kyseinen toiminta on suoran kilpailun kohteena jäsenvaltiossa saman direktiivin 34 artiklan mukaisesti. Koska todettiin, että perinteisistä ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto ja tukkumyynti, lukuun ottamatta ensimmäisen ja toisen tukijärjestelmän piiriin kuuluvaa uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä, ovat kilpailun alaisia, käyttöoikeussopimukset, joiden tarkoituksena on mahdollistaa tällaisen toiminnan toteuttaminen Liettuassa, jätetään direktiivin 2014/23/EU soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(59)

Muistutettakoon, että käyttöoikeussopimusten tekemisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/23/EU (15) 16 artiklassa säädetään, ettei mainittua direktiiviä sovelleta hankintayksiköiden tekemiin käyttöoikeussopimuksiin, jos direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan mukaisesti on todettu, että kyseinen toiminta on suoran kilpailun kohteena jäsenvaltiossa saman direktiivin 34 artiklan mukaisesti. Koska todettiin, että perinteisistä ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto ja tukkumyynti, lukuun ottamatta ensimmäisen ja toisen tukijärjestelmän piiriin kuuluvaa uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä, ovat kilpailun alaisia, käyttöoikeussopimukset, joiden tarkoituksena on mahdollistaa tällaisen toiminnan toteuttaminen Liettuassa, jätetään direktiivin 2014/23/EU soveltamisalan ulkopuolelle.

15

| (60) | Tämä päätös perustuu oikeudelliseen ja tosiasialliseen tilanteeseen huhtikuusta 2019 toukokuuhun 2020, sellaisena kuin se käy ilmi pyynnön esittäjän ja Liettuan viranomaisten toimittamista tiedoista ja julkisista tiedoista. Päätöstä voidaan tarkastella uudelleen, jos oikeudellinen tai tosiasiallinen tilanne muuttuu merkittävästi siten, etteivät direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan soveltamisen edellytykset enää täyty, |
| --- | --- |

(60)

Tämä päätös perustuu oikeudelliseen ja tosiasialliseen tilanteeseen huhtikuusta 2019 toukokuuhun 2020, sellaisena kuin se käy ilmi pyynnön esittäjän ja Liettuan viranomaisten toimittamista tiedoista ja julkisista tiedoista. Päätöstä voidaan tarkastella uudelleen, jos oikeudellinen tai tosiasiallinen tilanne muuttuu merkittävästi siten, etteivät direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan soveltamisen edellytykset enää täyty,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Direktiiviä 2014/25/EU ei sovelleta hankintayksiköiden tekemiin hankintasopimuksiin, joiden tarkoituksena on mahdollistaa perinteisistä ja uusiutuvista lähteistä tuotetun sähkön tuotanto ja tukkumyynti Liettuassa, lukuun ottamatta ensimmäisen ja toisen tukijärjestelmän piiriin kuuluvaa uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantoa ja tukkumyyntiä.

2 artikla

Direktiiviä 2014/25/EU sovelletaan edelleen hankintayksiköiden tekemiin hankintasopimuksiin, joiden tarkoituksena on mahdollistaa ensimmäisen ja toisen tukijärjestelmän piiriin kuuluvan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto ja tukkumyynti Liettuassa.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Liettuan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 28 päivänä heinäkuuta 2020.

Komission puolesta

Thierry BRETON

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243.

1

(2)  Tällaiseen toimintaan voidaan soveltaa EU:n ja kansallista lainsäädäntöä, jolla myönnetään vapaa pääsy markkinoille, ks. tämän päätöksen 3.1 kohta.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/72/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2003/54/EY kumoamisesta (EUVL L 211, 14.8.2009, s. 55).

3

(4)  Kansallinen täytäntöönpanosäädös: Lietuvos Republikos Elektros Energetikos Įstatymas, 2000 m. liepos 20 d. Nr. VIII-1881.

4

(5)  Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (”sulautuma-asetus”) (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).

5

(6)  Tuomio, annettu 27.4.2016, Österreichische Post AG v. komissio, T-463/14, ECLI:EU:T:2016:243, 28 kohta.

6

(7)  Asia COMP/M. N:o 4110 – E.ON/ENDESA, 25.4.2006, 10 ja 11 kohta, s. 3.

7

(8)  Asia COMP/M.N:o 3696 – E.ON/MOL, 21.1.2005, 223 kohta, ja asia COMP/M. N:o 5467 – RWE/ESSENT, 23.6.2009, 23 kohta.

8

(9)  Perinteisistä energialähteistä tuotetun sähkön tuotantoa ja tukkumyyntiä Saksassa koskeva täytäntöönpanopäätös 2012/218/EU, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2012 (EUVL L 114, 26.4.2012, s. 21).

9

(10)  Tavanomaisista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantoa ja tukkumyyntiä Italiassa pohjoisen makrovyöhykkeellä ja etelän makrovyöhykkeellä koskeva täytäntöönpanopäätös 2012/539/EU, annettu 26 päivänä syyskuuta 2012 (EUVL L 271, 5.10.2012, s. 4).

10

(11)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/71, annettu 12 päivänä joulukuuta 2017, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU soveltamatta jättämisestä sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin Alankomaissa (EUVL L 12, 17.1.2018, s. 53).

11

(12)  Valtiontuki SA.50199 (2019/N), annettu 23 päivänä huhtikuuta 2019, Liettuan tuesta uusiutuvista energialähteistä sähköä tuottaville voimalaitoksille.

12

(13)

13

(14)  [Komission päätös C(2019) 3122, annettu .. päivänä huhtikuuta 2020, Liettuan tuesta uusiutuvista energialähteistä sähköä tuottaville voimalaitoksille.?]

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/23/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, käyttöoikeussopimusten tekemisestä (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 1).

15

---

| 16.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/23

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2020/1501,

annettu 14 päivänä lokakuuta 2020,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1139 nojalla tehdystä arvioinnista, joka koskee Saksan myöntämää väliaikaista poikkeusta tietyistä komission asetuksen (EU) N:o 1321/2014 säännöksistä

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 6891)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston perustamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2111/2005, (EY) N:o 1008/2008, (EU) N:o 996/2010, (EU) N:o 376/2014 ja direktiivien 2014/30/EU ja 2014/53/EU muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 552/2004, (EY) N:o 216/2008 ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91 kumoamisesta 4 päivänä heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1139 (1) ja erityisesti sen 71 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Toimivaltainen viranomainen Luftfahrt-Bundesamt, jäljempänä ’LBA’, ilmoitti Saksan puolesta 25 päivänä helmikuuta 2020 komissiolle, Euroopan unionin lentoturvallisuusvirastolle, jäljempänä ’virasto’ tai ’EASA’, ja muille jäsenvaltioille, että se oli myöntänyt Lufthansa Technik AG:lle poikkeuksen komission asetuksen (EU) N:o 1321/2014 (2) liitteessä II (145 osa) olevan 145.A.42 kohdan noudattamisesta. Mainitun kohdan mukaan 145 osan mukaisesti hyväksytyn organisaation on varmistettava, että ainoastaan sellaisia komponentteja asennetaan ilma-alukseen tai toiseen komponenttiin, jotka ovat tyydyttävässä kunnossa ja jotka on luovutettu käyttöön EASA 1 -lomaketta tai vastaavaa käyttäen, ja että sovellettavissa huoltotiedoissa määritetään kyseinen komponentti, vakio-osa tai materiaali. |
| --- | --- |

(1)

Toimivaltainen viranomainen Luftfahrt-Bundesamt, jäljempänä ’LBA’, ilmoitti Saksan puolesta 25 päivänä helmikuuta 2020 komissiolle, Euroopan unionin lentoturvallisuusvirastolle, jäljempänä ’virasto’ tai ’EASA’, ja muille jäsenvaltioille, että se oli myöntänyt Lufthansa Technik AG:lle poikkeuksen komission asetuksen (EU) N:o 1321/2014 (2) liitteessä II (145 osa) olevan 145.A.42 kohdan noudattamisesta. Mainitun kohdan mukaan 145 osan mukaisesti hyväksytyn organisaation on varmistettava, että ainoastaan sellaisia komponentteja asennetaan ilma-alukseen tai toiseen komponenttiin, jotka ovat tyydyttävässä kunnossa ja jotka on luovutettu käyttöön EASA 1 -lomaketta tai vastaavaa käyttäen, ja että sovellettavissa huoltotiedoissa määritetään kyseinen komponentti, vakio-osa tai materiaali.

| (2) | LBA myönsi poikkeuksen lisätyyppihyväksymistodistuksia, jäljempänä ’STC’, koskeviin tuleviin hankkeisiin, ja sen ansiosta Lufthansa Technik AG voi tietyissä tapauksissa olla soveltamatta komission asetuksen (EU) N:o 1321/2014 liitteessä II (145 osa) olevaa 145.A.42 kohtaa tiettyihin sellaisiin komponentteihin, jotka Lufthansa Technik AG asentaa ja jotka oli valmistettu prototyyppikomponenttina. |
| --- | --- |

(2)

LBA myönsi poikkeuksen lisätyyppihyväksymistodistuksia, jäljempänä ’STC’, koskeviin tuleviin hankkeisiin, ja sen ansiosta Lufthansa Technik AG voi tietyissä tapauksissa olla soveltamatta komission asetuksen (EU) N:o 1321/2014 liitteessä II (145 osa) olevaa 145.A.42 kohtaa tiettyihin sellaisiin komponentteihin, jotka Lufthansa Technik AG asentaa ja jotka oli valmistettu prototyyppikomponenttina.

| (3) | LBA toteaa, että aiemmin valmistaja ei olisi voinut hyväksyä uudelleen eräitä Lufthansa Technik AG:n ilma-aluksiin asentamia prototyyppikomponentteja muutoksen suunnittelutietojen mukaisiksi sen jälkeen, kun muutos oli hyväksytty STC:n myöntämisen yhteydessä. LBA viittaa tapauksiin, joissa valmistaja oli sijoittautunut Yhdysvaltoihin ja joissa uudelleenhyväksyntä ei ollut mahdollista sen jälkeen, kun komponentti oli lähtenyt valmistajalta, ja tapauksiin, joissa valmistajasta oli tullut maksukyvytön ennen suunnittelutietojen hyväksymistä. LBA toteaa, että tällaisissa tapauksissa näiden komponenttien uudelleenhyväksyntä ei joko ollut mahdollista tai aiheutti hallinnollisen rasitteen, joka viivästytti ilma-aluksen palauttamista toimintakuntoon, minkä vuoksi Lufthansa Technik AG ei kyennyt täyttämään asiakkaiden tilauksia ja sille aiheutui rahoituksellinen ja taloudellinen riski. |
| --- | --- |

(3)

LBA toteaa, että aiemmin valmistaja ei olisi voinut hyväksyä uudelleen eräitä Lufthansa Technik AG:n ilma-aluksiin asentamia prototyyppikomponentteja muutoksen suunnittelutietojen mukaisiksi sen jälkeen, kun muutos oli hyväksytty STC:n myöntämisen yhteydessä. LBA viittaa tapauksiin, joissa valmistaja oli sijoittautunut Yhdysvaltoihin ja joissa uudelleenhyväksyntä ei ollut mahdollista sen jälkeen, kun komponentti oli lähtenyt valmistajalta, ja tapauksiin, joissa valmistajasta oli tullut maksukyvytön ennen suunnittelutietojen hyväksymistä. LBA toteaa, että tällaisissa tapauksissa näiden komponenttien uudelleenhyväksyntä ei joko ollut mahdollista tai aiheutti hallinnollisen rasitteen, joka viivästytti ilma-aluksen palauttamista toimintakuntoon, minkä vuoksi Lufthansa Technik AG ei kyennyt täyttämään asiakkaiden tilauksia ja sille aiheutui rahoituksellinen ja taloudellinen riski.

| (4) | LBA:n myöntämässä poikkeuksessa ei täsmennetä niitä tuotteita tai hankkeita, joihin Lufthansa Technik AG:n ei tarvitse soveltaa komission asetuksen (EU) N:o 1321/2014 liitteessä II (145 osa) olevaa 145.A.42 kohtaa ja joihin se voi hyväksyä vaatimustenvastaisten komponenttien asentamisen. LBA toteaa, että Lufthansa Technik AG:llä on vain vähän tulevia STC-hankkeita, joissa tällaisia ongelmia saattaa esiintyä ja joissa Lufthansa Technik AG ei ehkä pysty noudattamaan komission asetuksen (EU) N:o 1321/2014 liitteessä II (145 osa) olevaa 145.A.42 kohtaa. Poikkeus myönnettiin nämä mahdolliset ongelmat ennakoiden, jotta voidaan välttää viivästykset muutettujen ilma-alusten palauttamisessa toimintakuntoon tulevaisuudessa. Poikkeus on voimassa 13 päivästä helmikuuta 202031 päivään joulukuuta 2021, joten se on pidempi kuin kahdeksan peräkkäistä kuukautta. |
| --- | --- |

(4)

LBA:n myöntämässä poikkeuksessa ei täsmennetä niitä tuotteita tai hankkeita, joihin Lufthansa Technik AG:n ei tarvitse soveltaa komission asetuksen (EU) N:o 1321/2014 liitteessä II (145 osa) olevaa 145.A.42 kohtaa ja joihin se voi hyväksyä vaatimustenvastaisten komponenttien asentamisen. LBA toteaa, että Lufthansa Technik AG:llä on vain vähän tulevia STC-hankkeita, joissa tällaisia ongelmia saattaa esiintyä ja joissa Lufthansa Technik AG ei ehkä pysty noudattamaan komission asetuksen (EU) N:o 1321/2014 liitteessä II (145 osa) olevaa 145.A.42 kohtaa. Poikkeus myönnettiin nämä mahdolliset ongelmat ennakoiden, jotta voidaan välttää viivästykset muutettujen ilma-alusten palauttamisessa toimintakuntoon tulevaisuudessa. Poikkeus on voimassa 13 päivästä helmikuuta 202031 päivään joulukuuta 2021, joten se on pidempi kuin kahdeksan peräkkäistä kuukautta.

| (5) | Poikkeuksessa määrätään komission asetuksen (EU) N:o 1321/2014 liitteessä II (145 osa) olevan 145.A.42 kohdan noudattamatta jättämisen lieventämiseksi, että Lufthansa Technik AG saa luovuttaa prototyyppikomponenteilla varustettuja ilma-aluksia sellaista vaihtoehtoista menettelyä noudattaen, jossa kunkin tällaisen komponentin hyväksyntätilannetta verrataan hyväksyttyihin suunnittelutietoihin, jotka saatiin sen jälkeen, kun vastaava STC-hyväksyntämenettely oli saatettu päätökseen. |
| --- | --- |

(5)

Poikkeuksessa määrätään komission asetuksen (EU) N:o 1321/2014 liitteessä II (145 osa) olevan 145.A.42 kohdan noudattamatta jättämisen lieventämiseksi, että Lufthansa Technik AG saa luovuttaa prototyyppikomponenteilla varustettuja ilma-aluksia sellaista vaihtoehtoista menettelyä noudattaen, jossa kunkin tällaisen komponentin hyväksyntätilannetta verrataan hyväksyttyihin suunnittelutietoihin, jotka saatiin sen jälkeen, kun vastaava STC-hyväksyntämenettely oli saatettu päätökseen.

| (6) | Arvioinnin jälkeen virasto antoi 16 päivänä heinäkuuta 2020 kielteisen suosituksen LBA:n myöntämästä poikkeuksesta. |
| --- | --- |

(6)

Arvioinnin jälkeen virasto antoi 16 päivänä heinäkuuta 2020 kielteisen suosituksen LBA:n myöntämästä poikkeuksesta.

| (7) | Komissio on samaa mieltä viraston suosituksesta. |
| --- | --- |

(7)

Komissio on samaa mieltä viraston suosituksesta.

| (8) | Asetuksen (EU) 2018/1139 71 artiklan 1 kohdan nojalla jäsenvaltio saa myöntää poikkeuksen mainitun asetuksen soveltamisalaan kuuluville luonnollisille henkilölle tai oikeushenkilölle ainoastaan ”sellaisissa kiireellisissä ja ennalta arvaamattomissa olosuhteissa, jotka vaikuttavat kyseisiin henkilöihin tai näiden henkilöiden kiireellisiin operatiivisiin tarpeisiin” ja edellyttäen, että kaikki mainitun artiklan a–d alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen (EU) 2018/1139 71 artiklan 1 kohdan nojalla jäsenvaltio saa myöntää poikkeuksen mainitun asetuksen soveltamisalaan kuuluville luonnollisille henkilölle tai oikeushenkilölle ainoastaan ”sellaisissa kiireellisissä ja ennalta arvaamattomissa olosuhteissa, jotka vaikuttavat kyseisiin henkilöihin tai näiden henkilöiden kiireellisiin operatiivisiin tarpeisiin” ja edellyttäen, että kaikki mainitun artiklan a–d alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

| (9) | ”Kiireellisten ja ennalta arvaamattomien olosuhteiden” tai ”kiireellisten operatiivisten tarpeiden” osalta komissio katsoo, että poikkeusta ei voida perustella Lufthansa Technik AG:hen vaikuttavilla kiireellisillä ja ennalta arvaamattomilla olosuhteilla eikä Lufthansa Technik AG:n kiireellisillä operatiivisilla tarpeilla, kuten asetuksen (EU) 2018/1139 71 artiklan 1 kohdassa vaaditaan. Poikkeus myönnetään mahdollisia sellaisia tulevia ongelmia ennakoiden, jotka liittyvät prototyyppikomponenttien uudelleenhyväksyntään. Vaikka jotkin näistä ongelmista voivat olla ennalta-arvaamattomia, kuten tavarantoimittajan konkurssi, tai ne voivat johtaa operatiiviseen tarpeeseen ottaa ilma-alus käyttöön, niitä ei ole esiintynyt eikä ole esiintymässä poikkeuksen myöntämishetkellä. Saksa ei etenkään toimittanut mitään näyttöä siitä, että tietyt valmistajat olisivat ilmoittaneet Lufthansa Technik AG:lle, etteivät ne pysty toimittamaan tietyistä hankkeista komponentteja koskevia vaadittuja hyväksyntälausuntoja. Tämän vuoksi komissio katsoo, että kiireellisyysvaatimus ei täyty tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(9)

”Kiireellisten ja ennalta arvaamattomien olosuhteiden” tai ”kiireellisten operatiivisten tarpeiden” osalta komissio katsoo, että poikkeusta ei voida perustella Lufthansa Technik AG:hen vaikuttavilla kiireellisillä ja ennalta arvaamattomilla olosuhteilla eikä Lufthansa Technik AG:n kiireellisillä operatiivisilla tarpeilla, kuten asetuksen (EU) 2018/1139 71 artiklan 1 kohdassa vaaditaan. Poikkeus myönnetään mahdollisia sellaisia tulevia ongelmia ennakoiden, jotka liittyvät prototyyppikomponenttien uudelleenhyväksyntään. Vaikka jotkin näistä ongelmista voivat olla ennalta-arvaamattomia, kuten tavarantoimittajan konkurssi, tai ne voivat johtaa operatiiviseen tarpeeseen ottaa ilma-alus käyttöön, niitä ei ole esiintynyt eikä ole esiintymässä poikkeuksen myöntämishetkellä. Saksa ei etenkään toimittanut mitään näyttöä siitä, että tietyt valmistajat olisivat ilmoittaneet Lufthansa Technik AG:lle, etteivät ne pysty toimittamaan tietyistä hankkeista komponentteja koskevia vaadittuja hyväksyntälausuntoja. Tämän vuoksi komissio katsoo, että kiireellisyysvaatimus ei täyty tässä tapauksessa.

| (10) | Lisäksi komissio katsoo, että poikkeus ei täytä vaadittuja soveltamisalaa ja kestoa koskevia rajoituksia, jotka vahvistetaan asetuksen (EU) 2018/1139 71 artiklan 1 kohdan d alakohdassa. Vaikka poikkeus myönnetään vain tapauksissa, joissa prototyyppikomponentin uudelleenhyväksyntä ei ole mahdollista, poikkeusta sovelletaan tosiasiallisesti kaikkiin STC-hankkeisiin, jotka toteutetaan sen soveltamisaikana, ja rajoittamattomaan määrään mahdollisia komponentteja, jotka on tarkoitus asentaa tällaisten STC-hankkeiden tueksi. Lisäksi komissio toteaa, ettei LBA ole osoittanut, että poikkeuksen kesto olisi rajattu ehdottoman välttämättömään. Vaikka poikkeuksen voimassaolon on määrä päättyä 31 päivänä joulukuuta 2021, LBA ei perustellut vakuuttavasti, miten kyseinen voimassaolon päättymispäivä liittyy poikkeuksen edellyttämiin olosuhteisiin tai tarpeisiin. |
| --- | --- |

(10)

Lisäksi komissio katsoo, että poikkeus ei täytä vaadittuja soveltamisalaa ja kestoa koskevia rajoituksia, jotka vahvistetaan asetuksen (EU) 2018/1139 71 artiklan 1 kohdan d alakohdassa. Vaikka poikkeus myönnetään vain tapauksissa, joissa prototyyppikomponentin uudelleenhyväksyntä ei ole mahdollista, poikkeusta sovelletaan tosiasiallisesti kaikkiin STC-hankkeisiin, jotka toteutetaan sen soveltamisaikana, ja rajoittamattomaan määrään mahdollisia komponentteja, jotka on tarkoitus asentaa tällaisten STC-hankkeiden tueksi. Lisäksi komissio toteaa, ettei LBA ole osoittanut, että poikkeuksen kesto olisi rajattu ehdottoman välttämättömään. Vaikka poikkeuksen voimassaolon on määrä päättyä 31 päivänä joulukuuta 2021, LBA ei perustellut vakuuttavasti, miten kyseinen voimassaolon päättymispäivä liittyy poikkeuksen edellyttämiin olosuhteisiin tai tarpeisiin.

| (11) | Näin ollen LBA:n myöntämä poikkeus ei täytä asetuksen (EU) 2018/1139 71 artiklan 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, |
| --- | --- |

(11)

Näin ollen LBA:n myöntämä poikkeus ei täytä asetuksen (EU) 2018/1139 71 artiklan 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Saksan myöntämä ja komissiolle, Euroopan unionin lentoturvallisuusvirastolle ja muille jäsenvaltioille 25 päivänä helmikuuta 2020 ilmoitettu asetuksen (EU) N:o 1321/2014 liitteessä II (145 osa) olevan 145.A.42 kohdan vaatimuksia koskeva poikkeus, jonka mukaan Lufthansa Technik AG:n ei tietyissä tapauksissa tarvitse noudattaa 145.A.42 kohdan vaatimuksia tiettyihin sellaisiin komponentteihin, jotka Lufthansa Technik AG asentaa ja jotka on valmistettu prototyyppikomponenttina, ei täytä asetuksen (EU) 2018/1139 71 artiklan 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 14 päivänä lokakuuta 2020.

Komission puolesta

Adina VĂLEAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 1321/2014, annettu 26 päivänä marraskuuta 2014, ilma-alusten sekä ilmailutuotteiden, osien ja laitteiden jatkuvan lentokelpoisuuden ylläpidosta ja näihin tehtäviin osallistuvien organisaatioiden ja henkilöstön hyväksymisestä (EUVL L 362, 17.12.2014, s. 1).

2

---

| 16.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/25

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2020/1502,

annettu 15 päivänä lokakuuta 2020,

sisäisistä säännöistä koskien tietojen antamista rekisteröidyille ja rekisteröityjen tiettyjen oikeuksien rajoittamista komission suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/452 perustetun yhteistyömekanismin puitteissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 249 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/452 (1) perustettiin suoria ulkomaisia sijoituksia koskeva komission ja jäsenvaltioiden välinen yhteistyömekanismi. Mekanismi perustuu tietojenvaihtoon, joka voi sisältää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (2) 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja henkilötietoja. Yhteistyömekanismin tarkoituksena on antaa kullekin jäsenvaltiolle mahdollisuus tutkia, vaikuttaako toiseen jäsenvaltioon tehty ulkomainen suora sijoitus todennäköisesti sen turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen, ja komissiolle mahdollisuus tutkia, vaikuttaako ulkomainen suora sijoitus todennäköisesti useamman kuin yhden jäsenvaltion turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/452 (1) perustettiin suoria ulkomaisia sijoituksia koskeva komission ja jäsenvaltioiden välinen yhteistyömekanismi. Mekanismi perustuu tietojenvaihtoon, joka voi sisältää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (2) 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja henkilötietoja. Yhteistyömekanismin tarkoituksena on antaa kullekin jäsenvaltiolle mahdollisuus tutkia, vaikuttaako toiseen jäsenvaltioon tehty ulkomainen suora sijoitus todennäköisesti sen turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen, ja komissiolle mahdollisuus tutkia, vaikuttaako ulkomainen suora sijoitus todennäköisesti useamman kuin yhden jäsenvaltion turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen.

| (2) | Henkilötietoihin, joita komissio käsittelee jäsenvaltioiden suorittamaa ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaa ja asetuksella (EU) 2019/452 perustetun yhteistyömekanismin tehokkuuden varmistamista varten, kuuluvat tunnistetiedot, yhteystiedot, ammatilliset tiedot ja ulkomaisia suoria sijoituksia koskevat tiedot. |
| --- | --- |

(2)

Henkilötietoihin, joita komissio käsittelee jäsenvaltioiden suorittamaa ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaa ja asetuksella (EU) 2019/452 perustetun yhteistyömekanismin tehokkuuden varmistamista varten, kuuluvat tunnistetiedot, yhteystiedot, ammatilliset tiedot ja ulkomaisia suoria sijoituksia koskevat tiedot.

| (3) | Seurantatoimista vastaavat komission yksiköt säilyttävät henkilötietoja niin kauan kuin se on tarpeen jäsenvaltioiden suorittamaa ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaa ja yhteistyömekanismin toiminnan varmistamista varten. Henkilötiedot säilytetään suojatussa sähköisessä ympäristössä, joka estää lainvastaisen pääsyn tietoihin ja niiden lainvastaisen siirtämisen komission ulkopuolisille henkilöille (3). |
| --- | --- |

(3)

Seurantatoimista vastaavat komission yksiköt säilyttävät henkilötietoja niin kauan kuin se on tarpeen jäsenvaltioiden suorittamaa ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaa ja yhteistyömekanismin toiminnan varmistamista varten. Henkilötiedot säilytetään suojatussa sähköisessä ympäristössä, joka estää lainvastaisen pääsyn tietoihin ja niiden lainvastaisen siirtämisen komission ulkopuolisille henkilöille (3).

| (4) | Komissio on tehtäviään hoitaessaan velvollinen kunnioittamaan henkilötietojen käsittelyyn liittyviä luonnollisten henkilöiden oikeuksia, jotka tunnustetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan 8 artiklan 1 kohdassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklan 1 kohdassa, sekä asetuksessa (EU) 2018/1725 säädettyjä oikeuksia. Samalla komissio noudattaa asetuksen (EU) 2019/452 10 artiklassa säädettyjä tiukkoja salassapitosuojaa koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio on tehtäviään hoitaessaan velvollinen kunnioittamaan henkilötietojen käsittelyyn liittyviä luonnollisten henkilöiden oikeuksia, jotka tunnustetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan 8 artiklan 1 kohdassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklan 1 kohdassa, sekä asetuksessa (EU) 2018/1725 säädettyjä oikeuksia. Samalla komissio noudattaa asetuksen (EU) 2019/452 10 artiklassa säädettyjä tiukkoja salassapitosuojaa koskevia sääntöjä.

| (5) | Tietyissä olosuhteissa on tarpeen sovittaa yhteen asetuksen (EU) 2018/1725 mukaiset rekisteröityjen oikeudet ja yhteistyömekanismin tehokkuuteen liittyvät edellytykset sekä muiden rekisteröityjen perusoikeuksien ja -vapauksien täysimääräinen kunnioittaminen. Tätä varten asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdassa annetaan komissiolle mahdollisuus rajoittaa asetuksen (EU) 2018/1725 14–17, 19, 20 ja 35 artiklan soveltamista sekä sen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua läpinäkyvyyden periaatetta siltä osin kuin sen säännökset vastaavat kyseisen asetuksen 14–17, 19 ja 20 artiklassa säädettyjä oikeuksia ja velvollisuuksia. |
| --- | --- |

(5)

Tietyissä olosuhteissa on tarpeen sovittaa yhteen asetuksen (EU) 2018/1725 mukaiset rekisteröityjen oikeudet ja yhteistyömekanismin tehokkuuteen liittyvät edellytykset sekä muiden rekisteröityjen perusoikeuksien ja -vapauksien täysimääräinen kunnioittaminen. Tätä varten asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdassa annetaan komissiolle mahdollisuus rajoittaa asetuksen (EU) 2018/1725 14–17, 19, 20 ja 35 artiklan soveltamista sekä sen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua läpinäkyvyyden periaatetta siltä osin kuin sen säännökset vastaavat kyseisen asetuksen 14–17, 19 ja 20 artiklassa säädettyjä oikeuksia ja velvollisuuksia.

| (6) | Unionin yhteinen kauppapolitiikka edellyttää, että komissio suorittaa yhteistyömekanismin mukaiset tehtävänsä tuloksellisesti ja tehokkaasti. Tämän toteuttamiseksi on tarpeen, että samalla, kun noudatetaan henkilötietojen suojaa koskevia normeja asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti, hyväksytään sisäisiä sääntöjä, joiden nojalla komissio voi rajoittaa rekisteröityjen oikeuksia asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Unionin yhteinen kauppapolitiikka edellyttää, että komissio suorittaa yhteistyömekanismin mukaiset tehtävänsä tuloksellisesti ja tehokkaasti. Tämän toteuttamiseksi on tarpeen, että samalla, kun noudatetaan henkilötietojen suojaa koskevia normeja asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti, hyväksytään sisäisiä sääntöjä, joiden nojalla komissio voi rajoittaa rekisteröityjen oikeuksia asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan mukaisesti.

| (7) | Sisäisiä sääntöjä olisi sovellettava kaikkiin tietojenkäsittelytoimiin, joita komissio toteuttaa hoitaessaan asetuksella (EU) 2019/452 perustetun yhteistyömekanismin mukaisia tehtäviään, siitä lähtien, kun se saa tiedot asianomaisista ulkomaisista suorista sijoituksista. |
| --- | --- |

(7)

Sisäisiä sääntöjä olisi sovellettava kaikkiin tietojenkäsittelytoimiin, joita komissio toteuttaa hoitaessaan asetuksella (EU) 2019/452 perustetun yhteistyömekanismin mukaisia tehtäviään, siitä lähtien, kun se saa tiedot asianomaisista ulkomaisista suorista sijoituksista.

| (8) | Asetuksen (EU) 2018/1725 14, 15 ja 16 artiklan noudattamiseksi komission olisi tiedotettava läpinäkyvästi ja johdonmukaisesti kaikille yksityishenkilöille henkilötietojen käsittelyä koskevista toimistaan ja yksityishenkilöiden oikeuksista verkkosivustollaan julkaistavilla tietosuojaselosteilla. Tarvittaessa komission olisi otettava käyttöön lisäkeinoja sen varmistamiseksi, että rekisteröidyille ilmoitetaan tästä henkilökohtaisesti asianmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen (EU) 2018/1725 14, 15 ja 16 artiklan noudattamiseksi komission olisi tiedotettava läpinäkyvästi ja johdonmukaisesti kaikille yksityishenkilöille henkilötietojen käsittelyä koskevista toimistaan ja yksityishenkilöiden oikeuksista verkkosivustollaan julkaistavilla tietosuojaselosteilla. Tarvittaessa komission olisi otettava käyttöön lisäkeinoja sen varmistamiseksi, että rekisteröidyille ilmoitetaan tästä henkilökohtaisesti asianmukaisella tavalla.

| (9) | Asetuksen (EU) 2018/1725 14 artiklan 5 kohdan ja 16 artiklan 5 kohdan soveltamista rajoittamatta komissio voi mainitun asetuksen 25 artiklan nojalla myös rajoittaa tietojen antamista rekisteröidyille näiden henkilötietojen käsittelystä ja rekisteröityjen muiden oikeuksien soveltamista suojatakseen komission toimivaltaa suorittaa ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tai yhteistyömekanismiin liittyviä analyysejä ja menettelyjä asetuksen (EU) N:o 2019/452 nojalla. Tältä osin komission voi olla tarpeen rajoittaa kyseisten oikeuksien ja velvollisuuksien soveltamista mainitun asetuksen 25 artiklan 1 kohdan a, c, d, g ja h alakohdan nojalla. Tämä voi olla tarpeen, jos ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tai yhteistyömekanismiin liittyvien komission analyysien ja menettelyjen tarkoitus unionin yhteisen kauppapolitiikan tehokkaan täytäntöönpanon osalta vaarantuisi. |
| --- | --- |

(9)

Asetuksen (EU) 2018/1725 14 artiklan 5 kohdan ja 16 artiklan 5 kohdan soveltamista rajoittamatta komissio voi mainitun asetuksen 25 artiklan nojalla myös rajoittaa tietojen antamista rekisteröidyille näiden henkilötietojen käsittelystä ja rekisteröityjen muiden oikeuksien soveltamista suojatakseen komission toimivaltaa suorittaa ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tai yhteistyömekanismiin liittyviä analyysejä ja menettelyjä asetuksen (EU) N:o 2019/452 nojalla. Tältä osin komission voi olla tarpeen rajoittaa kyseisten oikeuksien ja velvollisuuksien soveltamista mainitun asetuksen 25 artiklan 1 kohdan a, c, d, g ja h alakohdan nojalla. Tämä voi olla tarpeen, jos ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tai yhteistyömekanismiin liittyvien komission analyysien ja menettelyjen tarkoitus unionin yhteisen kauppapolitiikan tehokkaan täytäntöönpanon osalta vaarantuisi.

| (10) | Lisäksi voi tehokkaan yhteistyön ylläpitämiseksi olla tarpeen, että komissio rajoittaa rekisteröityjen henkilöiden oikeuksien soveltamista unionin muiden toimielinten, elinten tai laitosten tai jäsenvaltioiden viranomaisten käsittelytoimien suojaamiseksi. Komissio voi tehdä näin tilanteessa, jossa unionin muun toimielimen, elimen tai laitoksen tai jäsenvaltion viranomaisen asettaman rajoituksen tarkoitus vaarantuisi, jollei komissio soveltaisi vastaavaa rajoitusta samojen henkilötietojen osalta. Tätä varten komission olisi kuultava asianomaisia toimielimiä, elimiä, laitoksia ja viranomaisia rajoitusten asettamisen perusteista sekä rajoitusten tarpeellisuudesta ja oikeasuhteisuudesta. |
| --- | --- |

(10)

Lisäksi voi tehokkaan yhteistyön ylläpitämiseksi olla tarpeen, että komissio rajoittaa rekisteröityjen henkilöiden oikeuksien soveltamista unionin muiden toimielinten, elinten tai laitosten tai jäsenvaltioiden viranomaisten käsittelytoimien suojaamiseksi. Komissio voi tehdä näin tilanteessa, jossa unionin muun toimielimen, elimen tai laitoksen tai jäsenvaltion viranomaisen asettaman rajoituksen tarkoitus vaarantuisi, jollei komissio soveltaisi vastaavaa rajoitusta samojen henkilötietojen osalta. Tätä varten komission olisi kuultava asianomaisia toimielimiä, elimiä, laitoksia ja viranomaisia rajoitusten asettamisen perusteista sekä rajoitusten tarpeellisuudesta ja oikeasuhteisuudesta.

| (11) | Komissio voi joutua rajoittamaan tietojen antamista rekisteröidyille ja rekisteröityjen muiden oikeuksien käyttöä, joka liittyy jäsenvaltioilta tai muista, joko nimettömistä tai tunnistetuista lähteistä saatuihin henkilötietoihin, jos se on tarpeen asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun jäsenvaltioiden kansallisen turvallisuuden, yleisen turvallisuuden ja puolustuksen turvaamiseksi tai saman asetuksen 25 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun unionin toimielinten ja elinten sisäisen turvallisuuden turvaamiseksi. Unionin toimielinten ja elinten sisäinen turvallisuus voi olla uhattuna erityisesti silloin, kun on kyse suorista ulkomaisista sijoituksista, jotka turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen liittyvistä syistä todennäköisesti vaikuttavat unionin etua koskeviin hankkeisiin tai ohjelmiin. |
| --- | --- |

(11)

Komissio voi joutua rajoittamaan tietojen antamista rekisteröidyille ja rekisteröityjen muiden oikeuksien käyttöä, joka liittyy jäsenvaltioilta tai muista, joko nimettömistä tai tunnistetuista lähteistä saatuihin henkilötietoihin, jos se on tarpeen asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun jäsenvaltioiden kansallisen turvallisuuden, yleisen turvallisuuden ja puolustuksen turvaamiseksi tai saman asetuksen 25 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun unionin toimielinten ja elinten sisäisen turvallisuuden turvaamiseksi. Unionin toimielinten ja elinten sisäinen turvallisuus voi olla uhattuna erityisesti silloin, kun on kyse suorista ulkomaisista sijoituksista, jotka turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen liittyvistä syistä todennäköisesti vaikuttavat unionin etua koskeviin hankkeisiin tai ohjelmiin.

| (12) | Komissio voi myös joutua rajoittamaan tietojen antamista rekisteröidyille ja rekisteröityjen muiden oikeuksien käyttöä, joka liittyy jäsenvaltioilta, kolmansilta mailta tai kansainvälisiltä järjestöiltä saatuihin henkilötietoihin, voidakseen tehdä yhteistyötä jäsenvaltioiden, kyseisten kolmansien maiden tai järjestöjen kanssa ja näin turvata jonkin unionin yleiseen julkiseen etuun liittyvän tärkeän tavoitteen asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Joissakin tapauksissa rekisteröidyn perusoikeuksiin liittyvä etu saattaa kuitenkin painaa enemmän kuin kansainvälisen yhteistyön intressit. |
| --- | --- |

(12)

Komissio voi myös joutua rajoittamaan tietojen antamista rekisteröidyille ja rekisteröityjen muiden oikeuksien käyttöä, joka liittyy jäsenvaltioilta, kolmansilta mailta tai kansainvälisiltä järjestöiltä saatuihin henkilötietoihin, voidakseen tehdä yhteistyötä jäsenvaltioiden, kyseisten kolmansien maiden tai järjestöjen kanssa ja näin turvata jonkin unionin yleiseen julkiseen etuun liittyvän tärkeän tavoitteen asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Joissakin tapauksissa rekisteröidyn perusoikeuksiin liittyvä etu saattaa kuitenkin painaa enemmän kuin kansainvälisen yhteistyön intressit.

| (13) | Näin ollen komissio voi joutua rajoittamaan tietojen antamista rekisteröidyille ja muiden oikeuksien käyttöä, jos se on tarpeen asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan g alakohdassa tarkoitetun valvonta-, tarkastus- tai sääntelytehtävän kannalta, joka liittyy komission julkisen vallan käyttöön sen hoitaessa asetuksella (EU) 2019/452 perustetun yhteistyömekanismin mukaisia tehtäviään. |
| --- | --- |

(13)

Näin ollen komissio voi joutua rajoittamaan tietojen antamista rekisteröidyille ja muiden oikeuksien käyttöä, jos se on tarpeen asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan g alakohdassa tarkoitetun valvonta-, tarkastus- tai sääntelytehtävän kannalta, joka liittyy komission julkisen vallan käyttöön sen hoitaessa asetuksella (EU) 2019/452 perustetun yhteistyömekanismin mukaisia tehtäviään.

| (14) | Komissio voi lisäksi joutua rajoittamaan tietojen antamista rekisteröidyille ja rekisteröityjen muiden oikeuksien käyttöä, kun kyseessä olevat henkilötiedot on saatu nimettömistä lähteistä (kuten ilmiantajilta) tai tunnistetuista lähteistä, joiden oikeuksia ja vapauksia on tarpeen suojella, asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan h alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Komissio voi lisäksi joutua rajoittamaan tietojen antamista rekisteröidyille ja rekisteröityjen muiden oikeuksien käyttöä, kun kyseessä olevat henkilötiedot on saatu nimettömistä lähteistä (kuten ilmiantajilta) tai tunnistetuista lähteistä, joiden oikeuksia ja vapauksia on tarpeen suojella, asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan h alakohdan mukaisesti.

| (15) | Sen vuoksi komissio on määritellyt asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan a, c, d, g ja h alakohdassa luetellut perusteet rajoitusperusteiksi, joita voi olla tarpeen soveltaa tietojenkäsittelytoimiin ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tai asetuksella (EU) 2019/452 perustettuun yhteistyömekanismiin liittyvien komission analyysien ja menettelyjen yhteydessä. |
| --- | --- |

(15)

Sen vuoksi komissio on määritellyt asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan a, c, d, g ja h alakohdassa luetellut perusteet rajoitusperusteiksi, joita voi olla tarpeen soveltaa tietojenkäsittelytoimiin ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tai asetuksella (EU) 2019/452 perustettuun yhteistyömekanismiin liittyvien komission analyysien ja menettelyjen yhteydessä.

| (16) | Kaikkien tämän päätöksen perusteella sovellettavien rajoitusten olisi oltava tarpeellisia ja oikeasuhteisia ottaen huomioon rekisteröityjen oikeuksiin ja vapauksiin kohdistuvat riskit. |
| --- | --- |

(16)

Kaikkien tämän päätöksen perusteella sovellettavien rajoitusten olisi oltava tarpeellisia ja oikeasuhteisia ottaen huomioon rekisteröityjen oikeuksiin ja vapauksiin kohdistuvat riskit.

| (17) | Komission olisi käsiteltävä kaikkia rajoituksia läpinäkyvästi ja rekisteröitävä vastaavaan rekisteröintijärjestelmään kaikki tapaukset, joissa rajoituksia sovelletaan. |
| --- | --- |

(17)

Komission olisi käsiteltävä kaikkia rajoituksia läpinäkyvästi ja rekisteröitävä vastaavaan rekisteröintijärjestelmään kaikki tapaukset, joissa rajoituksia sovelletaan.

| (18) | Komissio käsittelee henkilötietoja asetuksen (EU) 2019/452 mukaisesti yhdessä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tai yhteistyömekanismiin liittyvät komission arvioinnit ja menettelyt toteutetaan eri yksiköiden kautta, mutta päävastuu koordinoinnista kuuluu kauppapolitiikan pääosastolle. |
| --- | --- |

(18)

Komissio käsittelee henkilötietoja asetuksen (EU) 2019/452 mukaisesti yhdessä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tai yhteistyömekanismiin liittyvät komission arvioinnit ja menettelyt toteutetaan eri yksiköiden kautta, mutta päävastuu koordinoinnista kuuluu kauppapolitiikan pääosastolle.

| (19) | Rekisterinpitäjät voivat asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 8 kohdan nojalla lykätä rajoituksen soveltamisen syitä koskevaa ilmoitusta rekisteröidylle, jättää sen tekemättä tai evätä sen, jos tietojen antaminen poistaisi jollakin tavoin rajoituksen tarkoituksen. Tämä koskee etenkin mainitun asetuksen 16 ja 35 artiklassa tarkoitettuja rajoituksia. |
| --- | --- |

(19)

Rekisterinpitäjät voivat asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 8 kohdan nojalla lykätä rajoituksen soveltamisen syitä koskevaa ilmoitusta rekisteröidylle, jättää sen tekemättä tai evätä sen, jos tietojen antaminen poistaisi jollakin tavoin rajoituksen tarkoituksen. Tämä koskee etenkin mainitun asetuksen 16 ja 35 artiklassa tarkoitettuja rajoituksia.

| (20) | Komission olisi tarkasteltava käyttöön otettuja rajoituksia säännöllisesti uudelleen, jotta voidaan varmistaa, että asetuksen (EU) 2018/1725 16 ja 35 artiklassa tarkoitettuja rekisteröidyn tiedonsaantioikeuksia rajoitetaan vain niin kauan kuin rajoitukset ovat välttämättömiä siihen, että komissio voi suorittaa ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tai yhteistyömekanismiin liittyviä analyysejä ja menettelyjä. |
| --- | --- |

(20)

Komission olisi tarkasteltava käyttöön otettuja rajoituksia säännöllisesti uudelleen, jotta voidaan varmistaa, että asetuksen (EU) 2018/1725 16 ja 35 artiklassa tarkoitettuja rekisteröidyn tiedonsaantioikeuksia rajoitetaan vain niin kauan kuin rajoitukset ovat välttämättömiä siihen, että komissio voi suorittaa ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tai yhteistyömekanismiin liittyviä analyysejä ja menettelyjä.

| (21) | Jos rajoitetaan rekisteröityjen muita oikeuksia, rekisterinpitäjän olisi arvioitava tapauskohtaisesti, vaarantaisiko rajoituksesta ilmoittaminen sen tarkoituksen. |
| --- | --- |

(21)

Jos rajoitetaan rekisteröityjen muita oikeuksia, rekisterinpitäjän olisi arvioitava tapauskohtaisesti, vaarantaisiko rajoituksesta ilmoittaminen sen tarkoituksen.

| (22) | Komission tietosuojavastaavan olisi tehtävä riippumaton uudelleentarkastelu rajoitusten soveltamisesta, jotta voidaan varmistaa tämän päätöksen noudattaminen. |
| --- | --- |

(22)

Komission tietosuojavastaavan olisi tehtävä riippumaton uudelleentarkastelu rajoitusten soveltamisesta, jotta voidaan varmistaa tämän päätöksen noudattaminen.

| (23) | Jotta komissio voisi välittömästi rajoittaa tiettyjen oikeuksien ja velvollisuuksien soveltamista asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan mukaisesti ja jotta ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tai asetuksella (EU) 2019/452 perustettuun yhteistyömekanismiin liittyvät analyysit ja menettelyt eivät vaarantuisi, tämän päätöksen olisi tultava voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(23)

Jotta komissio voisi välittömästi rajoittaa tiettyjen oikeuksien ja velvollisuuksien soveltamista asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan mukaisesti ja jotta ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tai asetuksella (EU) 2019/452 perustettuun yhteistyömekanismiin liittyvät analyysit ja menettelyt eivät vaarantuisi, tämän päätöksen olisi tultava voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (24) | Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu, ja hän on antanut lausunnon 29 päivänä heinäkuuta 2020, |
| --- | --- |

(24)

Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu, ja hän on antanut lausunnon 29 päivänä heinäkuuta 2020,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tässä päätöksessä vahvistetaan säännöt, joita komissio noudattaa ilmoittaessaan rekisteröidyille, että heidän henkilötietojaan käsitellään asetuksen (EU) 2018/1725 14, 15 ja 16 artiklan mukaisesti asetuksella (EU) 2019/452 perustetun yhteistyömekanismin puitteissa.

Siinä vahvistetaan myös edellytykset, joiden täyttyessä komissio voi rajoittaa mainitun yhteistyömekanismin puitteissa asetuksen (EU) 2018/1725 4, 14–17, 19, 20 ja 35 artiklan soveltamista mainitun asetuksen 25 artiklan 1 kohdan a, c, d, g ja h alakohdan mukaisesti.

2.   Tätä päätöstä sovelletaan komission suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn sellaista toimintaa varten tai sellaisen toiminnan yhteydessä, joka toteutetaan asetuksessa (EU) 2019/452 tarkoitettujen komission tehtävien hoitamiseksi.

2 artikla

Sovellettavat poikkeukset ja rajoitukset

1.   Komissio harkitsee asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisiin rekisteröityjen oikeuksiin liittyviä tehtäviään hoitaessaan, sovelletaanko jotakin mainitussa asetuksessa säädetyistä poikkeuksista.

2.   Jos asetuksen (EU) 2018/1725 14–17, 19, 20 ja 35 artiklassa säädettyjen oikeuksien ja velvollisuuksien toteuttaminen komission käsitellessä henkilötietoja vaarantaisi ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tai asetuksen (EU) 2019/452 mukaiseen yhteistyömekanismiin liittyvien komission analyysien ja menettelyjen tarkoituksen, esimerkiksi paljastamalla sen välineet ja menetelmät, tai vaikuttaisi kielteisellä tavalla muiden rekisteröityjen oikeuksiin ja vapauksiin, komissio voi rajoittaa seuraavien soveltamista, jollei tämän päätöksen 3–7 artiklasta muuta johdu:

| a) | asetuksen (EU) 2018/1725 14–17, 19, 20 ja 35 artikla; ja |
| --- | --- |

a)

asetuksen (EU) 2018/1725 14–17, 19, 20 ja 35 artikla; ja

| b) | mainitun asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetty läpinäkyvyysperiaate siltä osin kuin asianomaiset säännökset vastaavat asetuksen (EU) 2018/1725 14–17, 19, 20 ja 35 artiklassa säädettyjä oikeuksia ja velvollisuuksia. |
| --- | --- |

b)

mainitun asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetty läpinäkyvyysperiaate siltä osin kuin asianomaiset säännökset vastaavat asetuksen (EU) 2018/1725 14–17, 19, 20 ja 35 artiklassa säädettyjä oikeuksia ja velvollisuuksia.

3.   Jollei 3–7 artiklasta muuta johdu, komissio voi rajoittaa tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja oikeuksia ja velvollisuuksia,

| a) | kun muu unionin toimielin, elin tai laitos voisi rajoittaa mainitulta muulta unionin toimielimeltä, elimeltä tai laitokselta saatujen henkilötietojen osalta kyseisten oikeuksien ja velvollisuuksien toteuttamista asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklassa tarkoitettujen säädösten nojalla tai mainitun asetuksen IX luvun mukaisesti; tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/794 (4) tai neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (5) mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

kun muu unionin toimielin, elin tai laitos voisi rajoittaa mainitulta muulta unionin toimielimeltä, elimeltä tai laitokselta saatujen henkilötietojen osalta kyseisten oikeuksien ja velvollisuuksien toteuttamista asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklassa tarkoitettujen säädösten nojalla tai mainitun asetuksen IX luvun mukaisesti; tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/794 (4) tai neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (5) mukaisesti;

| b) | kun jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voisi rajoittaa mainitun jäsenvaltion toimivaltaiselta viranomaiselta saatujen henkilötietojen osalta kyseisten oikeuksien ja velvollisuuksien toteuttamista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (6) 23 artiklassa tarkoitettujen säädösten perusteella tai sellaisten kansallisten toimenpiteiden nojalla, joilla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 (7) 13 artiklan 3 kohta, 15 artiklan 3 kohta tai 16 artiklan 3 kohta saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

b)

kun jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voisi rajoittaa mainitun jäsenvaltion toimivaltaiselta viranomaiselta saatujen henkilötietojen osalta kyseisten oikeuksien ja velvollisuuksien toteuttamista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (6) 23 artiklassa tarkoitettujen säädösten perusteella tai sellaisten kansallisten toimenpiteiden nojalla, joilla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 (7) 13 artiklan 3 kohta, 15 artiklan 3 kohta tai 16 artiklan 3 kohta saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä;

| c) | kun kyseisten oikeuksien ja velvollisuuksien toteuttaminen vaarantaisi komission kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa ulkomaisten suorien sijoitusten seurannan osalta tekemän yhteistyön. |
| --- | --- |

c)

kun kyseisten oikeuksien ja velvollisuuksien toteuttaminen vaarantaisi komission kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa ulkomaisten suorien sijoitusten seurannan osalta tekemän yhteistyön.

Ennen kuin komissio soveltaa rajoituksia ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa mainituissa tilanteissa, se kuulee asianomaisia unionin toimielimiä, elimiä tai laitoksia tai jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia, jollei komissiolle ole selvää, että rajoituksen soveltamisesta säädetään jossakin kyseisissä alakohdissa mainituista säädöksistä.

Ensimmäisen alakohdan c alakohtaa ei sovelleta, jos rekisteröidyn edut tai perusoikeudet ja -vapaudet painavat enemmän kuin komission intressi tehdä yhteistyötä kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa.

4.   Edellä olevia 1, 2 ja 3 kohtaa sovelletaan rajoittamatta

| a) | niiden komission päätösten soveltamista, joissa vahvistetaan sisäiset säännöt tietojen antamisesta rekisteröidyille ja tiettyjen oikeuksien rajoittamisesta asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

a)

niiden komission päätösten soveltamista, joissa vahvistetaan sisäiset säännöt tietojen antamisesta rekisteröidyille ja tiettyjen oikeuksien rajoittamisesta asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan nojalla;

| b) | komission työjärjestyksen 23 artiklan soveltamista (8). |
| --- | --- |

b)

komission työjärjestyksen 23 artiklan soveltamista (8).

5.   Kaikkien 2 kohdassa tarkoitettujen, oikeuksien ja velvollisuuksien soveltamista koskevien rajoitusten on oltava tarpeellisia ja oikeasuhteisia ottaen huomioon rekisteröityjen oikeuksiin ja vapauksiin kohdistuvat riskit.

3 artikla

Tietojen antaminen rekisteröidyille

1.   Komissio julkaisee verkkosivustollaan tietosuojaselosteita, joilla tiedotetaan kaikille rekisteröidyille komission toiminnasta, johon sisältyy heidän henkilötietojensa käsittelyä ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tai asetuksen (EU) 2019/452 mukaiseen yhteistyömekanismiin liittyviä analyysejä ja menettelyjä varten. Komissio varmistaa, että rekisteröidyille ilmoitetaan henkilökohtaisesti asianmukaisessa muodossa, jos se on mahdollista vaarantamatta yhteistyömekanismin toimintaa.

2.   Jos komissio rajoittaa kokonaan tai osittain tiedon antamista rekisteröidyille, joiden tietoja käsitellään ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tai asetuksen (EU) 2019/452 mukaiseen yhteistyömekanismiin liittyviä analyysejä ja menettelyjä varten, se kirjaa ja rekisteröi rajoituksen syyt tämän päätöksen 6 artiklan mukaisesti.

4 artikla

Rekisteröidyn oikeus tietoihin pääsyyn, oikeus tietojen poistamiseen ja oikeus käsittelyn rajoittamiseen

1.   Kun komissio rajoittaa kokonaan tai osittain asetuksen (EU) 2018/1725 17 artiklassa tarkoitettua rekisteröityjen oikeutta päästä henkilötietoihin, 19 artiklassa tarkoitettua oikeutta saada tiedot poistetuksi tai 20 artiklassa tarkoitettua oikeutta rajoittaa tietojen käsittelyä, se ilmoittaa asianomaiselle rekisteröidylle tietoihin pääsyä, tietojen poistamista tai käsittelyn rajoittamista koskevaan pyyntöön antamassaan vastauksessa

| a) | sovelletusta rajoituksesta ja sen pääasiallisista syistä; ja |
| --- | --- |

a)

sovelletusta rajoituksesta ja sen pääasiallisista syistä; ja

| b) | mahdollisuudesta tehdä kantelu Euroopan tietosuojavaltuutetulle tai käyttää muita oikeussuojakeinoja Euroopan unionin tuomioistuimessa. |
| --- | --- |

b)

mahdollisuudesta tehdä kantelu Euroopan tietosuojavaltuutetulle tai käyttää muita oikeussuojakeinoja Euroopan unionin tuomioistuimessa.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun rajoituksen syitä koskevaa ilmoitusta voidaan lykätä, se voidaan jättää tekemättä tai se voidaan evätä, jos se vaarantaisi rajoituksen tarkoituksen.

3.   Komission on kirjattava ja rekisteröitävä rajoituksen syyt 6 artiklan mukaisesti.

4.   Jos oikeutta päästä tietoihin rajoitetaan kokonaan tai osittain, rekisteröity voi käyttää oikeuttaan päästä tietoihin Euroopan tietosuojavaltuutetun välityksellä asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 6, 7 ja 8 kohdan mukaisesti.

5 artikla

Henkilötietojen tietoturvaloukkauksista ilmoittaminen rekisteröidyille

Jos komissio rajoittaa asetuksen (EU) 2018/1725 35 artiklassa tarkoitettua henkilötietojen tietoturvaloukkauksesta ilmoittamista rekisteröidylle, se kirjaa ja rekisteröi rajoituksen syyt tämän päätöksen 6 artiklan mukaisesti.

6 artikla

Rajoitusten kirjaaminen ja rekisteröinti

1.   Komissio kirjaa kaikkien tämän päätöksen nojalla sovellettavien rajoitusten syyt sekä arvion rajoituksen tarpeellisuudesta ja oikeasuhteisuudesta, ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 2 kohdassa esitetyt asiaan liittyvät näkökohdat.

2.   Kirjauksessa todetaan, kuinka asianomaisen rekisteröidyn henkilön oikeuden käyttäminen vaarantaisi ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tai asetuksen (EU) 2019/452 mukaiseen yhteistyömekanismiin liittyvien komission analyysien ja menettelyjen tarkoituksen tai tämän päätöksen 2 artiklan 2 tai 3 kohdan nojalla sovellettujen rajoitusten tarkoituksen tai vaikuttaisi haitallisesti muiden rekisteröityjen oikeuksiin ja vapauksiin.

3.   Kirjaus ja tarvittaessa asiakirjat, joista käyvät ilmi perusteena olevat seikat tai oikeudelliset syyt, on rekisteröitävä. Ne on pyynnöstä annettava Euroopan tietosuojavaltuutetun käyttöön.

7 artikla

Rajoitusten kesto

1.   Edellä 3, 4 ja 5 artiklassa tarkoitettujen rajoitusten soveltamista jatketaan niin kauan kuin niiden perusteena olevat syyt ovat voimassa.

2.   Kun 3 tai 5 artiklassa tarkoitetun rajoituksen syyt eivät ole enää voimassa, komissio poistaa rajoituksen ja ilmoittaa rajoituksen pääasialliset syyt rekisteröidylle.

Komission on samalla ilmoitettava rekisteröidyille mahdollisuudesta tehdä milloin tahansa kantelu Euroopan tietosuojavaltuutetulle tai käyttää muita oikeussuojakeinoja Euroopan unionin tuomioistuimessa.

3.   Komissio tarkastelee uudelleen 3 ja 5 artiklassa tarkoitettujen rajoitusten soveltamista vuoden kuluttua niiden hyväksymisestä sekä kun ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tai asetuksen (EU) 2019/452 mukaiseen yhteistyömekanismiin liittyvät komission analyysit ja menettelyt on saatu päätökseen. Tämän jälkeen komissio seuraa, onko rajoitus tarpeen pitää voimassa. Uudelleentarkasteluun on sisällyttävä arvio rajoituksen tarpeellisuudesta ja oikeasuhteisuudesta, ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 2 kohdassa esitetyt asiaan liittyvät näkökohdat.

8 artikla

Komission tietosuojavastaavan suorittama uudelleentarkastelu

1.   Komission tietosuojavastaavalle ilmoitetaan ilman aiheetonta viivytystä aina, kun rekisteröityjen oikeuksia rajoitetaan tämän päätöksen mukaisesti. Tietosuojavastaavalle on pyynnöstä annettava pääsy kirjattuihin tietoihin sekä kaikkiin asiakirjoihin, jotka sisältävät perusteena olevia tosiseikkoja tai oikeudellisia seikkoja.

2.   Tietosuojavastaava voi pyytää rajoituksen uudelleentarkastelua. Tietosuojavastaavalle on ilmoitettava pyydetyn uudelleentarkastelun tuloksista.

3.   Komissio dokumentoi tietosuojavastaavan osallistumisen kussakin tapauksessa, jossa tämän päätöksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen oikeuksien ja velvollisuuksien soveltamista rajoitetaan.

9 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tehty Brysselissä 15 päivänä lokakuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/452, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2019, unioniin tulevien ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tarkoitettujen puitteiden perustamisesta (EUVL L 79 I, 21.3.2019, s. 1).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

2

(3)  Tietoja säilytetään komission tiedostoja koskevan yhteisen säilytysluettelon mukaisesti (SEC(2019) 900). Säilytysaika määritellään kyseistä käsittelyä koskevassa tietosuojaselosteessa.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/794, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) sekä neuvoston päätösten 2009/371/YOS, 2009/934/YOS, 2009/935/YOS, 2009/936/YOS ja 2009/968/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta (EUVL L 135, 24.5.2016, s. 53).

4

(5)  Neuvoston asetus (EU) 2017/1939, annettu 12 päivänä lokakuuta 2017, tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa (EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/680, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 89).

7

(8)  K(2000) 3614 (EUVL L 308, 8.12.2000, s. 26).

8

---

Oikaisuja

| 16.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/31

---

Oikaisu neuvoston täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2020/1436, annettu 12 päivänä lokakuuta 2020, luvan antamisesta Saksalle soveltaa satamassa laiturissa oleville aluksille suoraan toimitettavaan sähköön alennettua verokantaa direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan mukaisesti

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 331, 12. lokakuuta 2020
  )

Kansisivulla, sisällysluettelossa, sivulla 30, otsikossa ja sivulla 31, loppulausekkeessa:

on:

”
  12 päivänä lokakuuta 2020
  ”

pitää olla:

”
  7 päivänä lokakuuta 2020
  ”

---

| 16.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/32

---

Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2018/330, annettu 5 päivänä maaliskuuta 2018, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 63, 6. maaliskuuta 2018
  )

Sivulla 43, liitteessä I ”YHTEISTYÖSSÄ TOIMINEET KIINALAISET VIENTIÄ HARJOITTAVAT TUOTTAJAT, JOTKA EIVÄT OLLEET MUKANA OTOKSESSA ALKUPERÄISESSÄ TUTKIMUKSESSA” olevan taulukon seitsemännellä rivillä:

on:

”Jiangsu Wujin Stainless Steel Pipe Group, Co. Ltd, Peking,” (Taric-lisäkoodi B 242)

pitää olla:

”Jiangsu Wujin Stainless Steel Pipe Group, Co. Ltd, Changzhou,” (Taric-lisäkoodi B 242)

---