# Eiropas Savienības L 354/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 354 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 26. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 354

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 26. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1546 (2020. gada 23. oktobris), ar ko nosaka struktūru un detalizētu kārtību to avotu un metožu uzskaitījumam, ko izmanto, lai saskaņā ar Eiropas kontu sistēmu (EKS 2010) sagatavotu nacionālā kopienākuma kopsummas un to sastāvdaļas (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1547 (2020. gada 23. oktobris), ar kuru labo Īstenošanas regulas (ES) 2018/274, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 piemērojama attiecībā uz vīnogulāju stādīšanas atļauju sistēmu, sertifikāciju, preču ievešanas un izvešanas reģistru, obligātajām deklarācijām un paziņojumiem un kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1306/2013 piemērojama attiecībā uz saistītajām pārbaudēm, un ar ko atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/561, poļu valodas versiju | 4 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2020/1548 (2020. gada 13. oktobris) par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (EU BAM Rafah) vadītāja iecelšanu amatā (EU BAM Rafah/2/2020) | 5 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1549 (2020. gada 22. oktobris), ar ko atceļ Lēmumu 2004/200/EK par pasākumiem, lai novērstu Pepino mozaīkas vīrusa ievešanu un izplatīšanos Kopienā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 7139) | 7 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1550 (2020. gada 23. oktobris), ar ko attiecībā uz kontrolēm, kuras Komisijas ekspertiem dalībvalstīs jāveic, lai pārbaudītu Savienības agropārtikas ķēdes tiesību aktu piemērošanu, izveido daudzgadu programmu laikposmam no 2021. līdz 2025. gadam | 9 |
| | | IETEIKUMI |
| | * | Padomes Ieteikums (ES) 2020/1551 (2020. gada 22. oktobris), ar ko groza Ieteikumu (ES) 2020/912 par pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem uz ES un iespējamu šāda ierobežojuma atcelšanu | 19 |
| | | PAMATNOSTĀDNES |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2020/1552 (2020. gada 14. oktobris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/23 par valdības finanšu statistiku (ECB/2020/50) | 22 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2020/1553 (2020. gada 14. oktobris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/24 par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (ECB/2020/51) | 24 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2020/1554 (2020. gada 14. oktobris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2011/23 attiecībā uz pārskatu par ārējās statistikas kvalitāti sniegšanas biežumu Eiropas Centrālajai bankai (ECB/2020/52) | 26 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1546 (2020. gada 23. oktobris), ar ko nosaka struktūru un detalizētu kārtību to avotu un metožu uzskaitījumam, ko izmanto, lai saskaņā ar Eiropas kontu sistēmu (EKS 2010) sagatavotu nacionālā kopienākuma kopsummas un to sastāvdaļas (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1547 (2020. gada 23. oktobris), ar kuru labo Īstenošanas regulas (ES) 2018/274, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 piemērojama attiecībā uz vīnogulāju stādīšanas atļauju sistēmu, sertifikāciju, preču ievešanas un izvešanas reģistru, obligātajām deklarācijām un paziņojumiem un kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1306/2013 piemērojama attiecībā uz saistītajām pārbaudēm, un ar ko atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/561, poļu valodas versiju

4

LĒMUMI

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2020/1548 (2020. gada 13. oktobris) par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (EU BAM Rafah) vadītāja iecelšanu amatā (EU BAM Rafah/2/2020)

EU BAM Rafah

5

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1549 (2020. gada 22. oktobris), ar ko atceļ Lēmumu 2004/200/EK par pasākumiem, lai novērstu Pepino mozaīkas vīrusa ievešanu un izplatīšanos Kopienā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 7139)

Pepino

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 7139)

7

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1550 (2020. gada 23. oktobris), ar ko attiecībā uz kontrolēm, kuras Komisijas ekspertiem dalībvalstīs jāveic, lai pārbaudītu Savienības agropārtikas ķēdes tiesību aktu piemērošanu, izveido daudzgadu programmu laikposmam no 2021. līdz 2025. gadam

9

IETEIKUMI

*

Padomes Ieteikums (ES) 2020/1551 (2020. gada 22. oktobris), ar ko groza Ieteikumu (ES) 2020/912 par pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem uz ES un iespējamu šāda ierobežojuma atcelšanu

19

PAMATNOSTĀDNES

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2020/1552 (2020. gada 14. oktobris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/23 par valdības finanšu statistiku (ECB/2020/50)

22

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2020/1553 (2020. gada 14. oktobris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/24 par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (ECB/2020/51)

24

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2020/1554 (2020. gada 14. oktobris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2011/23 attiecībā uz pārskatu par ārējās statistikas kvalitāti sniegšanas biežumu Eiropas Centrālajai bankai (ECB/2020/52)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 26.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1546

(2020. gada 23. oktobris),

ar ko nosaka struktūru un detalizētu kārtību to avotu un metožu uzskaitījumam, ko izmanto, lai saskaņā ar Eiropas kontu sistēmu (EKS 2010) sagatavotu nacionālā kopienākuma kopsummas un to sastāvdaļas

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/516 (2019. gada 19. marts) par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/130/EEK, Euratom un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (1), un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/516 3. panta 1. punktu dalībvalstīm Komisijai (Eurostat) jāiesniedz to avotu un metožu uzskaitījums, kas izmantojami, lai sagatavotu nacionālā kopienākuma tirgus cenās (NKI) kopsummas un to sastāvdaļas. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/516 3. panta 1. punktu dalībvalstīm Komisijai (Eurostat) jāiesniedz to avotu un metožu uzskaitījums, kas izmantojami, lai sagatavotu nacionālā kopienākuma tirgus cenās (NKI) kopsummas un to sastāvdaļas.

| (2) | Ir īpaši svarīgi, lai NKI kopsummas un to sastāvdaļas būtu salīdzināmas starp dalībvalstīm un lai to avotu un metožu uzskaitījums, kas izmantoti, lai sagatavotu NKI kopsummas un to sastāvdaļas, atbilstu attiecīgajām EKS 2010 (2) definīcijām un uzskaites noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Ir īpaši svarīgi, lai NKI kopsummas un to sastāvdaļas būtu salīdzināmas starp dalībvalstīm un lai to avotu un metožu uzskaitījums, kas izmantoti, lai sagatavotu NKI kopsummas un to sastāvdaļas, atbilstu attiecīgajām EKS 2010 (2) definīcijām un uzskaites noteikumiem.

| (3) | Ir īpaši svarīgi, lai dalībvalstis dokumentētu un regulāri atjauninātu to avotu un metožu uzskaitījumus, kas izmantoti, lai sagatavotu NKI kopsummas un to sastāvdaļas. |
| --- | --- |

(3)

Ir īpaši svarīgi, lai dalībvalstis dokumentētu un regulāri atjauninātu to avotu un metožu uzskaitījumus, kas izmantoti, lai sagatavotu NKI kopsummas un to sastāvdaļas.

| (4) | Lai veicinātu to, ka analīzes būtu salīdzināmas, NKI uzskaitījumiem būtu jāatbilst vienotai struktūrai, kas sastāv no iepriekš noteikta nodaļu skaita un procesu tabulām ar skaitliskiem novērtējumiem par pārskata gadu. |
| --- | --- |

(4)

Lai veicinātu to, ka analīzes būtu salīdzināmas, NKI uzskaitījumiem būtu jāatbilst vienotai struktūrai, kas sastāv no iepriekš noteikta nodaļu skaita un procesu tabulām ar skaitliskiem novērtējumiem par pārskata gadu.

| (5) | Lai pārbaudītu avotus, šo avotu izmantošanu un metodes, kas izmantotas, lai sagatavotu NKI kopsummas un to sastāvdaļas, dalībvalstīm, ievērojot apstiprināto grafiku, būtu jāiesniedz Komisijai (Eurostat) NKI uzskaitījumu jaunākā versija. |
| --- | --- |

(5)

Lai pārbaudītu avotus, šo avotu izmantošanu un metodes, kas izmantotas, lai sagatavotu NKI kopsummas un to sastāvdaļas, dalībvalstīm, ievērojot apstiprināto grafiku, būtu jāiesniedz Komisijai (Eurostat) NKI uzskaitījumu jaunākā versija.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Uzskaitījuma struktūra

1.   Dalībvalstis izveido to avotu un metožu uzskaitījumu, kas izmantoti, lai sagatavotu NKI kopsummas un to sastāvdaļas (NKI uzskaitījums). NKI uzskaitījumā ir 10 nodaļas un NKI procesu tabulas.

2.   Nodaļas ir šādas:

| — | 1. nodaļa. Pārskats par kontu sistēmu, |
| --- | --- |

—

1. nodaļa. Pārskats par kontu sistēmu,

| — | 2. nodaļa. Pārskatīšanas politika un grafiks novērtējumu pārskatīšanai un pabeigšanai. Būtiskas pārskatīšanas kopš NKI uzskaitījuma pēdējās versijas, |
| --- | --- |

—

2. nodaļa. Pārskatīšanas politika un grafiks novērtējumu pārskatīšanai un pabeigšanai. Būtiskas pārskatīšanas kopš NKI uzskaitījuma pēdējās versijas,

| — | 3. nodaļa. Ražošanas pieeja, |
| --- | --- |

—

3. nodaļa. Ražošanas pieeja,

| — | 4. nodaļa. Ienākumu pieeja, |
| --- | --- |

—

4. nodaļa. Ienākumu pieeja,

| — | 5. nodaļa. Izdevumu pieeja, |
| --- | --- |

—

5. nodaļa. Izdevumu pieeja,

| — | 6. nodaļa. Līdzsvarošanas vai integrācijas procedūra un novērtējumu validācija, |
| --- | --- |

—

6. nodaļa. Līdzsvarošanas vai integrācijas procedūra un novērtējumu validācija,

| — | 7. nodaļa. Pārskats par pilnīguma korekcijām, |
| --- | --- |

—

7. nodaļa. Pārskats par pilnīguma korekcijām,

| — | 8. nodaļa. Pāreja no iekšzemes kopprodukta (IKP) uz NKI, |
| --- | --- |

—

8. nodaļa. Pāreja no iekšzemes kopprodukta (IKP) uz NKI,

| — | 9. nodaļa. Galvenās izmantotās klasifikācijas, |
| --- | --- |

—

9. nodaļa. Galvenās izmantotās klasifikācijas,

| — | 10. nodaļa. Galvenie izmantotie datu avoti. |
| --- | --- |

—

10. nodaļa. Galvenie izmantotie datu avoti.

3.   NKI procesu tabulās iekļauj:

| a) | skaitlisku informāciju par novērtējumiem, kas veikti NKI apkopošanas procesa secīgos posmos attiecībā uz atsevišķiem izmantotajiem avotu veidiem un veiktajām korekcijām; |
| --- | --- |

a)

skaitlisku informāciju par novērtējumiem, kas veikti NKI apkopošanas procesa secīgos posmos attiecībā uz atsevišķiem izmantotajiem avotu veidiem un veiktajām korekcijām;

| b) | skaitlisku informāciju par atsevišķu izmantoto avotu veidu un veikto korekciju relatīvo lielumu šajā apkopošanas procesā; |
| --- | --- |

b)

skaitlisku informāciju par atsevišķu izmantoto avotu veidu un veikto korekciju relatīvo lielumu šajā apkopošanas procesā;

| c) | atsauces uz attiecīgajām NKI uzskaitījuma nodaļām. |
| --- | --- |

c)

atsauces uz attiecīgajām NKI uzskaitījuma nodaļām.

2. pants

Detalizēta kārtība

Dalībvalstis nodrošina, ka:

| a) | to avotu un metožu aprakstā, kas izmantoti NKI uzskaitījumā sniegtajā NKI novērtējumā, lietoti termini un definīcijas saskaņā ar EKS 2010; |
| --- | --- |

a)

to avotu un metožu aprakstā, kas izmantoti NKI uzskaitījumā sniegtajā NKI novērtējumā, lietoti termini un definīcijas saskaņā ar EKS 2010;

| b) | to avotu un metožu apraksts, kas izmantoti NKI uzskaitījumā sniegtajā NKI novērtējumā, ir visaptverošs un skaidrs, atspoguļo NKI uzskaitījuma sagatavošanas laikā ieviestās procedūras un ietver informāciju par statistikas un administratīvo avotu datu pārveidi nacionālo kontu novērtējumos, piemērojot konceptuālas, pilnīguma un līdzsvarošanas korekcijas un validācijas procedūras; |
| --- | --- |

b)

to avotu un metožu apraksts, kas izmantoti NKI uzskaitījumā sniegtajā NKI novērtējumā, ir visaptverošs un skaidrs, atspoguļo NKI uzskaitījuma sagatavošanas laikā ieviestās procedūras un ietver informāciju par statistikas un administratīvo avotu datu pārveidi nacionālo kontu novērtējumos, piemērojot konceptuālas, pilnīguma un līdzsvarošanas korekcijas un validācijas procedūras;

| c) | skaitliskie pierādījumi, kas atbilst procesu tabulās sniegtajai informācijai, iepriekš minētajā aprakstā sniegti par NKI apkopošanas procesa atsevišķiem posmiem; |
| --- | --- |

c)

skaitliskie pierādījumi, kas atbilst procesu tabulās sniegtajai informācijai, iepriekš minētajā aprakstā sniegti par NKI apkopošanas procesa atsevišķiem posmiem;

| d) | skaitliskie pierādījumi ir balstīti uz pēdējo gadu (pārskata gadu), par kuru ir pieejami galīgie novērtējumi; |
| --- | --- |

d)

skaitliskie pierādījumi ir balstīti uz pēdējo gadu (pārskata gadu), par kuru ir pieejami galīgie novērtējumi;

| e) | avoti un metodes, ko izmanto, lai sagatavotu NKI kopsummas un to sastāvdaļas, ir piemēroti arī nākamo gadu pēc pārskata gada apkopošanā. |
| --- | --- |

e)

avoti un metodes, ko izmanto, lai sagatavotu NKI kopsummas un to sastāvdaļas, ir piemēroti arī nākamo gadu pēc pārskata gada apkopošanā.

3. pants

Atjaunināšanas un nosūtīšanas grafiks

1.   NKI uzskaitījumu dalībvalstis nosūta Komisijai (Eurostat) līdz 2021. gada 31. decembrim.

2.   NKI uzskaitījuma turpmākos atjauninājumus veic un nosūta Komisijai (Eurostat) 12 mēnešu laikā pēc tam, kad veiktas jebkādas būtiskas izmaiņas NKI apkopošanas avotos vai metodēs. Jebkurā gadījumā NKI uzskaitījumu atjaunina vismaz reizi piecos gados.

3.   NKI uzskaitījumu dalībvalstis nosūta elektroniski uz Komisijas (Eurostat) vienoto kontaktpunktu attiecībā uz datiem.

4. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 23. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 91, 29.3.2019., 19. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 549/2013 (2013. gada 21. maijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.).

2

---

| 26.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1547

(2020. gada 23. oktobris),

ar kuru labo Īstenošanas regulas (ES) 2018/274, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 piemērojama attiecībā uz vīnogulāju stādīšanas atļauju sistēmu, sertifikāciju, preču ievešanas un izvešanas reģistru, obligātajām deklarācijām un paziņojumiem un kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1306/2013 piemērojama attiecībā uz saistītajām pārbaudēm, un ar ko atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/561, poļu valodas versiju

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 91. panta d) punktu un 123. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2018/274 (2) poļu valodas versijā 12. panta 1. punkta pirmajā daļā ir kļūda, kas maina noteikuma nozīmi. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2018/274 (2) poļu valodas versijā 12. panta 1. punkta pirmajā daļā ir kļūda, kas maina noteikuma nozīmi.

| (2) | Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2018/274 poļu valodas versija būtu attiecīgi jālabo. Tas neskar pārējo valodu versijas. |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2018/274 poļu valodas versija būtu attiecīgi jālabo. Tas neskar pārējo valodu versijas.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

(Neattiecas uz latviešu valodas versiju)

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 23. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/274 (2017. gada 11. decembris), ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 piemērojama attiecībā uz vīnogulāju stādīšanas atļauju sistēmu, sertifikāciju, preču ievešanas un izvešanas reģistru, obligātajām deklarācijām un paziņojumiem un kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1306/2013 piemērojama attiecībā uz saistītajām pārbaudēm, un ar ko atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/561 (OV L 58, 28.2.2018., 60. lpp.).

2

---

LĒMUMI

| 26.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/5

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2020/1548

(2020. gada 13. oktobris)

par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (EU BAM Rafah) vadītāja iecelšanu amatā (EU BAM Rafah/2/2020)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP (2005. gada 25. novembris) par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas izveidi Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa) (1) un jo īpaši tās 10. panta 1. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Vienotās rīcības 2005/889/KĀDP 10. panta 1. punktu, Politikas un drošības komiteja (PDK) ir pilnvarota saskaņā ar Līguma 38. pantu pieņemt attiecīgos lēmumus nolūkā nodrošināt Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (EU BAM Rafah) politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp pieņemt lēmumu par misijas vadītāja iecelšanu amatā. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Vienotās rīcības 2005/889/KĀDP 10. panta 1. punktu, Politikas un drošības komiteja (PDK) ir pilnvarota saskaņā ar Līguma 38. pantu pieņemt attiecīgos lēmumus nolūkā nodrošināt Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (EU BAM Rafah) politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp pieņemt lēmumu par misijas vadītāja iecelšanu amatā.

| (2) | Politikas un drošības komiteja 2017. gada 8. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/2430 (2), ar ko par EU BAM Rafah misijas vadītāju no 2017. gada 4. decembra līdz 2018. gada 30. jūnijam iecēla Günther FREISLEBEN kungu. |
| --- | --- |

(2)

Politikas un drošības komiteja 2017. gada 8. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/2430 (2), ar ko par EU BAM Rafah misijas vadītāju no 2017. gada 4. decembra līdz 2018. gada 30. jūnijam iecēla Günther FREISLEBEN kungu.

| (3) | Günther FREISLEBEN kunga EU BAM Rafah misijas vadītāja pilnvaras ir tikušas regulāri pagarinātas un pēdējo reizi – ar Politikas un drošības komitejas Lēmumu(KĀDP) 2020/1011 (3) līdz 2020. gada 30. oktobrim. |
| --- | --- |

(3)

Günther FREISLEBEN kunga EU BAM Rafah misijas vadītāja pilnvaras ir tikušas regulāri pagarinātas un pēdējo reizi – ar Politikas un drošības komitejas Lēmumu(KĀDP) 2020/1011 (3) līdz 2020. gada 30. oktobrim.

| (4) | Padome 2020. gada 30. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2020/955 (4), grozot Padomes Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP un pagarinot EU BAM Rafah pilnvaru termiņu līdz 2021. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2020. gada 30. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2020/955 (4), grozot Padomes Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP un pagarinot EU BAM Rafah pilnvaru termiņu līdz 2021. gada 30. jūnijam.

| (5) | 2020. gada 8. oktobrī Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos ieteica iecelt Mihai-Florin BULGARIU kungu par EU BAM Rafah misijas vadītāju, |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 8. oktobrī Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos ieteica iecelt Mihai-Florin BULGARIU kungu par EU BAM Rafah misijas vadītāju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Mihai-Florin BULGARIU kungs tiek iecelts par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (EU BAM Rafah) misijas vadītāju no 2020. gada 1. novembra līdz 2021. gada 30. jūnijam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2020. gada 1. novembra.

Briselē, 2020. gada 13. oktobrī

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētāja

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  OV L 327, 14.12.2005., 28. lpp.

1

(2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/2430 (2017. gada 8. decembris) par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (EU BAM Rafah) misijas vadītāja iecelšanu amatā (EU BAM Rafah/2/2017) (OV L 344, 23.12.2017., 9. lpp.).

2

EU BAM Rafah

(3)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2020/1011 (2020. gada 2. jūlijs), ar ko pagarina Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (EU BAM Rafah) misijas vadītāja pilnvaru termiņu (EU BAM Rafah/1/2020) (OV L 224, 13.7.2020., 9. lpp.).

3

EU BAM Rafah

(4)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/955 (2020. gada 30. jūnijs), ar ko groza Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas izveidi Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa) (OV L 212, 3.7.2020., 18. lpp.).

4

ES RPM Rafa

---

| 26.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/7

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1549

(2020. gada 22. oktobris),

ar ko atceļ Lēmumu 2004/200/EK par pasākumiem, lai novērstu Pepino mozaīkas vīrusa ievešanu un izplatīšanos Kopienā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 7139)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/2031 (2016. gada 26. oktobris) par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 652/2014 un (ES) Nr. 1143/2014 un atceļ Padomes Direktīvas 69/464/EEK, 74/647/EEK, 93/85/EEK, 98/57/EK, 2000/29/EK, 2006/91/EK un 2007/33/EK (1), un jo īpaši tās 30. panta 1. punktu un 37. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Lēmumā 2004/200/EK (2) ir noteikti pasākumi, kas paredzēti, lai novērstu Pepino mozaīkas vīrusa ievešanu un izplatīšanos Savienībā uz tomātu Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw sēklām. Šādi pasākumi neattiecas uz sēklām, kas paredzētas galapatērētājam. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Lēmumā 2004/200/EK (2) ir noteikti pasākumi, kas paredzēti, lai novērstu Pepino mozaīkas vīrusa ievešanu un izplatīšanos Savienībā uz tomātu Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw sēklām. Šādi pasākumi neattiecas uz sēklām, kas paredzētas galapatērētājam.

| (2) | Minētais kaitīgais organisms nav iekļauts ne Padomes Direktīvas 2000/29/EK (3) I, ne II pielikuma sarakstā, un uz to attiecas tikai Lēmuma 2004/200/EK īpašās prasības. |
| --- | --- |

(2)

Minētais kaitīgais organisms nav iekļauts ne Padomes Direktīvas 2000/29/EK (3) I, ne II pielikuma sarakstā, un uz to attiecas tikai Lēmuma 2004/200/EK īpašās prasības.

| (3) | Pēc fitosanitārā statusa atkārtotas novērtēšanas minētais kaitīgais organisms tika iekļauts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 (4) IV pielikuma F daļā, kurā uzskaitīti Savienībā reglamentētie nekarantīnas organismi un konkrēti stādāmie augi, norādot attiecīgās attiecīgo dārzeņu sēklu kategorijas un robežvērtības. Uz to tika attiecināti arī pasākumi, kas izklāstīti minētās regulas V pielikuma E daļā. |
| --- | --- |

(3)

Pēc fitosanitārā statusa atkārtotas novērtēšanas minētais kaitīgais organisms tika iekļauts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 (4) IV pielikuma F daļā, kurā uzskaitīti Savienībā reglamentētie nekarantīnas organismi un konkrēti stādāmie augi, norādot attiecīgās attiecīgo dārzeņu sēklu kategorijas un robežvērtības. Uz to tika attiecināti arī pasākumi, kas izklāstīti minētās regulas V pielikuma E daļā.

| (4) | Tāpēc Lēmums 2004/200/EK ir novecojis un būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Lēmums 2004/200/EK ir novecojis un būtu jāatceļ.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2004/200/EK atceļ.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2020. gada 22. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 317, 23.11.2016., 4. lpp.

1

(2)  Komisijas Lēmums 2004/200/EK (2004. gada 27. februāris) par pasākumiem, lai novērstu Pepino mozaīkas vīrusa ievešanu un izplatīšanos Kopienā (OV L 64, 2.3.2004., 43. lpp.).

2

Pepino

(3)  Padomes Direktīva 2000/29/EK (2000. gada 8. maijs) par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2072 (2019. gada 28. novembris), ar ko paredz vienotus nosacījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/2031 par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem īstenošanai, atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 690/2008 un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/2019 (OV L 319, 10.12.2019., 1. lpp.).

4

---

| 26.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/9

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1550

(2020. gada 23. oktobris),

ar ko attiecībā uz kontrolēm, kuras Komisijas ekspertiem dalībvalstīs jāveic, lai pārbaudītu Savienības agropārtikas ķēdes tiesību aktu piemērošanu, izveido daudzgadu programmu laikposmam no 2021. līdz 2025. gadam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (1), un jo īpaši tās 118. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Par Savienības agropārtikas ķēdes tiesību aktu ievērošanu ir atbildīgas dalībvalstis, un to kompetentās iestādes, organizējot oficiālās kontroles, pārrauga un pārbauda, vai attiecīgās Savienības prasības tiek faktiski ievērotas un izpildītas. Līdztekus šai pārraudzībai un pārbaudei Regulas (ES) 2017/625 116. pantā ir noteikts, ka Komisijas eksperti dalībvalstīs veic kontroles, tostarp revīzijas, lai pārbaudītu, kā tiek piemēroti Savienības tiesību akti. Komisijas īstenotās kontroles būtu jāveic tādās jomās kā pārtikas un barības nekaitīgums, dzīvnieku veselība un labturība, augu veselība, augu aizsardzības līdzekļi un valsts kontroles sistēmu darbība un to kompetento iestāžu darbība, kuras šīs sistēmas pārvalda; turklāt būtu jāņem vērā sinerģija ar kontroles pasākumiem kopējās lauksaimniecības politikas ietvaros. |
| --- | --- |

(1)

Par Savienības agropārtikas ķēdes tiesību aktu ievērošanu ir atbildīgas dalībvalstis, un to kompetentās iestādes, organizējot oficiālās kontroles, pārrauga un pārbauda, vai attiecīgās Savienības prasības tiek faktiski ievērotas un izpildītas. Līdztekus šai pārraudzībai un pārbaudei Regulas (ES) 2017/625 116. pantā ir noteikts, ka Komisijas eksperti dalībvalstīs veic kontroles, tostarp revīzijas, lai pārbaudītu, kā tiek piemēroti Savienības tiesību akti. Komisijas īstenotās kontroles būtu jāveic tādās jomās kā pārtikas un barības nekaitīgums, dzīvnieku veselība un labturība, augu veselība, augu aizsardzības līdzekļi un valsts kontroles sistēmu darbība un to kompetento iestāžu darbība, kuras šīs sistēmas pārvalda; turklāt būtu jāņem vērā sinerģija ar kontroles pasākumiem kopējās lauksaimniecības politikas ietvaros.

| (2) | Komisija ir izstrādājusi kontrolēm veltītu daudzgadu programmu laikposmam no 2021. līdz 2025. gadam – tā ir saskaņota ar Komisijas pilnvaru termiņu un atspoguļo Komisijas prioritātes. Šīs kontroles ar mērķi pārbaudīt tiesību aktu piemērošanu minētajās jomās veic Komisijas eksperti dalībvalstīs. Prioritāšu noteikšanas procesā tika izmantoti dažādi kritēriji, piemēram, konstatētais risks patērētājiem, dzīvniekiem vai augiem, dalībvalstu iepriekšējie rādītāji attiecīgajā jomā, ražošanas apjoms, informācija no attiecīgiem avotiem (piemēram, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde) un no oficiālo kontroļu informācijas pārvaldības sistēmas (IMSOC) un tās komponentiem. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ir izstrādājusi kontrolēm veltītu daudzgadu programmu laikposmam no 2021. līdz 2025. gadam – tā ir saskaņota ar Komisijas pilnvaru termiņu un atspoguļo Komisijas prioritātes. Šīs kontroles ar mērķi pārbaudīt tiesību aktu piemērošanu minētajās jomās veic Komisijas eksperti dalībvalstīs. Prioritāšu noteikšanas procesā tika izmantoti dažādi kritēriji, piemēram, konstatētais risks patērētājiem, dzīvniekiem vai augiem, dalībvalstu iepriekšējie rādītāji attiecīgajā jomā, ražošanas apjoms, informācija no attiecīgiem avotiem (piemēram, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde) un no oficiālo kontroļu informācijas pārvaldības sistēmas (IMSOC) un tās komponentiem.

| (3) | Kontrolēm veltītā daudzgadu programma sniedz ieguldījumu Komisijas prioritārajā jomā “Eiropas zaļais kurss” (2) un “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (3). Tā arī palīdz pārraudzīt kopējo lauksaimniecības politiku saskaņā ar savstarpējās atbilstības noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1306/2013 (4). Kontrolēm veltītajā daudzgadu programmā noteiktās kontroles sniedz iespēju Komisijai pildīt savu juridisko pienākumu pārraudzīt Savienības tiesību aktu piemērošanu, pārbaudot, lai oficiālās kontroles dalībvalstīs attiecīgajās jomās noritētu atbilstoši Savienības tiesību aktu prasībām, |
| --- | --- |

(3)

Kontrolēm veltītā daudzgadu programma sniedz ieguldījumu Komisijas prioritārajā jomā “Eiropas zaļais kurss” (2) un “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (3). Tā arī palīdz pārraudzīt kopējo lauksaimniecības politiku saskaņā ar savstarpējās atbilstības noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1306/2013 (4). Kontrolēm veltītajā daudzgadu programmā noteiktās kontroles sniedz iespēju Komisijai pildīt savu juridisko pienākumu pārraudzīt Savienības tiesību aktu piemērošanu, pārbaudot, lai oficiālās kontroles dalībvalstīs attiecīgajās jomās noritētu atbilstoši Savienības tiesību aktu prasībām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Daudzgadu programma laikposmam no 2021. līdz 2025. gadam attiecībā uz kontrolēm, kas Komisijas ekspertiem jāveic dalībvalstīs, kā paredzēts Regulas (ES) 2017/625 116. panta 1. punktā, ir izklāstīta pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 23. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.

1

(2)  COM(2019) 640 final.

2

(3)  COM(2020) 381 final.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1306/2013 (2013. gada 17. decembris) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Šajā pielikumā izklāstīta programma laikposmam no 2021. līdz 2025. gadam attiecībā uz kontrolēm, kas Komisijas ekspertiem dalībvalstīs jāveic jomās, uz kurām attiecas Regula (ES) 2017/625.

Komisija attiecīgajam laikposmam ir noteikusi konkrētas prioritārās jomas tādās jomās kā pārtikas un barības nekaitīgums, pārtikas kvalitāte, dzīvnieku veselība un labturība, augu veselība, augu aizsardzības līdzekļi un valsts kontroles sistēmu un kompetento iestāžu darbība.

Komisijas veiktās kontroles katrā no prioritārajām jomām aptver visas dalībvalstis. Konkrētos jautājumus, uz kuriem attiecas atsevišķas kontroles, pielāgo situācijai katrā dalībvalstī.

Komisijas eksperti veic kontroles (to skaitā pārbaudes uz vietas un revīzijas) un dokumentāras analīzes saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 116. pantu.

Daudzgadu programma laikposmam no 2021. līdz 2025. gadam attiecībā uz kontrolēm, kuras Komisija veic dalībvalstīs, lai pārbaudītu noteikumu piemērošanu jomās, uz kurām attiecas Regulas (ES) 2017/625 1. panta 2. punkts, aptver arī citas minētajā regulā paredzētās jomas, piemēram, krāpšanu un importa kontroles. Tas izklāstīts šā pielikuma 1.–10. nodaļā (sadalījumā pa jomām un konkrētajiem mērķiem) un 11. nodaļā (sadalījumā pa gadiem).

1.   Pārtika un pārtikas nekaitīgums

| Prioritārā joma | Konkrētie mērķi |
| --- | --- |
| Dzīvnieku izcelsmes pārtika


  (piemēram, zīdītāju un putnu gaļas un tās produktu, piena un tā produktu, zivsaimniecības produktu nekaitīgums un dzīvu gliemeņu ražošanas higiēna) | Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības pārtikas nekaitīguma tiesību aktiem, kas reglamentē dzīvnieku izcelsmes pārtikas ražošanu un laišanu tirgū (attiecas arī uz izsekojamību un marķēšanu, tostarp attiecībā uz ģenētiski modificētiem organismiem), īpašu uzmanību pievēršot zīdītāju un putnu gaļai un tās produktiem, pienam un tā produktiem, zivsaimniecības produktiem un dzīvām gliemenēm, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā. |
| Pārtikas izcelsmes zoonozes


  (piem., Salmonella) | Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē pārtikas izcelsmes zoonožu kontroli, īpašu uzmanību pievēršot Komisijas līdzfinansēto valsts veterināro programmu īstenošanas līmenim un rezultativitātei, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā. |
| Nedzīvnieku izcelsmes pārtika


  (piem., augļu un dārzeņu, garšaugu, garšvielu un dīgstu nekaitīgums) | Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības pārtikas nekaitīguma tiesību aktiem, kas reglamentē nedzīvnieku izcelsmes pārtikas ražošanu un laišanu tirgū (attiecas arī uz izsekojamību un marķēšanu, tostarp attiecībā uz ģenētiski modificētiem organismiem), īpašu uzmanību pievēršot mikrobioloģiskajam drošumam, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā. |
| Atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes pārtikā


  (veterināro zāļu atliekas, pesticīdi un kontaminanti) | Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē veterināro zāļu, pesticīdu un kontaminantu atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes pārtikā.
  Pārbaudīt, vai dalībvalstu iesniegtie atlieku pārraudzības plāni atbilst attiecīgajos Savienības tiesību aktos noteiktajām prasībām. |
| Kontaminanti nedzīvnieku izcelsmes pārtikā


  (piem., mikotoksīni) | Pamatojoties uz dalībvalstu daudzgadu valsts kontroles plāniem un ziņojumiem par tiem, pārbaudīt, vai oficiālās kontroles attiecībā uz kontaminantiem nedzīvnieku izcelsmes pārtikā atbilst attiecīgajos piemērojamos Savienības tiesību aktos noteiktajām prasībām. |

Prioritārā joma

Konkrētie mērķi

Dzīvnieku izcelsmes pārtika

(piemēram, zīdītāju un putnu gaļas un tās produktu, piena un tā produktu, zivsaimniecības produktu nekaitīgums un dzīvu gliemeņu ražošanas higiēna)

Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības pārtikas nekaitīguma tiesību aktiem, kas reglamentē dzīvnieku izcelsmes pārtikas ražošanu un laišanu tirgū (attiecas arī uz izsekojamību un marķēšanu, tostarp attiecībā uz ģenētiski modificētiem organismiem), īpašu uzmanību pievēršot zīdītāju un putnu gaļai un tās produktiem, pienam un tā produktiem, zivsaimniecības produktiem un dzīvām gliemenēm, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā.

Pārtikas izcelsmes zoonozes

(piem., Salmonella)

Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē pārtikas izcelsmes zoonožu kontroli, īpašu uzmanību pievēršot Komisijas līdzfinansēto valsts veterināro programmu īstenošanas līmenim un rezultativitātei, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā.

Nedzīvnieku izcelsmes pārtika

(piem., augļu un dārzeņu, garšaugu, garšvielu un dīgstu nekaitīgums)

Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības pārtikas nekaitīguma tiesību aktiem, kas reglamentē nedzīvnieku izcelsmes pārtikas ražošanu un laišanu tirgū (attiecas arī uz izsekojamību un marķēšanu, tostarp attiecībā uz ģenētiski modificētiem organismiem), īpašu uzmanību pievēršot mikrobioloģiskajam drošumam, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā.

Atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes pārtikā

(veterināro zāļu atliekas, pesticīdi un kontaminanti)

Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē veterināro zāļu, pesticīdu un kontaminantu atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes pārtikā.

Pārbaudīt, vai dalībvalstu iesniegtie atlieku pārraudzības plāni atbilst attiecīgajos Savienības tiesību aktos noteiktajām prasībām.

Kontaminanti nedzīvnieku izcelsmes pārtikā

(piem., mikotoksīni)

Pamatojoties uz dalībvalstu daudzgadu valsts kontroles plāniem un ziņojumiem par tiem, pārbaudīt, vai oficiālās kontroles attiecībā uz kontaminantiem nedzīvnieku izcelsmes pārtikā atbilst attiecīgajos piemērojamos Savienības tiesību aktos noteiktajām prasībām.

2.   Pārtikas un barības nekaitīgums

| Prioritārā joma | Konkrētie mērķi |
| --- | --- |
| Vispārējā barības higiēna


  (barības higiēna, uzņēmumu apstiprināšana un reģistrācija, izsekojamība, marķēšana un kontaminanti) | Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē barības higiēnu (īpašu uzmanību pievēršot barības higiēnai, uzņēmumu apstiprināšanai un reģistrācijai, kontaminantiem, izsekojamībai un marķēšanai, tostarp attiecībā uz ģenētiski modificētiem organismiem), kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā. |
| Ārstnieciskā barība | Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību Savienības tiesību aktu prasībām, kas reglamentē ārstnieciskās barības ražošanu un kas piemērojamas no 2022. gada janvāra. |
| Dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasinātie produkti


  (gaļas nozare, pārstrādes uzņēmumi) | Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē darbības ar dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri radīti Savienībā vai laisti Savienības tirgū, to izmantošanu un likvidēšanu, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā, īpašu uzmanību pievēršot gaļas nozarei un pārstrādes uzņēmumiem. |

Prioritārā joma

Konkrētie mērķi

Vispārējā barības higiēna

(barības higiēna, uzņēmumu apstiprināšana un reģistrācija, izsekojamība, marķēšana un kontaminanti)

Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē barības higiēnu (īpašu uzmanību pievēršot barības higiēnai, uzņēmumu apstiprināšanai un reģistrācijai, kontaminantiem, izsekojamībai un marķēšanai, tostarp attiecībā uz ģenētiski modificētiem organismiem), kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā.

Ārstnieciskā barība

Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību Savienības tiesību aktu prasībām, kas reglamentē ārstnieciskās barības ražošanu un kas piemērojamas no 2022. gada janvāra.

Dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasinātie produkti

(gaļas nozare, pārstrādes uzņēmumi)

Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē darbības ar dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri radīti Savienībā vai laisti Savienības tirgū, to izmantošanu un likvidēšanu, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā, īpašu uzmanību pievēršot gaļas nozarei un pārstrādes uzņēmumiem.

3.   Dzīvnieku veselība

| Prioritārā joma | Konkrētie mērķi |
| --- | --- |
| Aktīvas epizootiskās slimības


  (piem., Āfrikas cūku mēris, augsti patogēniskā putnu gripa) | Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē būtiskāko aktīvo dzīvnieku slimību, piemēram, Āfrikas cūku mēra un augsti patogēniskās putnu gripas, kontroli, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā. |
| Nepārtikas izcelsmes zoonozes


  (piem., trakumsērga) | Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē nepārtikas izcelsmes zoonožu kontroli, īpašu uzmanību pievēršot Komisijas līdzfinansēto valsts veterināro programmu īstenošanas līmenim un rezultativitātei, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā. |
| Enzootiskās slimības


  (piem., tuberkuloze, bruceloze) | Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē enzootisko slimību kontroli, īpašu uzmanību pievēršot Komisijas līdzfinansēto valsts veterināro programmu īstenošanas līmenim un rezultativitātei, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā. |
| Sagatavotība un profilakse


  (ārkārtas situāciju plānu izstrāde) | Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē sagatavotību pārvarēt vairākus epizootisko slimību uzliesmojumus, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā. |

Prioritārā joma

Konkrētie mērķi

Aktīvas epizootiskās slimības

(piem., Āfrikas cūku mēris, augsti patogēniskā putnu gripa)

Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē būtiskāko aktīvo dzīvnieku slimību, piemēram, Āfrikas cūku mēra un augsti patogēniskās putnu gripas, kontroli, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā.

Nepārtikas izcelsmes zoonozes

(piem., trakumsērga)

Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē nepārtikas izcelsmes zoonožu kontroli, īpašu uzmanību pievēršot Komisijas līdzfinansēto valsts veterināro programmu īstenošanas līmenim un rezultativitātei, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā.

Enzootiskās slimības

(piem., tuberkuloze, bruceloze)

Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē enzootisko slimību kontroli, īpašu uzmanību pievēršot Komisijas līdzfinansēto valsts veterināro programmu īstenošanas līmenim un rezultativitātei, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā.

Sagatavotība un profilakse

(ārkārtas situāciju plānu izstrāde)

Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē sagatavotību pārvarēt vairākus epizootisko slimību uzliesmojumus, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā.

4.   Dzīvnieku labturība

| Prioritārā joma | Konkrētie mērķi |
| --- | --- |
| Transports


  (nepiemēroti dzīvnieki, lauksaimniecības dzīvnieku pārvadāšanas kuģi, neatšķirti teļi, kontrolpunkti, ko izmanto dzīvnieku tranzītam) | Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā, īpašu uzmanību pievēršot nepiemērotiem dzīvniekiem, lauksaimniecības dzīvnieku pārvadāšanas kuģiem, neatšķirtiem teļiem un kontrolpunktiem, ko izmanto dzīvnieku tranzītam, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā. |
| Lauku saimniecībā


  (dējējvistas) | Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē dējējvistu labturību audzēšanas laikā, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā. |
| Kaušana


  (atgremotāji, mājputni) | Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē atgremotāju un mājputnu labturību kaušanas laikā, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā. |

Prioritārā joma

Konkrētie mērķi

Transports

(nepiemēroti dzīvnieki, lauksaimniecības dzīvnieku pārvadāšanas kuģi, neatšķirti teļi, kontrolpunkti, ko izmanto dzīvnieku tranzītam)

Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā, īpašu uzmanību pievēršot nepiemērotiem dzīvniekiem, lauksaimniecības dzīvnieku pārvadāšanas kuģiem, neatšķirtiem teļiem un kontrolpunktiem, ko izmanto dzīvnieku tranzītam, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā.

Lauku saimniecībā

(dējējvistas)

Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē dējējvistu labturību audzēšanas laikā, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā.

Kaušana

(atgremotāji, mājputni)

Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē atgremotāju un mājputnu labturību kaušanas laikā, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā.

5.   Augu veselība

| Prioritārā joma | Konkrētie mērķi |
| --- | --- |
| Augiem kaitīgo organismu uzliesmojumi


  (tādi, kas rada būtiskus apdraudējumus) | Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē tādu augiem kaitīgo organismu kontroli, kuri konstatēti Savienības teritorijā, īpašu uzmanību pievēršot kaitīgajiem organismiem, kas rada būtiskus apdraudējumus, piemēram, Xylella fastidiosa, tomātu augļu brūnplankumainības vīruss, priežu koksnes nematode, Āzijas ūsainis (Anoplophora glabripennis), Trioza un citi kaitīgie organismi, kas noteikti par prioritāriem, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā. |
| Sagatavotība un profilakse


  (ārkārtas situāciju plānu izstrāde) | Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē augu veselības ārkārtas situāciju plānu izstrādi un atjaunināšanu. |
| Augu, augu produktu un citu objektu pārvietošana Savienībā


  (augu pases) | Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības augu veselības tiesību aktiem, kas reglamentē augu, augu produktu un citu objektu pārvietošanu Savienībā, īpašu uzmanību pievēršot augu pasēm, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā. |

Prioritārā joma

Konkrētie mērķi

Augiem kaitīgo organismu uzliesmojumi

(tādi, kas rada būtiskus apdraudējumus)

Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē tādu augiem kaitīgo organismu kontroli, kuri konstatēti Savienības teritorijā, īpašu uzmanību pievēršot kaitīgajiem organismiem, kas rada būtiskus apdraudējumus, piemēram, Xylella fastidiosa, tomātu augļu brūnplankumainības vīruss, priežu koksnes nematode, Āzijas ūsainis (Anoplophora glabripennis), Trioza un citi kaitīgie organismi, kas noteikti par prioritāriem, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā.

Sagatavotība un profilakse

(ārkārtas situāciju plānu izstrāde)

Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē augu veselības ārkārtas situāciju plānu izstrādi un atjaunināšanu.

Augu, augu produktu un citu objektu pārvietošana Savienībā

(augu pases)

Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības augu veselības tiesību aktiem, kas reglamentē augu, augu produktu un citu objektu pārvietošanu Savienībā, īpašu uzmanību pievēršot augu pasēm, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā.

6.   Augu aizsardzības līdzekļu laišana tirgū un lietošana un pesticīdu ilgtspējīga lietošana

| Prioritārā joma | Konkrētie mērķi |
| --- | --- |
| Augu aizsardzības līdzekļi


  (pesticīdu atļaušana, tirdzniecība un lietošana, pesticīdu atliekas) | Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē augu aizsardzības līdzekļu atļaušanu, tirdzniecību un lietošanu un pesticīdu atliekas, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā. |
| Pesticīdu ilgtspējīga lietošana | Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā. |

Prioritārā joma

Konkrētie mērķi

Augu aizsardzības līdzekļi

(pesticīdu atļaušana, tirdzniecība un lietošana, pesticīdu atliekas)

Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē augu aizsardzības līdzekļu atļaušanu, tirdzniecību un lietošanu un pesticīdu atliekas, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā.

Pesticīdu ilgtspējīga lietošana

Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā.

7.   Pārtikas kvalitāte

| Prioritārā joma | Konkrētie mērķi |
| --- | --- |
| Bioloģiskā lauksaimniecība | Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē bioloģisko produktu ražošanu un marķēšanu (tostarp ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu), kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā. |
| Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes | Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē ar izcelsmes norādēm (aizsargāts cilmes vietas nosaukums (ACVN), aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (AĢIN) un garantēta tradicionālā īpatnība (GTĪ)) apzīmētu produktu ražošanu un marķēšanu, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā. |

Prioritārā joma

Konkrētie mērķi

Bioloģiskā lauksaimniecība

Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē bioloģisko produktu ražošanu un marķēšanu (tostarp ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu), kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā.

Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes

Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē ar izcelsmes norādēm (aizsargāts cilmes vietas nosaukums (ACVN), aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (AĢIN) un garantēta tradicionālā īpatnība (GTĪ)) apzīmētu produktu ražošanu un marķēšanu, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā.

8.   Dzīvnieku un preču ievešana Savienībā no trešām valstīm

| Prioritārā joma | Konkrētie mērķi |
| --- | --- |
| Dzīvnieku un preču oficiālās kontroles | Pārbaudīt, vai dalībvalstis pilda savus pienākumus attiecībā uz tādu dzīvnieku un preču oficiālo kontroļu veikšanu, kurus Savienībā ieved no trešām valstīm.
  Pārbaudīt, vai dzīvnieki un preces, ko Savienībā ieved no trešām valstīm, atbilst piemērojamām vispārīgajām un īpašajām Savienības prasībām attiecībā uz ievešanu Savienībā.
  Īpaša uzmanība tiks pievērsta noteikumiem, kas paredzēti Regulā (ES) 2017/625 un saistītajos deleģētajos un īstenošanas aktos. |
| Robežkontroles punktu atbilstība | Pārbaudīt, vai robežkontroles punkti, ko dalībvalstis ierosinājušas nozīmēt, atbilst robežkontroles punktu, ieskaitot pārbaudes centru, minimālajām prasībām, kuras ir noteiktas piemērojamos Savienības tiesību aktos pirms šādu punktu nozīmēšanas.
  Pārbaudīt, vai robežkontroles punkti, nozīmētās ievešanas vietas, ievešanas vietas un pirmie ievešanas punkti, kas no jauna nozīmēti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 61. panta 2. punktu, atbilst piemērojamām minimālajām prasībām.
  Pārbaudīt, vai Regulas (ES) 2017/625 53. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētie kontroles punkti, kas nav robežkontroles punkti, atbilst piemērojamām minimālajām prasībām. |
| Oficiālās augu veselības kontroles | Pārbaudīt, vai dalībvalstis pilda savus pienākumus attiecībā uz oficiālo augu veselības kontroļu veikšanu augiem, augu produktiem un citiem objektiem, ko Savienībā ieved no trešām valstīm.
  Nodrošināt garantijas, ka augi, augu produkti un citi objekti, ko Savienībā ieved no trešām valstīm, atbilst piemērojamām Savienības augu veselības prasībām attiecībā uz ievešanu Savienībā. |

Prioritārā joma

Konkrētie mērķi

Dzīvnieku un preču oficiālās kontroles

Pārbaudīt, vai dalībvalstis pilda savus pienākumus attiecībā uz tādu dzīvnieku un preču oficiālo kontroļu veikšanu, kurus Savienībā ieved no trešām valstīm.

Pārbaudīt, vai dzīvnieki un preces, ko Savienībā ieved no trešām valstīm, atbilst piemērojamām vispārīgajām un īpašajām Savienības prasībām attiecībā uz ievešanu Savienībā.

Īpaša uzmanība tiks pievērsta noteikumiem, kas paredzēti Regulā (ES) 2017/625 un saistītajos deleģētajos un īstenošanas aktos.

Robežkontroles punktu atbilstība

Pārbaudīt, vai robežkontroles punkti, ko dalībvalstis ierosinājušas nozīmēt, atbilst robežkontroles punktu, ieskaitot pārbaudes centru, minimālajām prasībām, kuras ir noteiktas piemērojamos Savienības tiesību aktos pirms šādu punktu nozīmēšanas.

Pārbaudīt, vai robežkontroles punkti, nozīmētās ievešanas vietas, ievešanas vietas un pirmie ievešanas punkti, kas no jauna nozīmēti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 61. panta 2. punktu, atbilst piemērojamām minimālajām prasībām.

Pārbaudīt, vai Regulas (ES) 2017/625 53. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētie kontroles punkti, kas nav robežkontroles punkti, atbilst piemērojamām minimālajām prasībām.

Oficiālās augu veselības kontroles

Pārbaudīt, vai dalībvalstis pilda savus pienākumus attiecībā uz oficiālo augu veselības kontroļu veikšanu augiem, augu produktiem un citiem objektiem, ko Savienībā ieved no trešām valstīm.

Nodrošināt garantijas, ka augi, augu produkti un citi objekti, ko Savienībā ieved no trešām valstīm, atbilst piemērojamām Savienības augu veselības prasībām attiecībā uz ievešanu Savienībā.

9.   Rezistence pret antimikrobiālajiem līdzekļiem

| Prioritārā joma | Konkrētie mērķi |
| --- | --- |
| Zoonotisko un komensālo baktēriju rezistences pret antimikrobiālajiem līdzekļiem pārraudzība | Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību tiesību aktiem, kas reglamentē zoonotisko un komensālo baktēriju rezistences pret antimikrobiālajiem līdzekļiem pārraudzību, tādējādi palīdzot pilnībā īstenot 2017. gada Eiropas “Viena veselība” rīcības plānu pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai (1). |

Prioritārā joma

Konkrētie mērķi

Zoonotisko un komensālo baktēriju rezistences pret antimikrobiālajiem līdzekļiem pārraudzība

Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību tiesību aktiem, kas reglamentē zoonotisko un komensālo baktēriju rezistences pret antimikrobiālajiem līdzekļiem pārraudzību, tādējādi palīdzot pilnībā īstenot 2017. gada Eiropas “Viena veselība” rīcības plānu pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai (1).

10.   Agropārtikas ķēdes vispārīgie aspekti

| Prioritārā joma | Konkrētie mērķi |
| --- | --- |
| Krāpšana | Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē krāpnieciskas vai maldinošas prakses apzināšanu un pēcpārbaudi agropārtikas ķēdē, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā. |
| Revīzijas ieteikumu pēcpārbaude


  (nozares un vispārīgā līmenī) | Pārbaudīt, vai dalībvalstis veic attiecīgus turpmākos pasākumus, kas paredzēti, lai novērstu visus konkrētos vai sistēmiskos trūkumus, kas konstatēti Komisijas veiktajās kontrolēs. |
| Eksporta kontroles | Pārbaudīt dalībvalstu oficiālās kontroles attiecībā uz eksportam paredzēto sertifikācijas prasību īstenošanu. |

Prioritārā joma

Konkrētie mērķi

Krāpšana

Pārbaudīt, vai dalībvalstis ievēro atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē krāpnieciskas vai maldinošas prakses apzināšanu un pēcpārbaudi agropārtikas ķēdē, kā arī pārbaudīt oficiālo kontroļu īstenošanu šajā jomā.

Revīzijas ieteikumu pēcpārbaude

(nozares un vispārīgā līmenī)

Pārbaudīt, vai dalībvalstis veic attiecīgus turpmākos pasākumus, kas paredzēti, lai novērstu visus konkrētos vai sistēmiskos trūkumus, kas konstatēti Komisijas veiktajās kontrolēs.

Eksporta kontroles

Pārbaudīt dalībvalstu oficiālās kontroles attiecībā uz eksportam paredzēto sertifikācijas prasību īstenošanu.

11.   2021.–2025. gada daudzgadu kontroles programma sadalījumā pa gadiem

| Joma | Prioritārā joma | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārtika un pārtikas nekaitīgums | Dzīvnieku izcelsmes pārtika | Zīdītāju un putnu gaļas un tās produktu, piena un tā produktu, zivsaimniecības produktu un dzīvu gliemeņu nekaitīgums |
| Pārtikas izcelsmes zoonozes | Prioritārās zoonozes

  (piemēram, Salmonella) |
| Nedzīvnieku izcelsmes pārtika | Augļu un dārzeņu, garšaugu, garšvielu un dīgstu nekaitīgums |
| Atliekas | Atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes pārtikā |
| Kontaminanti | Kontaminanti nedzīvnieku izcelsmes pārtikā |
| Pārtikas un barības nekaitīgums | Barības nekaitīgums | Vispārējā barības higiēna | |
| | Ārstnieciskā barība |
| Dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasinātie produkti | |
| Dzīvnieku veselība | Aktīvas epizootiskās slimības | Prioritārās slimības

  (piemēram, Āfrikas cūku mēris, augsti patogēniskā putnu gripa) |
| Nepārtikas izcelsmes zoonozes | Prioritārās zoonozes

  (piemēram, trakumsērga) |
| Enzootiskās slimības | Slimības ar aktīvām izskaušanas programmām

  (piemēram, tuberkuloze, bruceloze) |
| Sagatavotība un profilakse | | Dzīvnieku veselības ārkārtas situāciju plānu izstrāde |
| Dzīvnieku labturība | Transports | | Nepiemēroti dzīvnieki, lauksaimniecības dzīvnieku pārvadāšanas kuģi, neatšķirti teļi | |
| Kontrolpunkti, ko izmanto dzīvnieku tranzītam | |
| Lauku saimniecībā | Dējējvistas | |
| Kaušana | Atgremotāji, mājputni | |
| Augu veselība | Augiem kaitīgo organismu uzliesmojumi | Prioritārie kaitīgie organismi

  (piemēram, Xylella fastidiosa, tomātu augļu brūnplankumainības vīruss, priežu koksnes nematode, Āzijas ūsainis (Anoplophora glabripennis), Trioza) |
| Sagatavotība un profilakse | | Augu veselības ārkārtas situāciju plānu izstrāde |
| Augu, augu produktu un citu objektu pārvietošana Savienībā | | Augu pases |
| PPP un ILD | Augu aizsardzības līdzekļi (PPP) | | Pesticīdu atļaušana, tirdzniecība un lietošana |
| Pesticīdu atliekas |
| Pesticīdu ilgtspējīga lietošana (ILD) | Pesticīdu ilgtspējīga lietošana |

Joma

Prioritārā joma

2021

2022

2023

2024

2025

Pārtika un pārtikas nekaitīgums

Dzīvnieku izcelsmes pārtika

Zīdītāju un putnu gaļas un tās produktu, piena un tā produktu, zivsaimniecības produktu un dzīvu gliemeņu nekaitīgums

Pārtikas izcelsmes zoonozes

Prioritārās zoonozes

(piemēram, Salmonella)

Nedzīvnieku izcelsmes pārtika

Augļu un dārzeņu, garšaugu, garšvielu un dīgstu nekaitīgums

Atliekas

Atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes pārtikā

Kontaminanti

Kontaminanti nedzīvnieku izcelsmes pārtikā

Pārtikas un barības nekaitīgums

Barības nekaitīgums

Vispārējā barības higiēna

Ārstnieciskā barība

Dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasinātie produkti

Dzīvnieku veselība

Aktīvas epizootiskās slimības

Prioritārās slimības

(piemēram, Āfrikas cūku mēris, augsti patogēniskā putnu gripa)

Nepārtikas izcelsmes zoonozes

Prioritārās zoonozes

(piemēram, trakumsērga)

Enzootiskās slimības

Slimības ar aktīvām izskaušanas programmām

(piemēram, tuberkuloze, bruceloze)

Sagatavotība un profilakse

Dzīvnieku veselības ārkārtas situāciju plānu izstrāde

Dzīvnieku labturība

Transports

Nepiemēroti dzīvnieki, lauksaimniecības dzīvnieku pārvadāšanas kuģi, neatšķirti teļi

Kontrolpunkti, ko izmanto dzīvnieku tranzītam

Lauku saimniecībā

Dējējvistas

Kaušana

Atgremotāji, mājputni

Augu veselība

Augiem kaitīgo organismu uzliesmojumi

Prioritārie kaitīgie organismi

(piemēram, Xylella fastidiosa, tomātu augļu brūnplankumainības vīruss, priežu koksnes nematode, Āzijas ūsainis (Anoplophora glabripennis), Trioza)

Sagatavotība un profilakse

Augu veselības ārkārtas situāciju plānu izstrāde

Augu, augu produktu un citu objektu pārvietošana Savienībā

Augu pases

PPP un ILD

Augu aizsardzības līdzekļi (PPP)

Pesticīdu atļaušana, tirdzniecība un lietošana

Pesticīdu atliekas

Pesticīdu ilgtspējīga lietošana (ILD)

Pesticīdu ilgtspējīga lietošana

| Joma | Prioritārā joma | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārtikas kvalitāte | Bioloģiskā lauksaimniecība | Bioloģiskā lauksaimniecība |
| Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes | ACVN/AĢIN/GTĪ izmantošana un marķēšana |
| Dzīvnieku un preču ievešana Savienībā no trešām valstīm | Dzīvnieku un preču oficiālās kontroles | Dzīvnieku un preču oficiālās kontroles |
| Robežkontroles punkti | Robežkontroles punktu atbilstība |
| Oficiālās augu veselības kontroles | Oficiālās augu veselības kontroles augiem, augu produktiem un citiem objektiem | |
| AMR | Pārraudzība | | Zoonotisko un komensālo baktēriju rezistences pret antimikrobiālajiem līdzekļiem pārraudzība |
| Agropārtikas ķēdes vispārīgie aspekti | Krāpšana | Ieviestie pasākumi krāpnieciskas vai maldinošas prakses apkarošanai | |
| Pēcpārbaude | Revīzijas ieteikumu pēcpārbaude |
| Eksports | Dalībvalstu oficiālās kontroles attiecībā uz eksportam paredzēto sertifikācijas prasību īstenošanu — Komisijas veikta pārraudzība |

Joma

Prioritārā joma

2021

2022

2023

2024

2025

Pārtikas kvalitāte

Bioloģiskā lauksaimniecība

Bioloģiskā lauksaimniecība

Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes

ACVN/AĢIN/GTĪ izmantošana un marķēšana

Dzīvnieku un preču ievešana Savienībā no trešām valstīm

Dzīvnieku un preču oficiālās kontroles

Dzīvnieku un preču oficiālās kontroles

Robežkontroles punkti

Robežkontroles punktu atbilstība

Oficiālās augu veselības kontroles

Oficiālās augu veselības kontroles augiem, augu produktiem un citiem objektiem

AMR

Pārraudzība

Zoonotisko un komensālo baktēriju rezistences pret antimikrobiālajiem līdzekļiem pārraudzība

Agropārtikas ķēdes vispārīgie aspekti

Krāpšana

Ieviestie pasākumi krāpnieciskas vai maldinošas prakses apkarošanai

Pēcpārbaude

Revīzijas ieteikumu pēcpārbaude

Eksports

Dalībvalstu oficiālās kontroles attiecībā uz eksportam paredzēto sertifikācijas prasību īstenošanu — Komisijas veikta pārraudzība

---

(1)  COM(2017) 339 final.

---

IETEIKUMI

| 26.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/19

---

PADOMES IETEIKUMS (ES) 2020/1551

(2020. gada 22. oktobris),

ar ko groza Ieteikumu (ES) 2020/912 par pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem uz ES un iespējamu šāda ierobežojuma atcelšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta b) un e) apakšpunktu un 292. panta pirmo un otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2020. gada 30. jūnijā pieņēma Ieteikumu par pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem uz ES un iespējamu šāda ierobežojuma atcelšanu (1) (“Padomes ieteikums”). Padome 2020. gada 16. jūlijā pieņēma Ieteikumu (ES) 2020/1052 (2020. gada 16. jūlijs), ar ko groza Padomes Ieteikumu (ES) 2020/912 par pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem uz ES un iespējamu šāda ierobežojuma atcelšanu (2). Padome 2020. gada 30. jūlijā pieņēma Ieteikumu (ES) 2020/1144 (2020. gada 30. jūlijs), ar ko groza Padomes Ieteikumu (ES) 2020/912 par pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem uz ES un iespējamu šāda ierobežojuma atcelšanu (3).
  Padome 2020. gada 7. augustā pieņēma Ieteikumu (ES) 2020/1186 (2020. gada 7. augusts), ar ko groza Padomes Ieteikumu (ES) 2020/912 par pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem uz ES un iespējamu šāda ierobežojuma atcelšanu (4). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2020. gada 30. jūnijā pieņēma Ieteikumu par pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem uz ES un iespējamu šāda ierobežojuma atcelšanu (1) (“Padomes ieteikums”). Padome 2020. gada 16. jūlijā pieņēma Ieteikumu (ES) 2020/1052 (2020. gada 16. jūlijs), ar ko groza Padomes Ieteikumu (ES) 2020/912 par pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem uz ES un iespējamu šāda ierobežojuma atcelšanu (2). Padome 2020. gada 30. jūlijā pieņēma Ieteikumu (ES) 2020/1144 (2020. gada 30. jūlijs), ar ko groza Padomes Ieteikumu (ES) 2020/912 par pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem uz ES un iespējamu šāda ierobežojuma atcelšanu (3).

Padome 2020. gada 7. augustā pieņēma Ieteikumu (ES) 2020/1186 (2020. gada 7. augusts), ar ko groza Padomes Ieteikumu (ES) 2020/912 par pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem uz ES un iespējamu šāda ierobežojuma atcelšanu (4).

| (2) | Padomes ieteikums paredz, ka dalībvalstīm, sākot no 2020. gada 1. jūlija, būtu koordinētā veidā pakāpeniski jāatceļ pagaidu ierobežojums nebūtiskiem ceļojumiem uz ES attiecībā uz Padomes ieteikuma I pielikumā uzskaitīto trešo valstu iedzīvotājiem. Reizi divās nedēļās Padomei I pielikumā minētais trešo valstu saraksts būtu jāpārskata un vajadzības gadījumā jāatjaunina, vispirms veicot vispārēju izvērtējumu, balstoties uz Padomes ieteikumā minēto metodiku, kritērijiem un informāciju, un pēc rūpīgas konsultēšanās ar Komisiju un attiecīgajām ES aģentūrām un dienestiem. |
| --- | --- |

(2)

Padomes ieteikums paredz, ka dalībvalstīm, sākot no 2020. gada 1. jūlija, būtu koordinētā veidā pakāpeniski jāatceļ pagaidu ierobežojums nebūtiskiem ceļojumiem uz ES attiecībā uz Padomes ieteikuma I pielikumā uzskaitīto trešo valstu iedzīvotājiem. Reizi divās nedēļās Padomei I pielikumā minētais trešo valstu saraksts būtu jāpārskata un vajadzības gadījumā jāatjaunina, vispirms veicot vispārēju izvērtējumu, balstoties uz Padomes ieteikumā minēto metodiku, kritērijiem un informāciju, un pēc rūpīgas konsultēšanās ar Komisiju un attiecīgajām ES aģentūrām un dienestiem.

| (3) | Kopš tā laika Padomē ir notikušas diskusijas, rūpīgi konsultējoties ar Komisiju un attiecīgajām ES aģentūrām un dienestiem, par Padomes ieteikuma I pielikumā iekļautā trešo valstu saraksta pārskatīšanu un piemērojot Padomes ieteikumā noteiktos kritērijus un metodiku. Šo diskusiju rezultātā būtu jāgroza I pielikumā iekļautais trešo valstu saraksts. Jo īpaši no saraksta būtu jāsvītro Kanāda, Gruzija un Tunisija un būtu jāpievieno Singapūra. Būtu arī jāprecizē, ka, ja tiek apstiprināta savstarpība, ceļošanai vajadzētu būt iespējamai ar Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalu un Makao Īpašās Pārvaldes Apgabalu. |
| --- | --- |

(3)

Kopš tā laika Padomē ir notikušas diskusijas, rūpīgi konsultējoties ar Komisiju un attiecīgajām ES aģentūrām un dienestiem, par Padomes ieteikuma I pielikumā iekļautā trešo valstu saraksta pārskatīšanu un piemērojot Padomes ieteikumā noteiktos kritērijus un metodiku. Šo diskusiju rezultātā būtu jāgroza I pielikumā iekļautais trešo valstu saraksts. Jo īpaši no saraksta būtu jāsvītro Kanāda, Gruzija un Tunisija un būtu jāpievieno Singapūra. Būtu arī jāprecizē, ka, ja tiek apstiprināta savstarpība, ceļošanai vajadzētu būt iespējamai ar Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalu un Makao Īpašās Pārvaldes Apgabalu.

| (4) | Robežkontrole ir ne tikai tās dalībvalsts interesēs, pie kuras ārējām robežām to veic, bet arī visu to dalībvalstu interesēs, kuras ir atcēlušas iekšējo robežkontroli. Tādēļ dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pie ārējām robežām veiktie pasākumi tiek koordinēti, lai nodrošinātu labu Šengenas zonas darbību. Šajā nolūkā dalībvalstīm, sākot no 2020. gada 22. oktobra, būtu koordinētā veidā jāturpina atcelt pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem uz ES attiecībā uz to trešo valstu iedzīvotājiem, kuras uzskaitītas Padomes ieteikuma I pielikumā, kas grozīts ar šo ieteikumu. |
| --- | --- |

(4)

Robežkontrole ir ne tikai tās dalībvalsts interesēs, pie kuras ārējām robežām to veic, bet arī visu to dalībvalstu interesēs, kuras ir atcēlušas iekšējo robežkontroli. Tādēļ dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pie ārējām robežām veiktie pasākumi tiek koordinēti, lai nodrošinātu labu Šengenas zonas darbību. Šajā nolūkā dalībvalstīm, sākot no 2020. gada 22. oktobra, būtu koordinētā veidā jāturpina atcelt pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem uz ES attiecībā uz to trešo valstu iedzīvotājiem, kuras uzskaitītas Padomes ieteikuma I pielikumā, kas grozīts ar šo ieteikumu.

| (5) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šī ieteikuma pieņemšanā, un Dānijai šis ieteikums nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis ieteikums pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo ieteikumu, izlemj, vai tā šo ieteikumu ieviesīs. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šī ieteikuma pieņemšanā, un Dānijai šis ieteikums nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis ieteikums pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo ieteikumu, izlemj, vai tā šo ieteikumu ieviesīs.

| (6) | Šis ieteikums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (5); tādēļ Īrija nepiedalās šā ieteikuma pieņemšanā, un Īrijai šis ieteikums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(6)

Šis ieteikums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (5); tādēļ Īrija nepiedalās šā ieteikuma pieņemšanā, un Īrijai šis ieteikums nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (7) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šis ieteikums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta A punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (6). |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šis ieteikums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta A punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (6).

| (8) | Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šis ieteikums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK (7) 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (8) 3. pantu. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šis ieteikums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK (7) 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (8) 3. pantu.

| (9) | Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šis ieteikums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (9) 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Lēmuma 2011/350/ES (10) 3. pantu, |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šis ieteikums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (9) 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Lēmuma 2011/350/ES (10) 3. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

Padomes Ieteikumu (ES) 2020/912 par pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem uz ES un iespējamu šāda ierobežojuma atcelšanu, kas grozīts ar Ieteikumu (ES) 2020/1052, Ieteikumu (ES) 2020/1144 un Ieteikumu (ES) 2020/1186, groza šādi:

| 1) | Padomes ieteikuma 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:






  “1. | Dalībvalstīm, sākot no 2020. gada 22. oktobra, būtu koordinētā veidā pakāpeniski jāatceļ pagaidu ierobežojums nebūtiskiem ceļojumiem uz ES attiecībā uz I pielikumā uzskaitīto trešo valstu iedzīvotājiem.”; |
| --- | --- | --- |

1)

Padomes ieteikuma 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“1.

Dalībvalstīm, sākot no 2020. gada 22. oktobra, būtu koordinētā veidā pakāpeniski jāatceļ pagaidu ierobežojums nebūtiskiem ceļojumiem uz ES attiecībā uz I pielikumā uzskaitīto trešo valstu iedzīvotājiem.”;

| 2) | ieteikuma I pielikumu aizstāj ar šādu:


  “I PIELIKUMS
  Trešās valstis un īpašās pārvaldes apgabali, kuru iedzīvotājus nebūtu jāskar pagaidu ierobežojumam pie ārējām robežām nebūtiskiem ceļojumiem uz ES:






  I. | VALSTIS






  1. | AUSTRĀLIJA |
| --- | --- | --- | --- |

2)

ieteikuma I pielikumu aizstāj ar šādu:

“I PIELIKUMS

Trešās valstis un īpašās pārvaldes apgabali, kuru iedzīvotājus nebūtu jāskar pagaidu ierobežojumam pie ārējām robežām nebūtiskiem ceļojumiem uz ES:

I.

VALSTIS

1.

AUSTRĀLIJA

| 2. | JAPĀNA |
| --- | --- |

2.

JAPĀNA

| 3. | JAUNZĒLANDE |
| --- | --- |

3.

JAUNZĒLANDE

| 4. | RUANDA |
| --- | --- |

4.

RUANDA

| 5. | SINGAPŪRA |
| --- | --- |

5.

SINGAPŪRA

| 6. | DIENVIDKOREJA |
| --- | --- |

6.

DIENVIDKOREJA

| 7. | TAIZEME |
| --- | --- |

7.

TAIZEME

| 8. | URUGVAJA |
| --- | --- |

8.

URUGVAJA

| 9. | ĶĪNA (*1) |
| --- | --- |

9.

ĶĪNA (*1)

| II. | ĶĪNAS TAUTAS REPUBLIKAS ĪPAŠĀS PĀRVALDES APGABALI






  1. | Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals (*1) |
| --- | --- | --- |

II.

ĶĪNAS TAUTAS REPUBLIKAS ĪPAŠĀS PĀRVALDES APGABALI

1.

Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals (*1)

| 2. | Makao Īpašās Pārvaldes Apgabals (*1) |
| --- | --- |

2.

Makao Īpašās Pārvaldes Apgabals (*1)

(*1)  Ja tiek apstiprināta savstarpība."

*1

(*1)  Ja tiek apstiprināta savstarpība."

*1

(*1)  Ja tiek apstiprināta savstarpība."

*1

Briselē, 2020. gada 22. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV L 208I, 1.7.2020., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 230, 17.7.2020., 26. lpp.

2

(3)  
  OV L 248, 31.7.2020., 26. lpp.

3

(4)  
  OV L 261, 11.8.2020., 83. lpp.

4

(5)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

5

acquis

(6)  
  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

6

(7)  
  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

7

(8)  Padomes Lēmums 2008/146/EK (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.).

8

acquis

(9)  
  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

9

(10)  Padomes Lēmums 2011/350/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos (OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.).

10

acquis

---

PAMATNOSTĀDNES

| 26.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/22

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE (ES) 2020/1552

(2020. gada 14. oktobris),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/23 par valdības finanšu statistiku (ECB/2020/50)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5.1., 5.2., 12.1. un 14.3. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 549/2013 (2013. gada 21. maijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (2),

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2533/98 (1998. gada 23. novembris) par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (3), un jo īpaši tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Valdības finanšu statistikas (VFS) datu kvalitātes novērtējumu veic saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas (ECB) Statistikas kvalitātes sistēmu, un tas ietver regulāru pārskatu, ko ECB Valde iesniedz ECB Padomei. Datu kvalitātes kontrole ir ļoti svarīga, un tā būtu jāveic savlaicīgi. |
| --- | --- |

(1)

Valdības finanšu statistikas (VFS) datu kvalitātes novērtējumu veic saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas (ECB) Statistikas kvalitātes sistēmu, un tas ietver regulāru pārskatu, ko ECB Valde iesniedz ECB Padomei. Datu kvalitātes kontrole ir ļoti svarīga, un tā būtu jāveic savlaicīgi.

| (2) | Tomēr būtu jāpanāk līdzsvars starp nepieciešamību veikt kontroli un to, cik bieži ECB Padomei tiek sniegta attiecīgā informācija. Tādēļ nepieciešams atjaunināt noteikumus par to, cik bieži ECB Valde sniedz pārskatu ECB Padomei par VFS kvalitāti. Lai varētu veikt kvalitātes analīzi, ECB Valdei pirmais kvalitātes pārskats saskaņā ar šo pamatnostādni ECB Padomei jāiesniedz līdz 2023. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(2)

Tomēr būtu jāpanāk līdzsvars starp nepieciešamību veikt kontroli un to, cik bieži ECB Padomei tiek sniegta attiecīgā informācija. Tādēļ nepieciešams atjaunināt noteikumus par to, cik bieži ECB Valde sniedz pārskatu ECB Padomei par VFS kvalitāti. Lai varētu veikt kvalitātes analīzi, ECB Valdei pirmais kvalitātes pārskats saskaņā ar šo pamatnostādni ECB Padomei jāiesniedz līdz 2023. gada 30. jūnijam.

| (3) | Ja tiek konstatētas nopietnas datu kvalitātes problēmas, ir lietderīgi dot ECB Valdei iespēju, ja tā to uzskata par vajadzīgu, sniegt ECB Padomei papildu pārskatus. Tā paša iemesla dēļ ir arī lietderīgi noteikt, ka ECB Valde var izmantot šo rīcības brīvību pēc iespējas drīz. |
| --- | --- |

(3)

Ja tiek konstatētas nopietnas datu kvalitātes problēmas, ir lietderīgi dot ECB Valdei iespēju, ja tā to uzskata par vajadzīgu, sniegt ECB Padomei papildu pārskatus. Tā paša iemesla dēļ ir arī lietderīgi noteikt, ka ECB Valde var izmantot šo rīcības brīvību pēc iespējas drīz.

| (4) | Pēdējos gados parādījušies jauni kontroles instrumenti. Tādēļ jāatjaunina datu kvalitātes kontroles un pārskatu sniegšanas kontekstā veicamo novērtējumu tvērums. |
| --- | --- |

(4)

Pēdējos gados parādījušies jauni kontroles instrumenti. Tādēļ jāatjaunina datu kvalitātes kontroles un pārskatu sniegšanas kontekstā veicamo novērtējumu tvērums.

| (5) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne 2014/2/ES (ECB/2013/23) (4), |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne 2014/2/ES (ECB/2013/23) (4),

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Grozījumi

Pamatnostādni ECB/2013/23 groza šādi:

| 1) | ar šādiem punktiem aizstāj 7. panta 2. un 3. punktu:






  “2. | ECB Valde reizi divos gados sniedz ECB Padomei pārskatu par VFS kvalitāti. ECB Valde minēto pārskatu iesniedz ECB Padomei līdz tā gada 30. jūnijam, kas seko katram attiecīgajam divu gadu periodam. Pirmo divgadu pārskatu iesniedz līdz 2023. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- | --- |

1)

ar šādiem punktiem aizstāj 7. panta 2. un 3. punktu:

“2.

ECB Valde reizi divos gados sniedz ECB Padomei pārskatu par VFS kvalitāti. ECB Valde minēto pārskatu iesniedz ECB Padomei līdz tā gada 30. jūnijam, kas seko katram attiecīgajam divu gadu periodam. Pirmo divgadu pārskatu iesniedz līdz 2023. gada 30. jūnijam.

| 3. | Šī panta 2. punktā minētajā pārskatā vismaz norāda:






  a) | datu tvērumu; |
| --- | --- | --- |

3.

Šī panta 2. punktā minētajā pārskatā vismaz norāda:

a)

datu tvērumu;

| b) | cik lielā mērā tie atbilst attiecīgajām definīcijām; |
| --- | --- |

b)

cik lielā mērā tie atbilst attiecīgajām definīcijām;

| c) | labojumu apjomu; un |
| --- | --- |

c)

labojumu apjomu; un

| d) | pārmērīga deficīta-parāda korekciju analīzi.”; |
| --- | --- |

d)

pārmērīga deficīta-parāda korekciju analīzi.”;

| 2) | šādu 4. punktu pievieno 7. pantam:






  “4. | Ja ECB Valde novēro nopietnas datu kvalitātes problēmas, tā vajadzības gadījumā var sniegt ECB Padomei papildu pārskatus.”. |
| --- | --- | --- |

2)

šādu 4. punktu pievieno 7. pantam:

“4.

Ja ECB Valde novēro nopietnas datu kvalitātes problēmas, tā vajadzības gadījumā var sniegt ECB Padomei papildu pārskatus.”.

2. pants

Stāšanās spēkā un īstenošana

1.   Šī pamatnostādne stājas spēkā dienā, kurā to paziņo dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālajām centrālajām bankām.

2.   Eurosistēmas centrālās bankas atbilst šīs pamatnostādnes prasībām ar 2021. gada 1. jūliju. Tomēr šīs pamatnostādnes 1. panta 2. punkta noteikumiem tās atbilst ar dienu, kurā to paziņo dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālajām centrālajām bankām.

3. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2020. gada 14. oktobrī

ECB Padomes vārdā –

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

(1)  
  OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.

2

(3)  
  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

3

(4)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne 2014/2/ES (2013. gada 25. jūlijs) par valdības finanšu statistiku (ECB/2013/23) (OV L 2, 7.1.2014., 12. lpp.).

4

---

| 26.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/24

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE (ES) 2020/1553

(2020. gada 14. oktobris),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/24 par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (ECB/2020/51)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5.1., 5.2., 12.1. un 14.3. pantu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Euro zonas ceturkšņa finanšu pārskatu (institucionālo sektoru dalījumā) kvalitātes novērtējumu veic saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas (ECB) Statistikas kvalitātes sistēmu, un tas ietver regulāru pārskatu, ko ECB Valde iesniedz ECB Padomei. Datu kvalitātes kontrole ir ļoti svarīga, un tā būtu jāveic savlaicīgi. |
| --- | --- |

(1)

Euro zonas ceturkšņa finanšu pārskatu (institucionālo sektoru dalījumā) kvalitātes novērtējumu veic saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas (ECB) Statistikas kvalitātes sistēmu, un tas ietver regulāru pārskatu, ko ECB Valde iesniedz ECB Padomei. Datu kvalitātes kontrole ir ļoti svarīga, un tā būtu jāveic savlaicīgi.

| (2) | Tomēr būtu jāpanāk līdzsvars starp nepieciešamību veikt kontroli un to, cik bieži ECB Padomei tiek sniegta attiecīgā informācija. Tādēļ nepieciešams atjaunināt noteikumus par to, cik bieži ECB Valde sniedz pārskatu ECB Padomei par ceturkšņa finanšu pārskatu kvalitāti. Lai varētu veikt kvalitātes analīzi, ECB Valdei pirmais kvalitātes pārskats saskaņā ar šo pamatnostādni ECB Padomei jāiesniedz līdz 2023. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(2)

Tomēr būtu jāpanāk līdzsvars starp nepieciešamību veikt kontroli un to, cik bieži ECB Padomei tiek sniegta attiecīgā informācija. Tādēļ nepieciešams atjaunināt noteikumus par to, cik bieži ECB Valde sniedz pārskatu ECB Padomei par ceturkšņa finanšu pārskatu kvalitāti. Lai varētu veikt kvalitātes analīzi, ECB Valdei pirmais kvalitātes pārskats saskaņā ar šo pamatnostādni ECB Padomei jāiesniedz līdz 2023. gada 30. jūnijam.

| (3) | Ja tiek konstatētas nopietnas datu kvalitātes problēmas, ir lietderīgi dot ECB Valdei iespēju, ja tā to uzskata par vajadzīgu, sniegt ECB Padomei papildu pārskatus. Tā paša iemesla dēļ ir arī lietderīgi noteikt, ka ECB Valde var izmantot šo rīcības brīvību pēc iespējas drīz. |
| --- | --- |

(3)

Ja tiek konstatētas nopietnas datu kvalitātes problēmas, ir lietderīgi dot ECB Valdei iespēju, ja tā to uzskata par vajadzīgu, sniegt ECB Padomei papildu pārskatus. Tā paša iemesla dēļ ir arī lietderīgi noteikt, ka ECB Valde var izmantot šo rīcības brīvību pēc iespējas drīz.

| (4) | Saskaņā ar ECB statistikas kvalitātes sistēmu ir lietderīgi šādos pārskatos iekļautu konkrētu informāciju darīt publiski pieejamu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar ECB statistikas kvalitātes sistēmu ir lietderīgi šādos pārskatos iekļautu konkrētu informāciju darīt publiski pieejamu.

| (5) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne 2014/3/ES (ECB/2013/24) (2), |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne 2014/3/ES (ECB/2013/24) (2),

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Grozījumi

Pamatnostādni ECB/2013/24 groza šādi:

| 1) | ar šādu punktu aizstāj 7. panta 2. punktu:






  “2. | ECB Valde reizi divos gados gadu sniedz pārskatu ECB Padomei par ceturkšņa finanšu pārskatu kvalitāti. ECB Valde minēto pārskatu iesniedz ECB Padomei līdz tā gada 30. jūnijam, kas seko katram attiecīgajam divu gadu periodam. Pirmo divgadu pārskatu iesniedz līdz 2023. gada 30. jūnijam.”; |
| --- | --- | --- |

1)

ar šādu punktu aizstāj 7. panta 2. punktu:

“2.

ECB Valde reizi divos gados gadu sniedz pārskatu ECB Padomei par ceturkšņa finanšu pārskatu kvalitāti. ECB Valde minēto pārskatu iesniedz ECB Padomei līdz tā gada 30. jūnijam, kas seko katram attiecīgajam divu gadu periodam. Pirmo divgadu pārskatu iesniedz līdz 2023. gada 30. jūnijam.”;

| 2) | ar šādiem punktiem papildina 7. pantu:






  a) | pievieno šādu 3. punktu:






  “3. | Šī panta 2. punktā minētajā pārskatā vismaz norāda:






  a) | datu tvērumu; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

ar šādiem punktiem papildina 7. pantu:

a)

pievieno šādu 3. punktu:

“3.

Šī panta 2. punktā minētajā pārskatā vismaz norāda:

a)

datu tvērumu;

| b) | cik lielā mērā tie atbilst attiecīgajām definīcijām; un |
| --- | --- |

b)

cik lielā mērā tie atbilst attiecīgajām definīcijām; un

| c) | labojumu apjomu.”; |
| --- | --- |

c)

labojumu apjomu.”;

| b) | pievieno šādu 4. punktu:






  “4. | Pēc pārskata iesniegšanas ECB padomē saskaņā ar 2. punktu ECB Valde šo pārskatu vai tā izvilkumu var darīt publiski pieejamu.”; |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu 4. punktu:

“4.

Pēc pārskata iesniegšanas ECB padomē saskaņā ar 2. punktu ECB Valde šo pārskatu vai tā izvilkumu var darīt publiski pieejamu.”;

| c) | pievieno šādu 5. punktu:






  “5. | Ja ECB Valde novēro nopietnas datu kvalitātes problēmas, tā vajadzības gadījumā var sniegt ECB Padomei papildu pārskatus.”. |
| --- | --- | --- |

c)

pievieno šādu 5. punktu:

“5.

Ja ECB Valde novēro nopietnas datu kvalitātes problēmas, tā vajadzības gadījumā var sniegt ECB Padomei papildu pārskatus.”.

2. pants

Stāšanās spēkā un īstenošana

1.   Šī pamatnostādne stājas spēkā dienā, kurā to paziņo dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālajām centrālajām bankām.

2.   Eurosistēmas centrālās bankas atbilst šīs pamatnostādnes prasībām ar 2021. gada 1. jūliju. Tomēr šīs pamatnostādnes 1. panta 2. punkta c) apakšpunkta noteikumiem tās atbilst ar dienu, kurā to paziņo dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālajām centrālajām bankām.

3. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2020. gada 14. oktobrī

ECB Padomes vārdā –

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

(1)  
  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne 2014/3/ES (2013. gada 25. jūlijs) par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (ECB/2013/24) (OV L 2, 7.1.2014., 34. lpp.).

2

---

| 26.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/26

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE (ES) 2020/1554

(2020. gada 14. oktobris),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2011/23 attiecībā uz pārskatu par ārējās statistikas kvalitāti sniegšanas biežumu Eiropas Centrālajai bankai (ECB/2020/52)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus un jo īpaši to 3.1., 3.3., 5.1., 12.1., 14.3. un 16. pantu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Ārējās statistikas datu kvalitātes novērtējumu veic saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas (ECB) Statistikas kvalitātes sistēmu, un tas ietver regulāru pārskatu, ko ECB Valde iesniedz ECB Padomei. Datu kvalitātes kontrole ir ļoti svarīga, un tā būtu jāveic savlaicīgi. |
| --- | --- |

(1)

Ārējās statistikas datu kvalitātes novērtējumu veic saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas (ECB) Statistikas kvalitātes sistēmu, un tas ietver regulāru pārskatu, ko ECB Valde iesniedz ECB Padomei. Datu kvalitātes kontrole ir ļoti svarīga, un tā būtu jāveic savlaicīgi.

| (2) | Tomēr būtu jāpanāk līdzsvars starp nepieciešamību veikt kontroli un to, cik bieži ECB Padomei tiek sniegta attiecīgā informācija. Tādēļ nepieciešams atjaunināt noteikumus par to, cik bieži ECB Valde sniedz pārskatu ECB Padomei par ārējās statistikas kvalitāti. Lai varētu veikt kvalitātes analīzi, ECB Valdei pirmais kvalitātes pārskats pēc šīs pamatnostādnes pieņemšanas ECB Padomei jāiesniedz līdz 2022. gada beigām. |
| --- | --- |

(2)

Tomēr būtu jāpanāk līdzsvars starp nepieciešamību veikt kontroli un to, cik bieži ECB Padomei tiek sniegta attiecīgā informācija. Tādēļ nepieciešams atjaunināt noteikumus par to, cik bieži ECB Valde sniedz pārskatu ECB Padomei par ārējās statistikas kvalitāti. Lai varētu veikt kvalitātes analīzi, ECB Valdei pirmais kvalitātes pārskats pēc šīs pamatnostādnes pieņemšanas ECB Padomei jāiesniedz līdz 2022. gada beigām.

| (3) | Ārējās statistikas vākšanas un apkopošanas pamatā esošie jēdzieni ir pārdomāti un nostiprināti Starptautiskā Valūtas fonda maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances rokasgrāmatas sestajā izdevumā (2). Tomēr šie jēdzieni bieži vien nepieciešami precizējumi, un daži no tiem ir īpaši svarīgi euro zonas kopsavilkuma rādītāju precīzai apkopošanai. Tādēļ nepieciešams atjaunināt Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnes 2012/120/ES (ECB/2011/23) (3) III pielikumā noteiktos finanšu konta un starptautisko investīciju bilances jēdzienus. |
| --- | --- |

(3)

Ārējās statistikas vākšanas un apkopošanas pamatā esošie jēdzieni ir pārdomāti un nostiprināti Starptautiskā Valūtas fonda maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances rokasgrāmatas sestajā izdevumā (2). Tomēr šie jēdzieni bieži vien nepieciešami precizējumi, un daži no tiem ir īpaši svarīgi euro zonas kopsavilkuma rādītāju precīzai apkopošanai. Tādēļ nepieciešams atjaunināt Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnes 2012/120/ES (ECB/2011/23) (3) III pielikumā noteiktos finanšu konta un starptautisko investīciju bilances jēdzienus.

| (4) | Ja tiek konstatētas nopietnas datu kvalitātes problēmas, ir lietderīgi dot ECB Valdei iespēju, ja tā to uzskata par vajadzīgu, sniegt ECB Padomei papildu pārskatus. Tā paša iemesla dēļ ir arī lietderīgi noteikt, ka ECB Valde var izmantot šo rīcības brīvību no 2022. gada. |
| --- | --- |

(4)

Ja tiek konstatētas nopietnas datu kvalitātes problēmas, ir lietderīgi dot ECB Valdei iespēju, ja tā to uzskata par vajadzīgu, sniegt ECB Padomei papildu pārskatus. Tā paša iemesla dēļ ir arī lietderīgi noteikt, ka ECB Valde var izmantot šo rīcības brīvību no 2022. gada.

| (5) | Saskaņā ar ECB statistikas kvalitātes sistēmu ir lietderīgi šādos pārskatos iekļautu konkrētu informāciju darīt publiski pieejamu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar ECB statistikas kvalitātes sistēmu ir lietderīgi šādos pārskatos iekļautu konkrētu informāciju darīt publiski pieejamu.

| (6) | Ar 2021. gada 1. martu Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2018/1151 (ECB/2018/19) (4) nosaka, ka ECB Valde katru gadu sniedz pārskatu ECB Padomei par ārējās statistikas kvalitāti. Lai panāktu līdzsvaru attiecībā uz nepieciešamību veikt kontroli un to, cik bieži ECB Padomei tiek sniegta attiecīgā informācija, Pamatnostādnē ECB/2011/23 noteiktais biežums būtu jāattiecina arī uz pārskatu sniegšanu reizi divos gados. Tāpēc caurredzamības nolūkā būtu jāparedz pietiekami ilgs laiks no dienas, ar kuru tiek piemērota prasība sniegt ikgadēju pārskatu saskaņā ar Pamatnostādni (ES) 2018/1151, līdz dienai, ar kuru atbilstoši šai pamatnostādnei tiek piemērota jaunā prasība sniegt pārskatu reizi divos gados. Tādēļ nacionālajām centrālajām bankām (NCB) un ECB Valdei būtu jāatbilst šīs pamatnostādnes prasībām ar 2021. gada 1. jūliju. |
| --- | --- |

(6)

Ar 2021. gada 1. martu Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2018/1151 (ECB/2018/19) (4) nosaka, ka ECB Valde katru gadu sniedz pārskatu ECB Padomei par ārējās statistikas kvalitāti. Lai panāktu līdzsvaru attiecībā uz nepieciešamību veikt kontroli un to, cik bieži ECB Padomei tiek sniegta attiecīgā informācija, Pamatnostādnē ECB/2011/23 noteiktais biežums būtu jāattiecina arī uz pārskatu sniegšanu reizi divos gados. Tāpēc caurredzamības nolūkā būtu jāparedz pietiekami ilgs laiks no dienas, ar kuru tiek piemērota prasība sniegt ikgadēju pārskatu saskaņā ar Pamatnostādni (ES) 2018/1151, līdz dienai, ar kuru atbilstoši šai pamatnostādnei tiek piemērota jaunā prasība sniegt pārskatu reizi divos gados. Tādēļ nacionālajām centrālajām bankām (NCB) un ECB Valdei būtu jāatbilst šīs pamatnostādnes prasībām ar 2021. gada 1. jūliju.

| (7) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Pamatnostādne ECB/2011/23, |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Pamatnostādne ECB/2011/23,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Grozījumi

Pamatnostādni ECB/2011/23 groza šādi:

| 1) | ar šādu punktu aizstāj 6. panta 1. punktu:






  “1. | Neskarot V pielikumā noteiktos ECB kontroles uzdevumus, NCB, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar kompetentajām iestādēm, kas nav NCB, nodrošina statistiskās informācijas, ko dara pieejamu ECB, kvalitātes kontroli un vērtēšanu. ECB šos datus vērtē līdzīgi un savlaicīgi.
  ECB Valde reizi divos gados sniedz pārskatu ECB Padomei par tās ārējās statistikas kvalitāti, kas darīta pieejama ECB. ECB Valde minēto pārskatu iesniedz ECB Padomei līdz tā gada beigām, kas seko katram attiecīgajam divu gadu periodam. Pirmo divgadu pārskatu iesniedz līdz 2022. gada beigām. ECB Valde šo pārskatu vai tā izvilkumu var darīt publiski pieejamu.”; |
| --- | --- | --- |

1)

ar šādu punktu aizstāj 6. panta 1. punktu:

“1.

Neskarot V pielikumā noteiktos ECB kontroles uzdevumus, NCB, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar kompetentajām iestādēm, kas nav NCB, nodrošina statistiskās informācijas, ko dara pieejamu ECB, kvalitātes kontroli un vērtēšanu. ECB šos datus vērtē līdzīgi un savlaicīgi.

ECB Valde reizi divos gados sniedz pārskatu ECB Padomei par tās ārējās statistikas kvalitāti, kas darīta pieejama ECB. ECB Valde minēto pārskatu iesniedz ECB Padomei līdz tā gada beigām, kas seko katram attiecīgajam divu gadu periodam. Pirmo divgadu pārskatu iesniedz līdz 2022. gada beigām. ECB Valde šo pārskatu vai tā izvilkumu var darīt publiski pieejamu.”;

| 2) | šādu 5. punktu pievieno 6. pantam:






  “5. | Ar 2022. gada 1. janvāri, ja ECB Valde novēro nopietnas datu kvalitātes problēmas, tā vajadzības gadījumā var sniegt ECB Padomei papildu pārskatus.”; |
| --- | --- | --- |

2)

šādu 5. punktu pievieno 6. pantam:

“5.

Ar 2022. gada 1. janvāri, ja ECB Valde novēro nopietnas datu kvalitātes problēmas, tā vajadzības gadījumā var sniegt ECB Padomei papildu pārskatus.”;

| 3) | pamatnostādnes III pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes pielikumu. |
| --- | --- |

3)

pamatnostādnes III pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā un īstenošana

1.   Šī pamatnostādne stājas spēkā dienā, kurā to paziņo dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālajām centrālajām bankām.

2.   Eurosistēmas centrālās bankas atbilst šīs pamatnostādnes prasībām ar 2021. gada 1. jūliju.

3. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2020. gada 14. oktobrī

ECB Padomes vārdā –

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

(1)  
  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  Pieejams: https://www.imf.org/

2

/

(3)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne 2012/12/ES (2011. gada 9. decembris) par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem ārējās statistikas jomā (ECB/2011/23) (OV L 65, 3.3.2012., 1. lpp.).

3

(4)  Pamatnostādne (ES) 2018/1151 (2018. gada 2. augusts) par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem ārējās statistikas jomā (ECB/2018/19) (OV L 209, 20.8.2018., 2. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Pamatnostādnes ECB/2011/23 III pielikuma 1. iedaļas apakšiedaļu “C. Finanšu konts un starptautisko investīciju bilance
  ” aizstāj ar šādu:

“C.   Finanšu konts un starptautisko investīciju bilance

Parasti finanšu kontā uzrāda darījumus ar finanšu aktīviem un pasīviem rezidentu un nerezidentu institucionālo vienību starpā. Tomēr, lai nodrošinātu euro zonas kopsavilkuma rādītāju pareizu apkopošanu, visa apmaiņa starp nerezidentu emitēto finanšu instrumentu institucionālajām rezidentvienībām un starp rezidentu emitēto finanšu instrumentu institucionālajām nerezidentvienībām jāuzrāda kā finanšu darījumi, t. i., stingri ievērojot debitora/kreditora pieeju.

Finanšu kontā darījumus uzrāda neto: finanšu aktīvu neto iegāde atbilst aktīvu iegādes un aktīvu samazinājuma starpībai.

Starptautiskā investīciju bilance (SIB) katra ceturkšņa beigās atspoguļo rezidentu finanšu aktīvus, kas ir prasības pret nerezidentiem, un rezidentu saistības pret nerezidentiem, kā arī zeltu, kas tiek turēts kā rezerves aktīvs. Aktīvu un pasīvu starpība ir SIB neto pozīcija, un tā uzrāda neto prasību vai neto saistību pret pārējo pasauli.

SIB vērtība perioda beigās izriet no pozīcijām iepriekšējā perioda beigās, darījumiem kārtējā periodā un citām pārmaiņām, kas rodas no rezidentu un nerezidentu darījumiem atšķirīgu iemeslu dēļ un kas var būt saistītas ar citām apjoma pārmaiņām un valūtas kursa svārstībām vai cenu pārmaiņām.

Atbilstoši funkcionālajam dalījumam pārrobežu finanšu darījumi un pozīcijas tiek klasificētas kā tiešās investīcijas, portfeļieguldījumi, atvasinātie finanšu instrumenti (izņemot rezerves aktīvus) un darbinieku akciju iespējas līgumi, citi ieguldījumi un rezerves aktīvi. Pārrobežu finanšu darījumus un pozīcijas iedala arī pēc instrumenta veida un institucionālā sektora.

Darījumu un pozīciju novērtēšanas pamatā ir tirgus cenas. Novērtēšana atbilstoši nominālvērtībai tiek izmantota netirgojamu instrumentu pozīcijās, proti, kredītiem, noguldījumiem un citiem debitoru/kreditoru parādiem. Tomēr jebkādi darījumi ar šiem instrumentiem tiek vērtēti pēc tirgus cenas. Lai ņemtu vērā darījumu novērtēšanas pēc tirgus cenas un pozīciju novērtēšanas pēc nominālvērtības neatbilstību, pārdevējs iegrāmato citas cenu pārmaiņas pārdošanas periodā, kas atbilst nominālvērtības un darījuma vērtības starpībai, bet pārdevējs iegrāmato pretēju summu kā citas cenu pārmaiņas. Līdzīga grāmatošana notiek attiecībā uz pozīcijām un darījumiem ar tiešo investīciju kapitālu, kur pozīcijas atspoguļo pašu līdzekļus atbilstoši bilances vērtībai (sk. nākamo sadaļu).

Maksājumu bilances finanšu konts un SIB ietver kompensējošos ierakstus uzkrātajiem procentiem par attiecīgajās funkcionālajās kategorijās klasificētajiem instrumentiem.

6.1.   Ārvalstu tiešās investīcijas

Tiešās investīcijas ir saistītas ar kādas valsts rezidentu, kuram ir kontrole vai ievērojama ietekme uz tāda uzņēmuma pārvaldību, kas ir rezidents citā valstī. Saskaņā ar starptautiskajiem standartiem (MBR6) šādas attiecības apliecina tas, ka investoram, kas ir rezidents vienā valstī, uzņēmumā, kas ir rezidents citā valstī, tieši vai netieši pieder 10 % vai vairāk balsstiesību. Pamatojoties uz šo kritēriju, tiešo investīciju sakarība var pastāvēt starp vairākiem radniecīgiem uzņēmumiem neatkarīgi no tā, vai saistība iekļauj vienu ķēdi vai vairākas ķēdes. Tā var paplašināties uz tiešajām investīcijām uzņēmuma filiālēs, apakšfiliālēs un dalībniekos. Ja tiešās investīcijas ir noteiktas, visas turpmākās finanšu pārmaiņas/turējumus starp saistītajām vienībām reģistrē kā tiešo investīciju darījumus/pozīcijas.

Pašu kapitāls iekļauj pašu kapitālu meitasuzņēmumos, kā arī visas kapitāla daļas filiālēs un saistītajos uzņēmumos. Reinvestētā peļņa sastāv no kompensējoša ieraksta tiešā investora peļņas daļā, ko filiāles vai saistītie uzņēmumi nav sadalījuši kā dividendes, un meitasuzņēmumu peļņas, kas nav pārskaitīta tiešajam investoram un kas ir reģistrēta kā “ieguldījumu ienākumi” (sk. 3.2.3.).

Tiešo investīciju kapitāls un parāda instrumenti tiek tālāk sadalīti atbilstoši attiecībām iestāžu starpā, kā arī saskaņā ar investīciju virzību. Tiek nošķirti trīs tiešo investīciju attiecību veidi:

| a) | Tiešo investoru ieguldījumi tiešo investīciju uzņēmumos. Šajā kategorijā iekļauj investīciju plūsmas (un krājumus) no tiešā investora uz tā tiešo investīciju uzņēmumiem (neatkarīgi no tā, vai tie ir tieši vai netieši kontrolēti vai ietekmēti); |
| --- | --- |

a)

Tiešo investoru ieguldījumi tiešo investīciju uzņēmumos. Šajā kategorijā iekļauj investīciju plūsmas (un krājumus) no tiešā investora uz tā tiešo investīciju uzņēmumiem (neatkarīgi no tā, vai tie ir tieši vai netieši kontrolēti vai ietekmēti);

| b) | Reversais ieguldījums. Šis attiecību veids attiecas uz investīciju plūsmām (un krājumiem) no tiešo investīciju uzņēmumiem uz tiešo investoru. |
| --- | --- |

b)

Reversais ieguldījums. Šis attiecību veids attiecas uz investīciju plūsmām (un krājumiem) no tiešo investīciju uzņēmumiem uz tiešo investoru.

| c) | Saistīto uzņēmumu starpā. Tas attiecas uz plūsmām (un krājumiem) tādu uzņēmumu starpā, kas nekontrolē un neietekmē viens otru, bet kas abi ir viena tiešā investora kontrolē vai ietekmē. |
| --- | --- |

c)

Saistīto uzņēmumu starpā. Tas attiecas uz plūsmām (un krājumiem) tādu uzņēmumu starpā, kas nekontrolē un neietekmē viens otru, bet kas abi ir viena tiešā investora kontrolē vai ietekmē.

Saistībā ar tiešo investīciju pozīciju novērtēšanu kapitāla vērtspapīri, kas tiek kotēti biržā, tiek vērtēti atbilstoši tirgus cenai. Biržā nekotētu tiešo investīciju sabiedrību gadījumā kapitāla vērtspapīrus vērtē, pamatojoties uz bilances vērtību, izmantojot kopēju definīciju, kas iekļauj šādus grāmatvedības posteņus:

| i) | apmaksāto kapitālu (izņemot pašu akcijas un iekļaujot akciju emisijas uzcenojuma kontus); |
| --- | --- |

i)

apmaksāto kapitālu (izņemot pašu akcijas un iekļaujot akciju emisijas uzcenojuma kontus);

| ii) | visus rezervju veidus (iekļaujot ieguldījumu pārvedumus, ja grāmatvedības pamatnostādnes tos uzskata par uzņēmumu rezervēm); |
| --- | --- |

ii)

visus rezervju veidus (iekļaujot ieguldījumu pārvedumus, ja grāmatvedības pamatnostādnes tos uzskata par uzņēmumu rezervēm);

| iii) | nesadalīto peļņu pēc zaudējumu atskaitīšanas (iekļaujot pašreizējā gada rezultātus). |
| --- | --- |

iii)

nesadalīto peļņu pēc zaudējumu atskaitīšanas (iekļaujot pašreizējā gada rezultātus).

Finanšu kontā iegrāmatotie darījumi ar biržā nekotētu uzņēmumu kapitāla vērtspapīriem var atšķirties no pašu līdzekļiem pēc bilances vērtības, kas iegrāmatoti SIB. Šādas atšķirības iegrāmato kā citas cenu pārmaiņas.

Kā labākā prakse visām dalībvalstīm tiek ieteikts ārvalstu tiešo investīciju kapitāla vērtspapīrus un reinvestēto peļņu sākt apkopot, pamatojoties uz ārvalstu tiešo investīciju apsekojumu rezultātiem, ko veic vismaz reizi gadā (*).

__________

| (*) | Jāpārtrauc šāda prakse: i) atļaut pārskatu sniedzējiem izvēlēties novērtēšanas kritērijus (tirgus vērtība vai bilances vērtība); ii) piemērot nepārtrauktās inventarizācijas metodi/maksājumu bilances pārmaiņu uzkrāšanu krājumu aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(*)

6.2.   Portfeļieguldījumi

Portfeļieguldījumi ietver pozīcijas un darījumus ar parāda vērtspapīriem vai kapitāla vērtspapīriem, izņemot tiešajās investīcijās vai rezerves aktīvos iekļautos vērtspapīrus. Portfeļieguldījumi ietver kapitāla vērtspapīrus, ieguldījumu fondu daļas un parāda vērtspapīrus, kas nav klasificēti kā tiešās investīcijas vai rezerves aktīvi. Portfeļieguldījumos neiekļauj darījumus, kas ir repo līgumi un vērtspapīru aizdošana. Portfeļieguldījumu darījumus un pozīcijas vērtē atbilstoši tirgus cenai. Portfeļieguldījumu biržā nekotētos vērtspapīros gadījumā iespējamas atšķirības darījumu un pozīciju novērtējumā līdzīgi kā gadījumā ar tiešajām investīcijām biržā nekotētās akcijās. Arī šajā gadījumā atšķirības jāiegrāmato kā citas cenu pārmaiņas.

Kopēja pieeja datu vākšanai par portfeļieguldījumiem noteikta VI pielikumā.

6.2.1.   KAPITĀLA VĒRTSPAPĪRI

Kapitāla vērtspapīri ir visi instrumenti, kas ir prasības pret sabiedrības vai kvazisabiedrības atlikušo vērtību pēc tam, kad apmierinātas visas kreditoru prasības. Atšķirībā no parāda vērtspapīriem kapitāla vērtspapīri parasti nenodrošina īpašniekam tiesības uz iepriekš noteiktu summu vai summu, ko nosaka, izmantojot noteiktu formulu. Kapitāla vērtspapīri ir kotētās akcijas un nekotētās akcijas.

Kotētās akcijas ir kapitāla vērtspapīri, kas tiek kotēti atzītā biržā vai cita veida otrreizējā tirgū. Biržas sarakstā neiekļautas akcijas ir kapitāla vērtspapīri, kas nav iekļauti biržas sarakstā.

6.2.2.   IEGULDĪJUMU FONDU DAĻAS

Ieguldījumu fondu daļas emitē ieguldījumu fondi. Ja fonds ir trasta fonds, tās sauc par “apliecībām”. Ieguldījumu fondi ir kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, ar kuru palīdzību ieguldītāji apkopo līdzekļus ieguldīšanai finanšu un/vai nefinanšu aktīvos. Ieguldījumu fondu daļām ir īpaša loma finanšu starpniecībā, jo tās ir sava veida kolektīvs ieguldījums citos aktīvos, un tādēļ tās norāda atsevišķi no citiem kapitāla vērtspapīriem. Turklāt atšķiras arī no tām gūtā ienākuma uzskaite, jo reinvestētā peļņa ir jānosaka netieši.

6.2.3.   PARĀDA VĒRTSPAPĪRI

Parāda vērtspapīri ir tirgojami instrumenti, kas ir parāda apliecinājums. Tās ir vekseļi, obligācijas, parādzīmes, tirgojami noguldījumu sertifikāti, īstermiņa parāda vērtspapīri, nenodrošinātas parādzīmes, ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri, naudas tirgus instrumenti, kā arī līdzīgi instrumenti, kas parasti tiek tirgoti finanšu tirgos. Parāda vērtspapīru darījumus un pozīcijas atbilstoši to sākotnējam termiņam iedala īstermiņa un ilgtermiņa vērtspapīros.

6.2.3.1.   ĪSTERMIŅA PARĀDA VĒRTSPAPĪRI

Īstermiņa parāda vērtspapīri ir tādi, kas jāatmaksā pēc pieprasījuma, vai arī tie tiek emitēti ar sākotnējo termiņu līdz vienam gadam (ieskaitot). Tie parasti turētājam dod beznosacījumu tiesības saņemt noteiktu nemainīgu naudas summu norādītā datumā. Minētie instrumenti parasti ar diskontu tiek tirgoti organizētos tirgos; diskonts ir atkarīgs no procentu likmes un laika, kas palicis līdz maksājuma termiņam.

6.2.3.2.   ILGTERMIŅA PARĀDA VĒRTSPAPĪRI

Ilgtermiņa parāda vērtspapīri tiek emitēti ar sākotnējo termiņu ilgāku par vienu gadu vai bez noteikta termiņa (izņemot vērtspapīrus ar atmaksu pēc pieprasījuma, kuri iekļauti īstermiņa vērtspapīros). Tie parasti turētājam dod a) beznosacījumu tiesības saņemt nemainīgu monetāro ienākumu vai līgumā noteiktu mainīgu monetāro ienākumu (procentu maksai esot neatkarīgai no debitora peļņas), un b) beznosacījumu tiesības norādītā datumā vai datumos saņemt nemainīgu naudas summu, kas ir pamatsummas atmaksa.

Darījumu reģistrācija maksājumu bilancē notiek, kad kreditori un debitori iegrāmatojuši prasību vai saistību. Darījumu reģistrē ar faktisko saņemto vai samaksāto cenu, atņemot komisijas naudu un izdevumus. Tātad vērtspapīru ar kuponu gadījumā iekļauj pēc pēdējās procentu izmaksas uzkrātos procentus, un ar diskontu emitēto vērtspapīru gadījumā iekļauj kopš emisijas uzkrātos procentus. Uzkrāto procentu iekļaušana tiek prasīta gan attiecībā uz maksājumu bilances finanšu kontu, gan attiecībā uz SIB, un šiem ierakstiem nav nepieciešams kompensējošais ieraksts to attiecīgajos ienākuma kontos.

6.3.   Atvasinātie finanšu instrumenti (izņemot rezerves aktīvus) un darbinieku akciju iespējas līgumi

Atvasināto finanšu instrumentu līgums ir finanšu instruments, kas saistīts ar citu konkrētu finanšu instrumentu, rādītāju, vai preci un ar kura palīdzību konkrēti finanšu riski (piemēram, procentu likmes risks, valūtas risks, kapitāla un preču cenu risks, kredītrisks utt.) var finanšu tirgos tikt tirgots atsevišķi. Šī kategorija tiek norādīta atsevišķi no citām kategorijām, jo tā saistīta ar riska nodošanu, nevis līdzekļu vai citu resursu nodrošināšanu. Atšķirībā no citām funkcionālajām kategorijām no atvasinātajiem finanšu instrumentiem negūst sākotnējo ienākumu. Neto plūsmas, kas saistītas ar procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem, reģistrē kā atvasinātos finanšu instrumentus nevis kā ieguldījumu ienākumus. Atvasināto finanšu instrumentu darījumi un pozīcijas tiek uzskaitītas atsevišķi no ar šiem instrumentiem saistīto pamatā esošo aktīvu vērtības. Iespējas līgumu gadījumā reģistrē pilnu prēmiju (t.i., iespējas līgumu pirkšanas/pārdošanas cenu un iekļauto maksu par pakalpojumu). Atmaksājamās drošības iemaksas ir skaidra nauda vai cits nodrošinājums, kas tiek noguldīts, lai aizsargātu darījuma partneri pret saistību neizpildes risku. Tās kā noguldījumi tiek klasificētas pie citiem ieguldījumiem (ja debitora saistības tiek iekļautas plašajā naudā) vai citos debitoru/kreditoru parādos. Neatmaksājamās drošības iemaksas (sauktas arī par starpību līdz tirgus vērtībai) samazina ar atvasināto instrumentu radīto finansiālo saistību, un tādēļ tās klasificē kā darījumus ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem.

Atvasināto finanšu instrumentu vērtēšana jāizdara, pamatojoties uz tirgus vērtību. Pārmaiņas atvasināto instrumentu cenā reģistrē kā turējumu peļņu vai zaudējumus (cenu pārmaiņas). Darījumu ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem reģistrācija notiek, kad kreditori un debitori iegrāmatojuši prasību vai saistību. Praktisko problēmu dēļ, kas saistītas ar aktīvu un pasīvu plūsmu nodalīšanu dažiem atvasinātajiem instrumentiem, visus darījumus ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem euro zonas maksājumu bilancē reģistrē neto. Atvasināto finanšu instrumentu aktīvu un pasīvu pozīcijas SIB statistikā reģistrē bruto, izņemot tos atvasinātos finanšu instrumentus, kas iekļauti rezerves aktīvu kategorijā un ko reģistrē neto. Praktisku iemeslu dēļ iestrādātos atvasinātos instrumentus nenošķir no pamatā esošā instrumenta, ar ko tie ir saistīti.

Darbinieku akciju iespējas līgumi ir iespējas līgumi iegādāties uzņēmuma pašu kapitālu, kas uzņēmuma darbiniekiem tiek piedāvāti kā atlīdzība. Ja darbiniekiem piešķirtais akciju iespējas līgums var tikt tirgots bez ierobežojumiem finanšu tirgos, to klasificē kā atvasināto finanšu instrumentu.

6.4.   Citi ieguldījumi

Citi ieguldījumi ir atlikuma kategorija, kurā iekļauj pozīcijas un darījumus, ko neiekļauj tiešajās investīcijās, portfeļieguldījumos, atvasinātajos finanšu instrumentos un darbinieku akciju iespējas līgumos, vai rezerves aktīvos. Ciktāl šādas finanšu aktīvu un pasīvu klases nav iekļautas tiešajās investīcijās vai rezerves aktīvos, citi ieguldījumi ir: a) cits pašu kapitāls, b) nauda un noguldījumi, c) kredīti (t.sk. SVF kredītu izmantošana un kredīti no SVF), d) apdrošināšana, pensiju shēmas un standartizētās garantiju shēmas, e) tirdzniecības kredīti un avansi, f) citi debitoru/kreditoru parādi un g) speciālo aizņēmuma tiesību (SDR) sadale (SDR turējumi ir ietverti rezerves aktīvos).

Attiecībā uz kredītiem, noguldījumiem un citiem debitoru/kreditoru parādiem, kas pārdoti ar diskontu, finanšu kontā uzrādītās darījumu vērtības var atšķirties no SIB uzrādītajām nominālvērtībām. Šādas atšķirības iegrāmato kā citas cenu pārmaiņas.

6.4.1.   PĀRĒJIE KAPITĀLA VĒRTSPAPĪRI

Cits kapitāls ietver pašu kapitālu, kas nav vērtspapīru veidā, un tādēļ nav iekļauts portfeļieguldījumos. Dalība dažu starptautisko organizāciju kapitālā nav vērtspapīru veidā un tādēļ tiek klasificēta kā cits kapitāls.

6.4.2.   NAUDA UN NOGULDĪJUMI

Nauda un noguldījumi ietver naudu apgrozībā un noguldījumus. Noguldījumi ir standartizēti, netirgojami līgumi, ko parasti piedāvā noguldījumu pieņēmējas iestādes, kas kreditoram ļauj noguldīt un vēlāk izņemt mainīgu naudas daudzumu. Noguldījumi parasti ir saistīti ar debitora garantiju atdot ieguldītājam pamatsummu.

Atšķirība starp “kredītiem” un “skaidru naudu un noguldījumiem” pamatojas uz to, kas ir aizņēmējs. Tas nozīmē to, ka aktīvu pusē nauda, ko rezidentu naudas tirgus sektors piešķīris nerezidentu bankām, jāklasificē kā “noguldījumi”, bet nauda, ko rezidentu naudas tirgus sektors piešķīris nerezidentu iestādēm, kas nav bankas, jāklasificē kā “kredīti”. Pasīvu pusē nauda, ko saņēmušas rezidentes iestādes, kas nav bankas, proti, nav monetārās finanšu iestādes (MFI), vienmēr jāklasificē kā “kredīti”. Šī atšķirība nozīmē to, ka visi darījumi, kuros iesaistītas rezidentes MFI un nerezidentes bankas, jāklasificē kā “noguldījumi”.

6.4.3.   KREDĪTI

Kredīti ir finanšu aktīvi, kas a) rodas, kreditoram aizdodot līdzekļus tieši debitoram, un ko b) apliecina dokumenti, kas nav tirgojami. Šī kategorija ietver visus kredītus, t.sk. hipotēkas, finanšu līzingu un repo veida darījumus. Ar visiem repo veida darījumiem, t. i., pārdošanas ar atpirkšanu līgumiem, pārdošanas/atpirkšanas darījumiem un vērtspapīru aizdošanu (ar skaidru naudu kā nodrošinājumu), rīkojas kā ar nodrošinātiem aizdevumiem, nevis kā ar tiešu vērtspapīru pirkšanu/pārdošanu, un tos reģistrē pozīcijā “citi ieguldījumi” rezidenta sektorā, kas veic darījumu. Šāda rīcība, kas arī atbilst banku un citu finanšu sabiedrību praksei, ir paredzēta, lai precīzāk atspoguļotu aiz šiem finanšu instrumentiem esošos ekonomiskos motīvus.

6.4.4.   APDROŠINĀŠANA, PENSIJU SHĒMAS UN STANDARTIZĒTAS GARANTIJU SHĒMAS

Tas ietver: a) nedzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves, b) dzīvības apdrošināšanu un gada rentes tiesības, c) pensijas tiesības, pensiju fondu prasības pret pensiju pārvaldītājiem un tiesības uz nepensiju fondiem, un d) uzkrājumus standartizēto garantiju prasībām.

6.4.5.   TIRDZNIECĪBAS KREDĪTI UN AVANSI

Tirdzniecības kredīti un avansi ir finanšu prasības, kas rodas preču un pakalpojumu sniedzējiem izsniedzot kredītu saviem klientiem tieši, un avansi par vēl nepabeigtu vai vēl neuzsāktu darbu, klientiem veicot priekšapmaksu par precēm un pakalpojumiem, kas vēl nav sniegti. Tirdzniecības kredīti un avansi rodas, ja samaksa par precēm un pakalpojumiem netiek veikta reizē ar preces īpašumtiesību maiņu vai pakalpojuma sniegšanu.

6.4.6.   CITI DEBITORU/KREDITORU PARĀDI

Šajā kategorijā ir aktīvi vai pasīvi, kas netiek iekļauti tirdzniecības kredītos un avansos vai citos instrumentos. Tā ietver finanšu aktīvus un pasīvus, kas atbilstošie posteņi darījumos, kuros atšķiras darījumu noslēgšanas un attiecīgo maksājumu veikšanas laiks. Tas ietver nodokļu saistības, vērtspapīru pirkšanu un pārdošanu, vērtspapīru aizdošanas maksa, zelta aizdevumu maksa, darba samaksa, dividendes, uzkrātās, bet vēl nesamaksātās sociālās iemaksas.

6.4.7.   SPECIĀLO AIZŅĒMUMA TIESĪBU (SDR) SADALE

SDR sadali SVF dalībvalstīm kā saņēmēja saistības uzrāda pie SDR
  “citos ieguldījumos” ar atbilstošo ierakstu pie SDR
  “rezerves aktīvos”.

6.5.   Rezerves aktīvi

Rezerves aktīvi ir ārējie aktīvi, ko kontrolē monetārās iestādes un kas tām viegli pieejami, lai nodrošinātu maksājumu bilances finansēšanas vajadzības, intervences valūtas tirgū kursa pārvaldības nolūkā un citiem mērķiem (piemēram, stiprinātu uzticību valūtai un tautsaimniecībai, vai būtu par pamatu ārvalstu aizņēmumiem). Rezerves aktīviem jābūt aktīviem ārvalstu valūtā, prasībām pret nerezidentiem, un tiem jābūt reāli esošiem aktīviem. Rezerves aktīvos neietver iespējamos aktīvus. Rezerves aktīvu jēdziena pamatā ir tas, ka monetārās iestādes tos “kontrolē” un ka tie šīm iestādēm “ir viegli pieejami”.

Euro zonas rezerves aktīvus veido Eurosistēmas rezerves aktīvi, t. i., ECB rezerves aktīvi un euro zonas nacionālo centrālo banku (NCB) turētie rezerves aktīvi.

Rezerves aktīvi i) ir Eurosistēmas monetārās iestādes, t. i., ECB vai euro zonas NCB, efektīvā kontrolē; un ii) tie ir Eurosistēmas turētas ļoti likvīdas, tirgojamas un kredītspējīgas prasības pret ārpus euro zonas valstu rezidentiem, kas denominētas konvertējamās valūtās, kas nav euro, kā arī zelts, rezerves pozīcijas SVF vai SDR.

Šī definīcija skaidri nosaka, ka prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas rezidentiem un prasības euro pret ārpus euro zonas valstu rezidentiem nevar uzskatīt par rezerves aktīviem ne valstu, ne euro zonas līmenī. Līdzīgi, centrālo valdību un/vai finanšu ministriju ārvalstu valūtu pozīcijas neiekļauj euro zonas rezerves aktīvu definīcijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību institucionālajiem noteikumiem.

ECB rezerves aktīvus apkopo saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtu 30. pantu un uzskata par tādiem, kas ir tiešā un efektīvā ECB kontrolē. Ciktāl nenotiek īpašumtiesību tālāknodošana, NCB paturētie rezerves aktīvi ir to tiešā un efektīvā kontrolē, un tos uzskata par katras atsevišķas NCB rezerves aktīviem.

Eurosistēmas rezervju statistiku apkopo uz bruto pamata, nekompensējot ar rezervēm saistītās saistības, izņemot rezervju aktīvus, kas iekļauti “atvasināto finanšu instrumentu” apakškategorijā un ko reģistrē uz neto pamata.

Novērtēšana pamatojas uz tirgus cenām, izmantojot i) darījumiem dominējošās tirgus cenas laikā, kad darījums notiek; un ii) turējumiem vidējās tirgus slēgšanas cenas attiecīgā laika posma beigās. Dominējošās tirgus cenas laikā, kad darījums notiek, un vidējās tirgus slēgšanas cenas atsauces laika posma beigās attiecīgi izmanto, lai ārvalstu valūtā denominēto aktīvu darījumus un turējumus konvertētu euro.

Uzskats, ka ārvalstu valūtas likviditāte, kas netiek iekļauta maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas rezerves aktīvu postenī, arī var būt svarīgs rādītājs valsts spējai pildīt saistības ārvalstu valūtā, kļuvis plašāk izplatīts un iekļauts arī SVF Speciālajā datu izplatīšanas standartā. Lai aprēķinātu ārvalstu valūtas likviditāti, dati par bruto rezervēm jāpapildina ar informāciju par citiem ārvalstu valūtas aktīviem un ar rezervēm saistītajām saistībām. Attiecīgi mēneša datus par Eurosistēmas (bruto) rezerves aktīviem papildina ar informāciju par citiem ārvalstu valūtas aktīviem un iepriekš noteiktiem un iespējamiem īstermiņa neto samazinājumiem bruto rezerves aktīvos, ko klasificē pēc atlikušā termiņa. Turklāt ceturkšņa intervālos ir vajadzīga arī valūtas iedalīšana bruto rezerves aktīvos, kas denominēti SDR valūtās (kopā) un citās valūtās (kopā).

6.5.1.   MONETĀRAIS ZELTS

Monetārais zelts ir zelts, kas pieder monetārajām iestādēm (vai citām iestādēm, kas ir monetāro iestāžu efektīvā kontrolē) un kas tiek turēts kā rezerves aktīvs. Tas ietver zeltu un neasignēta zelta kontus nerezidentu iestādēs, kas dod tiesības pieprasīt zelta piegādi.

Monetārā zelta turējumiem jāpaliek nemainīgiem visos atgriezeniskos darījumos ar zeltu (zelta mijmaiņas darījumos, repo darījumos, kredītos un noguldījumos).

| 6.5.1.1. | Zelts ir zelta monētas vai stieņi, kuru tīrība ir vismaz 995 daļas no 1 000, t.sk. zelts, kas tiek turēts asignēta zelta kontos. |
| --- | --- |

6.5.1.1.

| 6.5.1.2. | Neasignēta zelta konti ir prasība pret konta operatoru veikt zelta piegādi. Attiecībā uz šiem kontiem konta nodrošinātājam ir īpašumtiesības uz asignētā materiālā zelta rezervju bāzi, un tas kontu turētājiem piešķir zeltā denominētas prasījuma tiesības. Neasignēta zelta kontus, ko neklasificē kā monetāro zeltu, iekļauj naudas un noguldījumu postenī pie citiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

6.5.1.2.

6.5.2.   SDR

SDR ir starptautiskie rezerves aktīvi, ko SVF izveidojis un dalībvalstīm piešķīris pastāvošo oficiālo rezervju papildināšanai. SDR turējumi ir tikai SVF dalībvalstu monetārajām iestādēm un ierobežotam skaitam starptautisko finanšu iestāžu, kas ir SDR pilnvarotās turētājas.

6.5.3.   REZERVES POZĪCIJA SVF

Šeit iekļauta a) “rezerves kvota”, t. i., ārvalstu valūtas, t.sk. SDR, summas, ko dalībvalsts var īsā laikā saņemt no SVF; un b) SVF parādi saskaņā Vispārējo resursu konta kredīta līgumu, kas brīvi pieejami dalībvalstij.

6.5.4.   PĀRĒJIE REZERVES AKTĪVI

Tie ietver naudu un noguldījumus, vērtspapīrus, atvasinātos finanšu instrumentus un pārējās prasības. Noguldījumi ir noguldījumi, kas pieejami pēc pieprasījuma. Vērtspapīri ietver nerezidentu emitētas likvīdas un tirgojamas akcijas un parāda vērtspapīrus, t.sk. ieguldījumu fondu daļas vai apliecības. Atvasinātos finanšu instrumentus rezerves aktīvos iekļauj tikai tad, ja rezerves aktīvu pārvaldību saistītie atvasinātie instrumenti ir šādu aktīvu novērtēšanas neatņemama sastāvdaļa. Pārējās prasības ir kredīti nerezidentu nebankām, ilgtermiņa aizdevumi SVF Trasta kontam un citi finanšu aktīvi, kas nav iekļauti iepriekšējos posteņos, bet kas atbilst rezerves aktīvu definīcijai.”.

---