# Eiropas Savienības L 314/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 314 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 29. septembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 314

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 29. septembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1340 (2020. gada 22. septembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Brački varenik (AĢIN)) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1341 (2020. gada 28. septembris), ar ko attiecībā uz pagaidu pasākumu piemērošanas periodu groza Īstenošanas regulu (ES) 2020/466 (
  1
  ) | 2 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1342 (2020. gada 25. septembris), ar ko Beļģijas Karalistei saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma | 4 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1343 (2020. gada 25. septembris), ar ko Bulgārijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma | 10 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1344 (2020. gada 25. septembris), ar ko Kipras Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma | 13 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1345 (2020. gada 25. septembris), ar ko Čehijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma | 17 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1346 (2020. gada 25. septembris), ar ko Grieķijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma | 21 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1347 (2020. gada 25. septembris), ar ko Spānijas Karalistei saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma | 24 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1348 (2020. gada 25. septembris), ar ko Horvātijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma | 28 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1349 (2020. gada 25. septembris), ar ko Itālijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma | 31 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1350 (2020. gada 25. septembris), ar ko Lietuvas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma | 35 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1351 (2020. gada 25. septembris), ar ko Latvijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma | 38 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1352 (2020. gada 25. septembris), ar ko Maltas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma | 42 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1353 (2020. gada 25. septembris), ar ko Polijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma | 45 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1354 (2020. gada 25. septembris), ar ko Portugāles Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma | 49 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1355 (2020. gada 25. septembris), ar ko Rumānijai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma | 55 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1356 (2020. gada 25. septembris), ar ko Slovēnijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma | 59 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1357 (2020. gada 25. septembris), ar ko Slovākijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma | 63 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1358 (2020. gada 28. septembris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/103/EK piemērošanu attiecībā uz civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas pārbaudēm saistībā ar to mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu, kuri parasti atrodas Bosnijā un Hercegovinā (
  1
  ) | 66 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti izveidotās Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 2/2019 (2019. gada 5. decembris), ar ko groza Nolīguma starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti I un II pielikumu [2020/1359] | 68 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1340 (2020. gada 22. septembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Brački varenik (AĢIN))

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1341 (2020. gada 28. septembris), ar ko attiecībā uz pagaidu pasākumu piemērošanas periodu groza Īstenošanas regulu (ES) 2020/466 (
  1
  )

1

2

LĒMUMI

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1342 (2020. gada 25. septembris), ar ko Beļģijas Karalistei saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

4

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1343 (2020. gada 25. septembris), ar ko Bulgārijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

10

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1344 (2020. gada 25. septembris), ar ko Kipras Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

13

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1345 (2020. gada 25. septembris), ar ko Čehijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

17

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1346 (2020. gada 25. septembris), ar ko Grieķijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

21

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1347 (2020. gada 25. septembris), ar ko Spānijas Karalistei saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

24

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1348 (2020. gada 25. septembris), ar ko Horvātijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

28

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1349 (2020. gada 25. septembris), ar ko Itālijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

31

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1350 (2020. gada 25. septembris), ar ko Lietuvas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

35

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1351 (2020. gada 25. septembris), ar ko Latvijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

38

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1352 (2020. gada 25. septembris), ar ko Maltas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

42

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1353 (2020. gada 25. septembris), ar ko Polijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

45

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1354 (2020. gada 25. septembris), ar ko Portugāles Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

49

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1355 (2020. gada 25. septembris), ar ko Rumānijai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

55

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1356 (2020. gada 25. septembris), ar ko Slovēnijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

59

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1357 (2020. gada 25. septembris), ar ko Slovākijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

63

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1358 (2020. gada 28. septembris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/103/EK piemērošanu attiecībā uz civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas pārbaudēm saistībā ar to mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu, kuri parasti atrodas Bosnijā un Hercegovinā (
  1
  )

1

66

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti izveidotās Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 2/2019 (2019. gada 5. decembris), ar ko groza Nolīguma starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti I un II pielikumu [2020/1359]

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 29.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 314/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 314/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1340

(2020. gada 22. septembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Brački varenik” (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Horvātijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Brački varenik”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Horvātijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Brački varenik”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Brački varenik” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Brački varenik” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Brački varenik” (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.8. grupas “Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 22. septembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 183, 3.6.2020., 12. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014 (2014. gada 13. jūnijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 29.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 314/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 314/2

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1341

(2020. gada 28. septembris),

ar ko attiecībā uz pagaidu pasākumu piemērošanas periodu groza Īstenošanas regulu (ES) 2020/466

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (1), un jo īpaši tās 141. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) 2017/625 cita starpā nosaka, kā dalībvalstu kompetentajām iestādēm jāveic oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības. Tā Komisiju arī pilnvaro ar īstenošanas aktu pieņemt piemērotus pagaidu pasākumus, kas nepieciešami, lai ierobežotu riskus cilvēka, dzīvnieku un augu veselībai un dzīvnieku labturībai, ja tai ir liecības, ka kādas dalībvalsts kontroles sistēmas darbība ir nopietni traucēta. |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) 2017/625 cita starpā nosaka, kā dalībvalstu kompetentajām iestādēm jāveic oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības. Tā Komisiju arī pilnvaro ar īstenošanas aktu pieņemt piemērotus pagaidu pasākumus, kas nepieciešami, lai ierobežotu riskus cilvēka, dzīvnieku un augu veselībai un dzīvnieku labturībai, ja tai ir liecības, ka kādas dalībvalsts kontroles sistēmas darbība ir nopietni traucēta.

| (2) | Lai reaģētu uz pašreizējās, ar koronavīrusa slimību (Covid-19) saistītās krīzes izraisītajiem īpašajiem apstākļiem, Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/466 (2) dalībvalstīm ļauj piemērot pagaidu pasākumus saistībā ar oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām. |
| --- | --- |

(2)

Lai reaģētu uz pašreizējās, ar koronavīrusa slimību (Covid-19) saistītās krīzes izraisītajiem īpašajiem apstākļiem, Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/466 (2) dalībvalstīm ļauj piemērot pagaidu pasākumus saistībā ar oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām.

| (3) | Dalībvalstis ir informējušas Komisiju par to, ka ar Covid-19 saistītās krīzes dēļ to kontroles sistēmu darbība ir nopietni traucēta un ka grūtības veikt oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības ar oficiālajiem sertifikātiem un oficiālajiem apliecinājumiem attiecībā uz dzīvnieku un preču pārvietošanu uz Savienību un Savienībā un grūtības organizēt fiziskas tikšanās ar operatoriem un to personālu oficiālo kontroļu kontekstā pastāvēs arī pēc 2020. gada 1. oktobra. Lai reaģētu uz šiem nopietnajiem traucējumiem, kas, iespējams, pastāvēs arī nākamajos mēnešos, un lai sekmētu oficiālo kontroļu un citu oficiālo darbību plānošanu un veikšanu ar Covid-19 saistītās krīzes laikā, Īstenošanas regulas (ES) 2020/466 piemērošanas periods būtu jāpagarina līdz 2021. gada 1. februārim. |
| --- | --- |

(3)

Dalībvalstis ir informējušas Komisiju par to, ka ar Covid-19 saistītās krīzes dēļ to kontroles sistēmu darbība ir nopietni traucēta un ka grūtības veikt oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības ar oficiālajiem sertifikātiem un oficiālajiem apliecinājumiem attiecībā uz dzīvnieku un preču pārvietošanu uz Savienību un Savienībā un grūtības organizēt fiziskas tikšanās ar operatoriem un to personālu oficiālo kontroļu kontekstā pastāvēs arī pēc 2020. gada 1. oktobra. Lai reaģētu uz šiem nopietnajiem traucējumiem, kas, iespējams, pastāvēs arī nākamajos mēnešos, un lai sekmētu oficiālo kontroļu un citu oficiālo darbību plānošanu un veikšanu ar Covid-19 saistītās krīzes laikā, Īstenošanas regulas (ES) 2020/466 piemērošanas periods būtu jāpagarina līdz 2021. gada 1. februārim.

| (4) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2020/466 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2020/466 būtu attiecīgi jāgroza.

| (5) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2020/466 6. panta otrajā daļā datumu “2020. gada 1. oktobrim” aizstāj ar datumu “2021. gada 1. februārim”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2020. gada 2. oktobra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 28. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/466 (2020. gada 30. marts) par pagaidu pasākumiem ar mērķi ierobežot riskus cilvēka, dzīvnieku un augu veselībai un dzīvnieku labturībai laikā, kad koronavīrusa izraisītās slimības Covid-19 dēļ ir nopietni traucēta dalībvalstu kontroles sistēmu darbība (OV L 98, 31.3.2020., 30. lpp.).

2

---

LĒMUMI

| 29.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 314/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 314/4

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1342

(2020. gada 25. septembris),

ar ko Beļģijas Karalistei saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2020/672 (2020. gada 19. maijs), ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Beļģija 2020. gada 7. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem. |
| --- | --- |

(1)

Beļģija 2020. gada 7. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem.

| (2) | Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Beļģijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Beļģijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 8,9 % un 113,8 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Beļģijas IKP 2020. gadā samazināsies par 8,8 %. |
| --- | --- |

(2)

Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Beļģijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Beļģijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 8,9 % un 113,8 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Beļģijas IKP 2020. gadā samazināsies par 8,8 %.

| (3) | Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Beļģijā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Beļģijā saistībā ar pagaidu bezdarba shēmu chômage temporaire/tijdelijke werkloosheid, ienākumu aizvietojumu pašnodarbinātajiem saistībā ar Covid-19 – “Covid-19 pārvarēšanas tiesības”, Covid-19 bērna kopšanas atvaļinājumu un vairākām reģionālām un kopienas ienākumu atbalsta shēmām un reģionāliem sabiedrības veselības atbalsta pasākumiem, kā izklāstīts 4.–8. apsvērumā. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Beļģijā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Beļģijā saistībā ar pagaidu bezdarba shēmu chômage temporaire/tijdelijke werkloosheid, ienākumu aizvietojumu pašnodarbinātajiem saistībā ar Covid-19 – “Covid-19 pārvarēšanas tiesības”, Covid-19 bērna kopšanas atvaļinājumu un vairākām reģionālām un kopienas ienākumu atbalsta shēmām un reģionāliem sabiedrības veselības atbalsta pasākumiem, kā izklāstīts 4.–8. apsvērumā.

| (4) | Ar “Arrêté royal du 30 mars 2020
  /Koninklijk besluit van 30 maart 2020
  ” (2), kas minēts Beļģijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, pagaidu bezdarba shēma chômage temporaire/tijdelijke werkloosheid tika pielāgota Covid-19 un nodrošina kompensāciju darbiniekiem, kuru darbs ir samazināts vai apturēts samazinātas darba slodzes vai valdības noteikto sociālās distancēšanās pasākumu dēļ. Minētā pagaidu bezdarba shēma pastāvēja pirms Covid-19 pandēmijas, bet prasības par piekļuvi shēmai tika pielāgotas saistībā ar Covid-19 un tika arī atvieglota pieteikšanās procedūra. Turklāt pagaidu bezdarba pabalsts tika palielināts no 65 % līdz 70 % no dienas vidējās algas (nepārsniedzot 2 754,76 EUR bruto mēnesī). Papildus tam tika ieviesta dienas piemaksa 5,36 EUR apmērā. |
| --- | --- |

(4)

Ar “Arrêté royal du 30 mars 2020
  /Koninklijk besluit van 30 maart 2020
  ” (2), kas minēts Beļģijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, pagaidu bezdarba shēma chômage temporaire/tijdelijke werkloosheid tika pielāgota Covid-19 un nodrošina kompensāciju darbiniekiem, kuru darbs ir samazināts vai apturēts samazinātas darba slodzes vai valdības noteikto sociālās distancēšanās pasākumu dēļ. Minētā pagaidu bezdarba shēma pastāvēja pirms Covid-19 pandēmijas, bet prasības par piekļuvi shēmai tika pielāgotas saistībā ar Covid-19 un tika arī atvieglota pieteikšanās procedūra. Turklāt pagaidu bezdarba pabalsts tika palielināts no 65 % līdz 70 % no dienas vidējās algas (nepārsniedzot 2 754,76 EUR bruto mēnesī). Papildus tam tika ieviesta dienas piemaksa 5,36 EUR apmērā.

| (5) | Ar “Loi du 23 mars 2020/Wet van 23 maart 2020
  ” (3), kas minēts Beļģijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, tika paplašināta esošā ienākumu aizvietojuma shēma pašnodarbinātajiem, proti, “pārvarēšanas tiesības” (Droit passerelle/Overbruggingsrecht), ieviešot “Covid-19 pārvarēšanas tiesības”. Tas ir pabalsts, ko piešķir, ja valdības noteiktie sociālās distancēšanās pasākumi ir izraisījuši pilnīgu vai daļēju pašnodarbinātības darbību pārtraukšanu vai brīvprātīgu pārtraukšanu vismaz septiņas secīgas kalendārās dienas mēnesī. Sākot ar 2020. gada jūniju, pabalsts ir paredzēts pašnodarbinātajiem, kas atsākuši darbību, bet joprojām saskaras ar apgrozījuma samazinājumu salīdzinājumā ar 2019. gadu. Pašnodarbinātie, kas vēl nevar atsākt darbību, joprojām var saņemt pabalstu, bet tām ir jāpierāda, ka tas ir Covid-19 ierobežojumu dēļ. |
| --- | --- |

(5)

Ar “Loi du 23 mars 2020/Wet van 23 maart 2020
  ” (3), kas minēts Beļģijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, tika paplašināta esošā ienākumu aizvietojuma shēma pašnodarbinātajiem, proti, “pārvarēšanas tiesības” (Droit passerelle/Overbruggingsrecht), ieviešot “Covid-19 pārvarēšanas tiesības”. Tas ir pabalsts, ko piešķir, ja valdības noteiktie sociālās distancēšanās pasākumi ir izraisījuši pilnīgu vai daļēju pašnodarbinātības darbību pārtraukšanu vai brīvprātīgu pārtraukšanu vismaz septiņas secīgas kalendārās dienas mēnesī. Sākot ar 2020. gada jūniju, pabalsts ir paredzēts pašnodarbinātajiem, kas atsākuši darbību, bet joprojām saskaras ar apgrozījuma samazinājumu salīdzinājumā ar 2019. gadu. Pašnodarbinātie, kas vēl nevar atsākt darbību, joprojām var saņemt pabalstu, bet tām ir jāpierāda, ka tas ir Covid-19 ierobežojumu dēļ.

| (6) | Ar “Arrêté royal du 13 mai 2020 n° 23/Koninklijk besluit nr. 23 van13 mei 2020” (4), kā minēts Beļģijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, tika ieviests Covid-19 bērna kopšanas atvaļinājums, kas ir īpašs bērna kopšanas atvaļinājums, kurš neietekmē tiesības uz parasto bērna kopšanas atvaļinājumu un ļauj vecākiem laikā no 2020. gada maija līdz septembrim izmantot atvaļinājumu, lai sniegtu papildu aprūpi saviem bērniem, saņemot lielāku pabalstu nekā bērna parastā kopšanas atvaļinājuma laikā.
  Covid-19 bērna kopšanas atvaļinājumu var uzskatīt par pasākumu, kas ir līdzīgs Regulā (ES) 2020/672 minētajām saīsināta darba laika shēmām, jo tas nodrošina ienākumu atbalstu darba ņēmējiem un palīdz saglabāt darbvietas, novēršot to, ka vecāki, kuriem skolas slēgšanas laikā ir jārūpējas par saviem bērniem, izbeidz darba attiecības. |
| --- | --- |

(6)

Ar “Arrêté royal du 13 mai 2020 n° 23/Koninklijk besluit nr. 23 van13 mei 2020” (4), kā minēts Beļģijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, tika ieviests Covid-19 bērna kopšanas atvaļinājums, kas ir īpašs bērna kopšanas atvaļinājums, kurš neietekmē tiesības uz parasto bērna kopšanas atvaļinājumu un ļauj vecākiem laikā no 2020. gada maija līdz septembrim izmantot atvaļinājumu, lai sniegtu papildu aprūpi saviem bērniem, saņemot lielāku pabalstu nekā bērna parastā kopšanas atvaļinājuma laikā.

Covid-19 bērna kopšanas atvaļinājumu var uzskatīt par pasākumu, kas ir līdzīgs Regulā (ES) 2020/672 minētajām saīsināta darba laika shēmām, jo tas nodrošina ienākumu atbalstu darba ņēmējiem un palīdz saglabāt darbvietas, novēršot to, ka vecāki, kuriem skolas slēgšanas laikā ir jārūpējas par saviem bērniem, izbeidz darba attiecības.

| (7) | Pamatojoties uz šādiem tiesību aktiem, kuri ir minēti Beļģijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā: “Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n° 2020/019 du23 avril 2020/Bijzondere machtenbesluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering nr. 2020/019 van23 april 2020” (5), “Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n° 2020/030 du28 mai 2020/Bijzondere machtenbesluit nr. 2020/030 van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 28 mei 2020
  ” (6);

  “
  Notification de la réunion du conseil des ministres du gouvernement de la région de Bruxelles-Capitale du jeudi 14 mai 2020/Betekening van de vergadering van de Ministerraad van de brusselse hoofdstedelijk regering van donderdag
  14 mei 2020
  ”
   (7), “
  Besluit van de Vlaamse Regering van 20 maart 2020

  ”
   (8), “
  Besluit van de Vlaamse Regering van
  10 april 2020
  ”
   (9), “
  Besluit van de Vlaamse Regering van
  12 juni 2020
  ”
   (10);

  “
  Arrêté du Gouvernement de la Communauté française de pouvoirs spéciaux n° 4 du 23 avril 2020

  ”
   (11), “
  Arrêté du Gouvernement de la Communauté française du 7 avril 2020

  ”
   (12), “
  Arrêté ministériel portant exécution de l’arrêté du Gouvernement wallon du 20 mars 2020
  ”
   (13); “
  Arrêté du Gouvernement wallon du 19 juin 2020

  ”
   (14); “
  Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret I vom
  6. April 2020
  ”; un “
  Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret III vom
  20. Juli 2020
  ”, Beļģijas iestādes ir ieviesušas vairākas reģionālas un kopienas shēmas, kas nodrošina ienākumu atbalstu pašnodarbinātajiem, vienas personas sabiedrībām un citiem darbiniekiem, kuri nekvalificējas cita veida ienākumu atbalstam. Jo īpaši kompensācijas prēmija uzņēmumiem un uzņēmējiem Briseles galvaspilsētas reģionā, traucējumu, kompensācijas un atbalsta prēmija Flandrijas reģionā un Flāmu kopienā un kompensācijas prēmija par uzņēmuma slēgšanu Valonijas reģionā sniedz vispārēju vienreizēju atbalstu uzņēmumiem un pašnodarbinātajiem, kurām bija jāpārtrauc darbība Covid-19 dēļ vai kuras saskārās ar ievērojamu apgrozījuma samazināšanos.
  Ja pasākumi ir paredzēti plašākam saņēmēju lokam, ir pieprasītas tikai summas izdevumiem, kas saistīti ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas sabiedrībām. Citi pasākumi (kompensācijas prēmija periodiska darba veicējiem Briseles galvaspilsētas reģionā, bērnudārzu subsīdija un subsīdijas kultūras darbiniekiem franču kopienā, apmācības pasākumi Valonijas reģionā, kultūras darbinieku un pašnodarbināto subsīdija un tūrisma operatoru subsīdija vāciski runājošajā kopienā) ir vērsti uz pašnodarbinātajiem un darba ņēmējiem, kuri nekvalificējas pagaidu bezdarba shēmai konkrētās nozarēs (kultūras un aprūpes nozare, apmācības pasākumi). Tā kā vāciski runājošās kopienas subsīdijas kultūras darbiniekiem un pašnodarbinātajiem sniedz aizdevumus, kurus var pārvērst dotācijās, lai izpildītu prasību, ka izdevumiem ir jābūt publiskiem, saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 būtu jāatbalsta tikai tie izdevumi, kas saistīti ar aizdevumiem, kuri ir pārvērsti dotācijās. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz šādiem tiesību aktiem, kuri ir minēti Beļģijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā: “Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n° 2020/019 du23 avril 2020/Bijzondere machtenbesluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering nr. 2020/019 van23 april 2020” (5), “Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n° 2020/030 du28 mai 2020/Bijzondere machtenbesluit nr. 2020/030 van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 28 mei 2020
  ” (6);

“
  Notification de la réunion du conseil des ministres du gouvernement de la région de Bruxelles-Capitale du jeudi 14 mai 2020/Betekening van de vergadering van de Ministerraad van de brusselse hoofdstedelijk regering van donderdag
  14 mei 2020
  ”
   (7), “
  Besluit van de Vlaamse Regering van 20 maart 2020

  ”
   (8), “
  Besluit van de Vlaamse Regering van
  10 april 2020
  ”
   (9), “
  Besluit van de Vlaamse Regering van
  12 juni 2020
  ”
   (10);

“
  Arrêté du Gouvernement de la Communauté française de pouvoirs spéciaux n° 4 du 23 avril 2020

  ”
   (11), “
  Arrêté du Gouvernement de la Communauté française du 7 avril 2020

  ”
   (12), “
  Arrêté ministériel portant exécution de l’arrêté du Gouvernement wallon du 20 mars 2020
  ”
   (13); “
  Arrêté du Gouvernement wallon du 19 juin 2020

  ”
   (14); “
  Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret I vom
  6. April 2020
  ”; un “
  Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret III vom
  20. Juli 2020
  ”, Beļģijas iestādes ir ieviesušas vairākas reģionālas un kopienas shēmas, kas nodrošina ienākumu atbalstu pašnodarbinātajiem, vienas personas sabiedrībām un citiem darbiniekiem, kuri nekvalificējas cita veida ienākumu atbalstam. Jo īpaši kompensācijas prēmija uzņēmumiem un uzņēmējiem Briseles galvaspilsētas reģionā, traucējumu, kompensācijas un atbalsta prēmija Flandrijas reģionā un Flāmu kopienā un kompensācijas prēmija par uzņēmuma slēgšanu Valonijas reģionā sniedz vispārēju vienreizēju atbalstu uzņēmumiem un pašnodarbinātajiem, kurām bija jāpārtrauc darbība Covid-19 dēļ vai kuras saskārās ar ievērojamu apgrozījuma samazināšanos.

Ja pasākumi ir paredzēti plašākam saņēmēju lokam, ir pieprasītas tikai summas izdevumiem, kas saistīti ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas sabiedrībām. Citi pasākumi (kompensācijas prēmija periodiska darba veicējiem Briseles galvaspilsētas reģionā, bērnudārzu subsīdija un subsīdijas kultūras darbiniekiem franču kopienā, apmācības pasākumi Valonijas reģionā, kultūras darbinieku un pašnodarbināto subsīdija un tūrisma operatoru subsīdija vāciski runājošajā kopienā) ir vērsti uz pašnodarbinātajiem un darba ņēmējiem, kuri nekvalificējas pagaidu bezdarba shēmai konkrētās nozarēs (kultūras un aprūpes nozare, apmācības pasākumi). Tā kā vāciski runājošās kopienas subsīdijas kultūras darbiniekiem un pašnodarbinātajiem sniedz aizdevumus, kurus var pārvērst dotācijās, lai izpildītu prasību, ka izdevumiem ir jābūt publiskiem, saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 būtu jāatbalsta tikai tie izdevumi, kas saistīti ar aizdevumiem, kuri ir pārvērsti dotācijās.

| (8) | Visbeidzot, “Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret I vom6. April 2020”, kas minēts Beļģijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, ieviesa pasākumus saistībā ar veselības aizsardzību vāciski runājošajā kopienā, kuri ietver mācības par higiēnas jautājumiem, aizsardzības materiālu nodrošināšanu dzīvokļu un aprūpes centriem, slimnīcām un medicīnas pakalpojumu sniedzējiem un informācijas kampaņas. |
| --- | --- |

(8)

Visbeidzot, “Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret I vom6. April 2020”, kas minēts Beļģijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, ieviesa pasākumus saistībā ar veselības aizsardzību vāciski runājošajā kopienā, kuri ietver mācības par higiēnas jautājumiem, aizsardzības materiālu nodrošināšanu dzīvokļu un aprūpes centriem, slimnīcām un medicīnas pakalpojumu sniedzējiem un informācijas kampaņas.

| (9) | Beļģija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Beļģija ir sniegusi Komisijai atbilstošus pierādījumus par to, ka faktiskie un plānotie publiskie izdevumi, sākot ar 2020. gada 1. februāri, ir palielinājušies par 7 803 380 000EUR sakarā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo tas ir saistīts gan ar jauniem pasākumiem, gan esošo pasākumu paplašināšanu, kas aptver ievērojamu Beļģijas uzņēmumu un darbaspēka daļu. |
| --- | --- |

(9)

Beļģija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Beļģija ir sniegusi Komisijai atbilstošus pierādījumus par to, ka faktiskie un plānotie publiskie izdevumi, sākot ar 2020. gada 1. februāri, ir palielinājušies par 7 803 380 000EUR sakarā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo tas ir saistīts gan ar jauniem pasākumiem, gan esošo pasākumu paplašināšanu, kas aptver ievērojamu Beļģijas uzņēmumu un darbaspēka daļu.

| (10) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Beļģiju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī ar pasākumu veselības jomā ieviešanu saistībā ar Covid-19 uzliesmojumu, kuri minēti 2020. gada 7. augusta pieprasījumā. |
| --- | --- |

(10)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Beļģiju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī ar pasākumu veselības jomā ieviešanu saistībā ar Covid-19 uzliesmojumu, kuri minēti 2020. gada 7. augusta pieprasījumā.

| (11) | Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Beļģijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Beļģijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm.

| (12) | Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem. |
| --- | --- |

(12)

Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem.

| (13) | Beļģijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu īstenošanu, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Beļģija ir izpildījusi minētos izdevumus. |
| --- | --- |

(13)

Beļģijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu īstenošanu, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Beļģija ir izpildījusi minētos izdevumus.

| (14) | Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Beļģijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus, |
| --- | --- |

(14)

Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Beļģijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Beļģija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

1.   Savienība dara pieejamu Beļģijai aizdevumu, kura maksimālais apmērs ir 7 803 380 000 EUR. Aizdevuma maksimālais vidējais termiņš ir 15 gadi.

2.   Ar šo lēmumu piešķirtās finansiālās palīdzības pieejamības periods ir 18 mēneši, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma spēkā stāšanās.

3.   Komisija piešķir Savienības finansiālo palīdzību Beļģijai ne vairāk kā astoņās daļās. Vienu daļu var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Pirmās daļas maksājumu atmaksas termiņi var būt ilgāki nekā maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā. Šādos gadījumos turpmāko maksājumu atmaksas termiņus nosaka tā, lai maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā, ir ievērots, tiklīdz visas daļas ir izmaksātas.

4.   Pirmo daļu izmaksā pēc tam, kad stājies spēkā aizdevuma līgums, kas paredzēts Regulas (ES) 2020/672 8. panta 2. punktā.

5.   Beļģija sedz Savienības finansējuma izmaksas, kas minētas Regulas (ES) 2020/672 4. pantā, par katru daļu un visas Savienības maksas, izmaksas un izdevumus, kas izriet no jebkura finansējuma attiecībā uz aizdevumu, kas piešķirts saskaņā ar šā panta 1. punktu.

6.   Komisija lemj par daļu apmēru un izmaksāšanu, kā arī par maksājumu apmēru.

3. pants

Beļģija var finansēt šādus pasākumus:

| a) | pagaidu bezdarba shēmu chômage temporaire/tijdelijke werkloosheid, ko paredz “Koninklijk besluit van 30 maart 2020 tot aanpassing van de procedures in het kader van tijdelijke werkloosheid omwille van het Covid-19-virus en tot wijziging van artikel 10 van het koninklijk besluit van6 mei 2019tot wijziging van de artikelen 27, 51, 52bis, 58, 58/3 en 63 van het koninklijk besluit van25 november 1991houdende de werkloosheidsreglementering en tot invoeging van de artikelen 36sexies, 63bis en 124bis in hetzelfde besluit/Arrêté royal du 30 mars 2020 visant à adapter les procédures dans le cadre du chômage temporaire dû au virus Covid-19 et à modifier l’article 10 de l’arrêté royal du 6 mai 2019 modifiant les articles 27, 51, 52bis, 58, 58/3 et 63 de l’arrêté royal du 25 novembre 1991 portant réglementation du chômage et insérant les articles 36sexies, 63bis et 124bis dans le même arrêté”; |
| --- | --- |

a)

pagaidu bezdarba shēmu chômage temporaire/tijdelijke werkloosheid, ko paredz “Koninklijk besluit van 30 maart 2020 tot aanpassing van de procedures in het kader van tijdelijke werkloosheid omwille van het Covid-19-virus en tot wijziging van artikel 10 van het koninklijk besluit van6 mei 2019tot wijziging van de artikelen 27, 51, 52bis, 58, 58/3 en 63 van het koninklijk besluit van25 november 1991houdende de werkloosheidsreglementering en tot invoeging van de artikelen 36sexies, 63bis en 124bis in hetzelfde besluit/Arrêté royal du 30 mars 2020 visant à adapter les procédures dans le cadre du chômage temporaire dû au virus Covid-19 et à modifier l’article 10 de l’arrêté royal du 6 mai 2019 modifiant les articles 27, 51, 52bis, 58, 58/3 et 63 de l’arrêté royal du 25 novembre 1991 portant réglementation du chômage et insérant les articles 36sexies, 63bis et 124bis dans le même arrêté”;

| b) | ar Covid-19 saistīto ienākumu aizvietojuma shēmu pašnodarbinātajiem – “krīzes pārvarēšanas tiesības”, ko paredz “Loi du 23 mars 2020 modifiant la loi du 22 décembre 2016 instaurant un droit passerelle en faveur des travailleurs indépendants et introduisant les mesures temporaires dans le cadre du COVID-19 en faveur des travailleurs indépendants/Wet van 23 maart 2020 tot wijziging van de wet van22 december 2016houdende invoering van een overbruggingsrecht ten gunste van zelfstandigen en tot invoering van tijdelijke maatregelen in het kader van COVID-19 ten gunste van zelfstandigen”; |
| --- | --- |

b)

ar Covid-19 saistīto ienākumu aizvietojuma shēmu pašnodarbinātajiem – “krīzes pārvarēšanas tiesības”, ko paredz “Loi du 23 mars 2020 modifiant la loi du 22 décembre 2016 instaurant un droit passerelle en faveur des travailleurs indépendants et introduisant les mesures temporaires dans le cadre du COVID-19 en faveur des travailleurs indépendants/Wet van 23 maart 2020 tot wijziging van de wet van22 december 2016houdende invoering van een overbruggingsrecht ten gunste van zelfstandigen en tot invoering van tijdelijke maatregelen in het kader van COVID-19 ten gunste van zelfstandigen”;

| c) | Covid-19 bērna kopšanas atvaļinājumu, ko paredz “Arrêté royal du13 mai 2020n° 23 pris en exécution de l’article 5, § 1, 5°, de la loi du 27 mars 2020 accordant des pouvoirs au Roi afin de prendre des mesures dans la lutte contre la propagation du coronavirus COVID-19 (II) visant le congé parental corona/Koninklijk besluit nr. 23 van 13 mei 2020, tot uitvoering van artikel 5, § 1, 5°, van de wet van 27 maart 2020 die machtiging verleent aan de Koning om maatregelen te nemen in de strijd tegen de verspreiding van het coronavirus COVID-19 (II) houdende het corona ouderschapsverlof”; |
| --- | --- |

c)

Covid-19 bērna kopšanas atvaļinājumu, ko paredz “Arrêté royal du13 mai 2020n° 23 pris en exécution de l’article 5, § 1, 5°, de la loi du 27 mars 2020 accordant des pouvoirs au Roi afin de prendre des mesures dans la lutte contre la propagation du coronavirus COVID-19 (II) visant le congé parental corona/Koninklijk besluit nr. 23 van 13 mei 2020, tot uitvoering van artikel 5, § 1, 5°, van de wet van 27 maart 2020 die machtiging verleent aan de Koning om maatregelen te nemen in de strijd tegen de verspreiding van het coronavirus COVID-19 (II) houdende het corona ouderschapsverlof”;

| d) | šādas reģionālās un kopienas ienākumu atbalsta shēmas:






  i) | Briseles galvaspilsētas reģionā:






  — | kompensācijas prēmiju uzņēmumiem, kā to paredz “
  Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n° 2020/019
  du 23 avril 2020/Bijzondere machtenbesluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering nr. 2020/019 van
  23 april 2020
  ”, par to izdevumu daļu, kas saistīti ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas sabiedrībām, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

šādas reģionālās un kopienas ienākumu atbalsta shēmas:

i)

Briseles galvaspilsētas reģionā:

—

kompensācijas prēmiju uzņēmumiem, kā to paredz “
  Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n° 2020/019
  du 23 avril 2020/Bijzondere machtenbesluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering nr. 2020/019 van
  23 april 2020
  ”, par to izdevumu daļu, kas saistīti ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas sabiedrībām,

| — | kompensācijas prēmiju uzņēmējiem, kā to paredz “
  Bijzondere machtenbesluit nr. 2020/030 van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 28 mei 2020/Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n° 2020/030 du
  28 mai 2020
  ”, par to izdevumu daļu, kas saistīti ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas sabiedrībām, |
| --- | --- |

—

kompensācijas prēmiju uzņēmējiem, kā to paredz “
  Bijzondere machtenbesluit nr. 2020/030 van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 28 mei 2020/Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n° 2020/030 du
  28 mai 2020
  ”, par to izdevumu daļu, kas saistīti ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas sabiedrībām,

| — | kompensācijas prēmiju periodiska darba veicējiem, kā to paredz “
  Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 24 juillet 2020 instaurant une aide exceptionnelle pour les travailleurs intermittents de la culture/Besluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van
  24 juli 2020
  houdende invoering van uitzonderlijke steun voor de cultuurwerkers
  ”; |
| --- | --- |

—

kompensācijas prēmiju periodiska darba veicējiem, kā to paredz “
  Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 24 juillet 2020 instaurant une aide exceptionnelle pour les travailleurs intermittents de la culture/Besluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van
  24 juli 2020
  houdende invoering van uitzonderlijke steun voor de cultuurwerkers
  ”;

| ii) | Flandrijas reģionā un Flāmu kopienā:






  — | traucējuma prēmiju, kā to paredz “
  Besluit van de Vlaamse Regering van 20 maart 2020

  ”, par to izdevumu daļu, kas saistīti ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas sabiedrībām, |
| --- | --- | --- |

ii)

Flandrijas reģionā un Flāmu kopienā:

—

traucējuma prēmiju, kā to paredz “
  Besluit van de Vlaamse Regering van 20 maart 2020

  ”, par to izdevumu daļu, kas saistīti ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas sabiedrībām,

| — | kompensācijas prēmiju, kā to paredz “
  Besluit van de Vlaamse Regering van
  10 april 2020
  ”, par to izdevumu daļu, kas saistīti ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas sabiedrībām, |
| --- | --- |

—

kompensācijas prēmiju, kā to paredz “
  Besluit van de Vlaamse Regering van
  10 april 2020
  ”, par to izdevumu daļu, kas saistīti ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas sabiedrībām,

| — | atbalsta prēmiju, kā to paredz “
  Besluit van de Vlaamse Regering van
  12 juni 2020
  ”, par to izdevumu daļu, kas saistīti ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas sabiedrībām; |
| --- | --- |

—

atbalsta prēmiju, kā to paredz “
  Besluit van de Vlaamse Regering van
  12 juni 2020
  ”, par to izdevumu daļu, kas saistīti ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas sabiedrībām;

| iii) | franciski runājošajā kopienā:






  — | kultūras darbinieku subsīdiju, kā to paredz “
  Arrêté du Gouvernement de la Communauté française de pouvoirs spéciaux n° 4 du 23 avril 2020

  ”, |
| --- | --- | --- |

iii)

franciski runājošajā kopienā:

—

kultūras darbinieku subsīdiju, kā to paredz “
  Arrêté du Gouvernement de la Communauté française de pouvoirs spéciaux n° 4 du 23 avril 2020

  ”,

| — | bērnudārzu subsīdiju, kā to paredz “
  Arrêté du Gouvernement de la Communauté française du 7 avril 2020

  ”, par to izdevumu daļu, kas saistīti ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas sabiedrībām; |
| --- | --- |

—

bērnudārzu subsīdiju, kā to paredz “
  Arrêté du Gouvernement de la Communauté française du 7 avril 2020

  ”, par to izdevumu daļu, kas saistīti ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas sabiedrībām;

| iv) | Valonijas reģionā:






  — | kompensācijas prēmiju par uzņēmuma slēgšanu, kā to paredz “
  Arrêté du Gouvernement de la Communauté française du 8 avril 2020

  ”, par to izdevumu daļu, kas saistīti ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas sabiedrībām, |
| --- | --- | --- |

iv)

Valonijas reģionā:

—

kompensācijas prēmiju par uzņēmuma slēgšanu, kā to paredz “
  Arrêté du Gouvernement de la Communauté française du 8 avril 2020

  ”, par to izdevumu daļu, kas saistīti ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas sabiedrībām,

| — | apmācības pasākumus, kā to paredz “
  Arrêté du Gouvernement wallon du 19 juin 2020

  ”; |
| --- | --- |

—

apmācības pasākumus, kā to paredz “
  Arrêté du Gouvernement wallon du 19 juin 2020

  ”;

| v) | vāciski runājošajā kopienā:






  — | subsīdijas kultūras darbiniekiem un pašnodarbinātajiem, kā to apredz “
  Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret I vom
  6. April 2020
  , Art. 7
  ”, par to izdevumu daļu, kas saistīti ar aizdevumiem, kas pārvērsti dotācijās, |
| --- | --- | --- |

v)

vāciski runājošajā kopienā:

—

subsīdijas kultūras darbiniekiem un pašnodarbinātajiem, kā to apredz “
  Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret I vom
  6. April 2020
  , Art. 7
  ”, par to izdevumu daļu, kas saistīti ar aizdevumiem, kas pārvērsti dotācijās,

| — | subsīdijas tūrisma operatoriem, kā to paredz “
  Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret III vom
  20. Juli 2020
  ” 4. pants, par to izdevumu daļu, kas saistīti ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas sabiedrībām; |
| --- | --- |

—

subsīdijas tūrisma operatoriem, kā to paredz “
  Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret III vom
  20. Juli 2020
  ” 4. pants, par to izdevumu daļu, kas saistīti ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas sabiedrībām;

| e) | pasākumus veselības jomā vāciski runājošajā kopienā, kā to paredz “Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret I vom6. April 2020” 7. pants. |
| --- | --- |

e)

pasākumus veselības jomā vāciski runājošajā kopienā, kā to paredz “Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret I vom6. April 2020” 7. pants.

4. pants

Beļģija informē Komisiju līdz 2021. gada 30. martam un pēc tam ik pēc sešiem mēnešiem par plānoto publisko izdevumu īstenošanu līdz brīdim, kad šie plānotie publiskie izdevumi ir pilnībā īstenoti.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei.

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad tas paziņots adresātam.

6. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 25. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV L 159, 20.5.2020., 1. lpp.

1

(2)  Koninklijk besluit van 30 maart 2020 tot aanpassing van de procedures in het kader van tijdelijke werkloosheid omwille van het Covid-19-virus en tot wijziging van artikel 10 van het koninklijk besluit van 6 mei 2019 tot wijziging van de artikelen 27, 51, 52bis, 58, 58/3 en 63 van het koninklijk besluit van 25 november 1991 houdende de werkloosheidsreglementering en tot invoeging van de artikelen 36sexies, 63bis en 124bis in hetzelfde besluit/Arrêté royal du 30 mars 2020 visant à adapter les procédures dans le cadre du chômage temporaire dû au virus Covid-19 et à modifier l’article 10 de l’arrêté royal du 6 mai 2019 modifiant les articles 27, 51, 52bis, 58, 58/3 et 63 de l’arrêté royal du 25 novembre 1991 portant réglementation du chômage et insérant les articles 36sexies, 63bis et 124bis dans le même arrêté.

2

(3)  Wet van 23 maart 2020 tot wijziging van de wet van22 december 2016 houdende invoering van een overbruggingsrecht ten gunste van zelfstandigen en tot invoering van tijdelijke maatregelen in het kader van COVID-19 ten gunste van zelfstandigen/Loi du 23 mars 2020 modifiant la loi du 22 décembre 2016 instaurant un droit passerelle en faveur des travailleurs indépendants et introduisant les mesures temporaires dans le cadre du COVID-19 en faveur des travailleurs indépendants.

3

(4)  Koninklijk besluit nr. 23 van 13 mei 2020, tot uitvoering van artikel 5, § 1, 5°, van de wet van 27 maart 2020 die machtiging verleent aan de Koning om maatregelen te nemen in de strijd tegen de verspreiding van het coronavirus COVID-19 (II) houdende het corona ouderschapsverlof/Arrêté royal n° 23 du 13 mai 2020 pris en exécution de l’article 5, § 1, 5°, de la loi du 27 mars 2020 accordant des pouvoirs au Roi afin de prendre des mesures dans la lutte contre la propagation du coronavirus COVID-19 (II) visant le congé parental corona.

4

(5)  Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n° 2020/019 du 23 avril 2020 modifiant l’arrêté de pouvoirs spéciaux n° 2020/013 du 7 avril 2020 relatif à une aide en vue de l’indemnisation des entreprises affectées par les mesures d’urgence pour limiter la propagation du coronavirus COVID-19/Bijzondere machtenbesluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering nr. 2020/019 van 23 april 2020 tot wijziging van het bijzondere machtenbesluit nr. 2020/013 van 7 april 2020 betreffende de steun tot vergoeding van de ondernemingen getroffen door de dringende maatregelen om de verspreiding van het coronavirus COVID-19 te beperken.

5

(6)  Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n° 2020/030 du 28 mai 2020 relatif à l’aide aux entreprises qui subissent une baisse d’activité en raison de la crise sanitaire du COVID-19/Bijzondere machtenbesluit nr. 2020/030 van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 28 mei 2020 betreffende de steun aan ondernemingen die een terugval van hun activiteit ondergaan als gevolg van de gezondheidscrisis COVID-19.

6

(7)  Notification de la réunion du conseil des ministres du gouvernement de la région de Bruxelles-Capitale du jeudi 14 mai 2020, point 25/Betekening van de vergadering van de Ministerraad van de brusselse hoofdstedelijk regering van donderdag 14 mei 2020, punt 25. This political decision has been transposed into a legal act by Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 24 juillet 2020 instaurant une aide exceptionnelle pour les travailleurs intermittents de la culture/Besluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 24 Juli 2020 houdende invoering van uitzonderlijke steun voor decultuurwerkers.

7

(8)  Besluit van de Vlaamse Regering van 20 maart 2020 tot toekenning van steun aan ondernemingen die verplicht moeten sluiten ten gevolge van de maatregelen genomen door de Nationale Veiligheidsraad vanaf 12 maart 2020 inzake het coronavirus.

8

(9)  Besluit van de Vlaamse Regering van 10 april 2020 tot toekenning van steun aan ondernemingen die een omzetdaling hebben ten gevolge van de exploitatiebeperkingen opgelegd door de maatregelen genomen door de Nationale Veiligheidsraad vanaf 12 maart 2020 inzake het coronavirus.

9

(10)  Besluit van de Vlaamse Regering van 12 juni 2020 tot toekenning van steun aan ondernemingen die een omzetdaling hebben ondanks de versoepelde coronavirusmaatregelen, tot wijziging van de artikelen 1, 9 en 11 van het besluit van de Vlaamse Regering van 10 april 2020 tot toekenning van steun aan ondernemingen die een omzetdaling hebben ten gevolge van de exploitatiebeperkingen opgelegd door de maatregelen genomen door de Nationale Veiligheidsraad vanaf 12 maart 2020 inzake het coronavirus, en tot wijziging van de artikelen 1, 6, 9 en 12 van het besluit van de Vlaamse Regering van 20 maart 2020 tot toekenning van steun aan ondernemingen die verplicht moeten sluiten ten gevolge van de maatregelen genomen door de Nationale Veiligheidsraad vanaf 12 maart 2020 inzake het coronavirus.

10

(11)  Arrêté du Gouvernement de la Communauté française de pouvoirs spéciaux n° 4 du 23 avril 2020 relatif au soutien du secteur culturel et du cinéma dans le cadre de la crise sanitaire du COVID-19.

11

(12)  Arrêté du Gouvernement de la Communauté française du 7 avril 2020 relatif au soutien des milieux d’accueil dans le cadre de la crise sanitaire du COVID-19.

12

(13)  Arrêté ministériel portant exécution de l’arrêté du Gouvernement wallon du 8 avril 2020 relatif à l’octroi d’indemnités compensatoires dans le cadre des mesures contre le coronavirus COVID-19 and Arrêté du Gouvernement wallon du 20 mars 2020 relatif à l’octroi d’indemnités compensatoires dans le cadre des mesures contre le coronavirus COVID-19.

13

(14)  Arrêté du Gouvernement wallon du 19 juin 2020 portant des dispositions diverses relatives aux formateurs et au subventionnement des activités de formation des centres de formation du réseau IFAPME.

14

---

| 29.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 314/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 314/10

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1343

(2020. gada 25. septembris),

ar ko Bulgārijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2020/672 (2020. gada 19. maijs), ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Bulgārija 2020. gada 7. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem. |
| --- | --- |

(1)

Bulgārija 2020. gada 7. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem.

| (2) | Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Bulgārijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Bulgārijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 2,8 % un 25,5 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Bulgārijas IKP 2020. gadā samazināsies par 7,1 %. |
| --- | --- |

(2)

Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Bulgārijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Bulgārijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 2,8 % un 25,5 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Bulgārijas IKP 2020. gadā samazināsies par 7,1 %.

| (3) | Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Bulgārijā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Bulgārijā attiecībā uz diviem algas subsīdiju pasākumiem, kā izklāstīts 4. un 5. apsvērumā. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Bulgārijā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Bulgārijā attiecībā uz diviem algas subsīdiju pasākumiem, kā izklāstīts 4. un 5. apsvērumā.

| (4) | Konkrētāk, ar “Ministru padomes 2020. gada 30. marta Dekrētu Nr. 55” (2), kas minēts Bulgārijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, tika ieviests pasākums, kas paredz algas subsīdijas uzņēmumiem, kuri Covid-19 uzliesmojuma dēļ brīvprātīgi vai saskaņā ar likumu ir samazinājuši vai pārtraukuši savu darbību. Darbinieku darbvietas ir jāsaglabā visu laiku, kamēr uzņēmums piedalās shēmā, un tikpat ilgu laiku pēc tam. Mēneša algas subsīdija atbilstīgajiem uzņēmumiem ir 60 % no shēmas dalībnieku darbinieku mēneša bruto algas (ieskaitot darba devēju sociālās nodrošināšanas iemaksas). |
| --- | --- |

(4)

Konkrētāk, ar “Ministru padomes 2020. gada 30. marta Dekrētu Nr. 55” (2), kas minēts Bulgārijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, tika ieviests pasākums, kas paredz algas subsīdijas uzņēmumiem, kuri Covid-19 uzliesmojuma dēļ brīvprātīgi vai saskaņā ar likumu ir samazinājuši vai pārtraukuši savu darbību. Darbinieku darbvietas ir jāsaglabā visu laiku, kamēr uzņēmums piedalās shēmā, un tikpat ilgu laiku pēc tam. Mēneša algas subsīdija atbilstīgajiem uzņēmumiem ir 60 % no shēmas dalībnieku darbinieku mēneša bruto algas (ieskaitot darba devēju sociālās nodrošināšanas iemaksas).

| (5) | Turklāt ar “Ministru padomes 2020. gada 3. jūlija Dekrētu Nr. 151” (3), kas minēts Bulgārijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, tika ieviests pasākums, kas paredz algas subsīdijas uzņēmumiem, kuru ienākumi Covid-19 uzliesmojuma dēļ ir samazinājušies vismaz par 20 %. Darbinieku darbvietas ir jāsaglabā visu laiku, kamēr uzņēmums piedalās shēmā, un tikpat ilgu laiku pēc tam. Mēneša algas subsīdija atbilstīgajiem uzņēmumiem ir 60 % no shēmas dalībnieku darbinieku mēneša bruto algas (ieskaitot darba devēju sociālās nodrošināšanas iemaksas). |
| --- | --- |

(5)

Turklāt ar “Ministru padomes 2020. gada 3. jūlija Dekrētu Nr. 151” (3), kas minēts Bulgārijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, tika ieviests pasākums, kas paredz algas subsīdijas uzņēmumiem, kuru ienākumi Covid-19 uzliesmojuma dēļ ir samazinājušies vismaz par 20 %. Darbinieku darbvietas ir jāsaglabā visu laiku, kamēr uzņēmums piedalās shēmā, un tikpat ilgu laiku pēc tam. Mēneša algas subsīdija atbilstīgajiem uzņēmumiem ir 60 % no shēmas dalībnieku darbinieku mēneša bruto algas (ieskaitot darba devēju sociālās nodrošināšanas iemaksas).

| (6) | Bulgārija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Bulgārija ir sniegusi Komisijai atbilstošus pierādījumus par to, ka faktiskie un plānotie publiskie izdevumi kopš 2020. gada 1. februāra ir palielinājušies par 511 000 000 EUR sakarā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo jaunie pasākumi aptver vai ir paredzēts, ka tie aptvers, ievērojamu Bulgārijas uzņēmumu un darbaspēka daļu. |
| --- | --- |

(6)

Bulgārija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Bulgārija ir sniegusi Komisijai atbilstošus pierādījumus par to, ka faktiskie un plānotie publiskie izdevumi kopš 2020. gada 1. februāra ir palielinājušies par 511 000 000 EUR sakarā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo jaunie pasākumi aptver vai ir paredzēts, ka tie aptvers, ievērojamu Bulgārijas uzņēmumu un darbaspēka daļu.

| (7) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Bulgāriju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas ir tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kas minēti 2020. gada 7. augusta pieprasījumā. |
| --- | --- |

(7)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Bulgāriju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas ir tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kas minēti 2020. gada 7. augusta pieprasījumā.

| (8) | Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Bulgārijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Bulgārijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm.

| (9) | Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem. |
| --- | --- |

(9)

Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem.

| (10) | Bulgārijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu īstenošanu, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Bulgārija ir izpildījusi minētos izdevumus. |
| --- | --- |

(10)

Bulgārijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu īstenošanu, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Bulgārija ir izpildījusi minētos izdevumus.

| (11) | Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Bulgārijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus, |
| --- | --- |

(11)

Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Bulgārijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Bulgārija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

1.   Savienība dara pieejamu Bulgārijai aizdevumu, kura maksimālais apmērs ir 511 000 000 EUR. Aizdevuma maksimālais vidējais termiņš ir 15 gadi.

2.   Ar šo lēmumu piešķirtās finansiālās palīdzības pieejamības periods ir 18 mēneši, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma spēkā stāšanās.

3.   Komisija piešķir Savienības finansiālo palīdzību Bulgārijai ne vairāk kā astoņās daļās. Vienu daļu var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Pirmās daļas maksājumu atmaksas termiņi var būt ilgāki nekā maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā. Šādos gadījumos turpmāko maksājumu atmaksas termiņus nosaka tā, lai maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā, ir ievērots, tiklīdz visas daļas ir izmaksātas.

4.   Pirmo daļu izmaksā pēc tam, kad stājies spēkā aizdevuma līgums, kas paredzēts Regulas (ES) 2020/672 8. panta 2. punktā.

5.   Bulgārija sedz Savienības finansējuma izmaksas, kas minētas Regulas (ES) 2020/672 4. pantā, par katru daļu un visas Savienības maksas, izmaksas un izdevumus, kuri izriet no jebkura finansējuma attiecībā uz aizdevumu, kurš piešķirts saskaņā ar šā panta 1. punktu.

6.   Komisija lemj par daļu apmēru un izmaksāšanu, kā arī par maksājumu apmēru.

3. pants

Bulgārija var finansēt šādus pasākumus:

| a) | algas subsīdijas uzņēmumiem, kā paredzēts “Ministru padomes 2020. gada 30. marta Dekrētā Nr. 55”; |
| --- | --- |

a)

algas subsīdijas uzņēmumiem, kā paredzēts “Ministru padomes 2020. gada 30. marta Dekrētā Nr. 55”;

| b) | algas subsīdijas uzņēmumiem, kā paredzēts “Ministru padomes 2020. gada 3. jūlija Dekrētā Nr. 151”. |
| --- | --- |

b)

algas subsīdijas uzņēmumiem, kā paredzēts “Ministru padomes 2020. gada 3. jūlija Dekrētā Nr. 151”.

4. pants

Bulgārija informē Komisiju līdz 2021. gada 30. martam un pēc tam ik pēc sešiem mēnešiem par plānoto publisko izdevumu īstenošanu līdz brīdim, kad šie plānotie publiskie izdevumi ir pilnībā īstenoti.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Bulgārijas Republikai.

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad tas paziņots adresātam.

6. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 25. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV L 159, 20.5.2020., 1. lpp.

1

(2)  Ministru padomes 2020. gada 30. marta Dekrēts Nr. 55, kas grozīts ar 2020. gada 16. aprīļa Dekrētu Nr. 71 un 2020. gada 28. maija Dekrētu Nr. 106 (Oficiālais Vēstnesis Nr. 31, 2020. gada 1. aprīlis).

2

Oficiālais Vēstnesis

(3)  Ministru padomes 2020. gada 3. jūlija Dekrēts Nr. 151 (Oficiālais Vēstnesis Nr. 60, 2020. gada 7. jūlijs).

3

Oficiālais Vēstnesis

---

| 29.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 314/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 314/13

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1344

(2020. gada 25. septembris),

ar ko Kipras Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2020/672 (2020. gada 19. maijs), ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Kipra 2020. gada 6. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem. |
| --- | --- |

(1)

Kipra 2020. gada 6. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem.

| (2) | Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Kipras īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Kipras vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 7 % un 115,7 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Kipras IKP 2020. gadā samazināsies par 7,7 %. |
| --- | --- |

(2)

Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Kipras īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Kipras vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 7 % un 115,7 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Kipras IKP 2020. gadā samazināsies par 7,7 %.

| (3) | Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Kiprā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Kiprā saistībā ar īpašo atvaļinājuma shēmu vecākiem, shēmām, ar kurām atbalsta uzņēmumus daļējai un pilnīgai to darbības apturēšanai, īpašo shēmu pašnodarbinātajiem, īpašo shēmu viesnīcu vienībām un tūristu mītnēm, īpašo shēmu tādu uzņēmumu atbalstam, kas saistīti ar tūrisma nozari vai ko ietekmē tūrisms, vai kas saistīti ar uzņēmumiem, uz kuriem attiecas obligāta pilnīga apturēšana, īpašo shēmu tādu uzņēmumu atbalstam, kas veic īpašas iepriekš noteiktas darbības, un subsidēšanas shēmu ļoti maziem un maziem uzņēmumiem un pašnodarbinātajiem, kā arī saistībā ar atbalstu sabiedrības veselības aizsardzības pasākumiem attiecībā uz slimības pabalstu shēmu, kā izklāstīts 4.–12. apsvērumā. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Kiprā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Kiprā saistībā ar īpašo atvaļinājuma shēmu vecākiem, shēmām, ar kurām atbalsta uzņēmumus daļējai un pilnīgai to darbības apturēšanai, īpašo shēmu pašnodarbinātajiem, īpašo shēmu viesnīcu vienībām un tūristu mītnēm, īpašo shēmu tādu uzņēmumu atbalstam, kas saistīti ar tūrisma nozari vai ko ietekmē tūrisms, vai kas saistīti ar uzņēmumiem, uz kuriem attiecas obligāta pilnīga apturēšana, īpašo shēmu tādu uzņēmumu atbalstam, kas veic īpašas iepriekš noteiktas darbības, un subsidēšanas shēmu ļoti maziem un maziem uzņēmumiem un pašnodarbinātajiem, kā arī saistībā ar atbalstu sabiedrības veselības aizsardzības pasākumiem attiecībā uz slimības pabalstu shēmu, kā izklāstīts 4.–12. apsvērumā.

| (4) | “Likums 27(I)/2020”, kas minēts Kipras 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, ir bijis pamats vairāku reglamentējošu administratīvo aktu ieviešanai, kuros izklāstīti pasākumi Covid-19 uzliesmojuma seku novēršanai. Uz “Likuma 27(I)/2020” pamata iestādes ir ieviesušas īpašo atvaļinājuma shēmu, kas nodrošina algu kompensāciju vecākiem, kuri strādā privātajā sektorā un kuriem ir bērni līdz 15 gadu vecumam vai bērni jebkurā vecumā ar invaliditāti. Minēto īpašo atvaļinājuma shēmu var uzskatīt par saīsināta darba laika shēmai līdzīgu pasākumu, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tā nodrošina ienākumu atbalstu darba ņēmējiem un palīdz saglabāt darbvietas, novēršot to, ka vecāki, kuriem skolas slēgšanas laikā ir jārūpējas par saviem bērniem, pārtrauc darba attiecības. |
| --- | --- |

(4)

“Likums 27(I)/2020”, kas minēts Kipras 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, ir bijis pamats vairāku reglamentējošu administratīvo aktu ieviešanai, kuros izklāstīti pasākumi Covid-19 uzliesmojuma seku novēršanai. Uz “Likuma 27(I)/2020” pamata iestādes ir ieviesušas īpašo atvaļinājuma shēmu, kas nodrošina algu kompensāciju vecākiem, kuri strādā privātajā sektorā un kuriem ir bērni līdz 15 gadu vecumam vai bērni jebkurā vecumā ar invaliditāti. Minēto īpašo atvaļinājuma shēmu var uzskatīt par saīsināta darba laika shēmai līdzīgu pasākumu, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tā nodrošina ienākumu atbalstu darba ņēmējiem un palīdz saglabāt darbvietas, novēršot to, ka vecāki, kuriem skolas slēgšanas laikā ir jārūpējas par saviem bērniem, pārtrauc darba attiecības.

| (5) | Turklāt iestādes ir ieviesušas shēmu, ar ko atbalsta uzņēmumus, kuriem nācies pilnībā apturēt darbību, un kas nodrošina algu kompensāciju 90 % to uzņēmumu darbinieku, kuri ir spiesti apturēt savu darbību, ar nosacījumu, ka tiek saglabātas darbvietas. Kompensācija sedz 60 % no darbinieka algas vai 60 % no darbinieka sociālās apdrošināšanas vienībām, kas nopelnītas 2018. gadā (2019. gadā par periodu no 2020. gada jūlija līdz augustam), atkarībā no tā, kura summa ir lielāka. Kompensācijas apmērs ir no, maksimums, 1 214 EUR līdz, minimums, 360 EUR mēnesī. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt iestādes ir ieviesušas shēmu, ar ko atbalsta uzņēmumus, kuriem nācies pilnībā apturēt darbību, un kas nodrošina algu kompensāciju 90 % to uzņēmumu darbinieku, kuri ir spiesti apturēt savu darbību, ar nosacījumu, ka tiek saglabātas darbvietas. Kompensācija sedz 60 % no darbinieka algas vai 60 % no darbinieka sociālās apdrošināšanas vienībām, kas nopelnītas 2018. gadā (2019. gadā par periodu no 2020. gada jūlija līdz augustam), atkarībā no tā, kura summa ir lielāka. Kompensācijas apmērs ir no, maksimums, 1 214 EUR līdz, minimums, 360 EUR mēnesī.

| (6) | Shēma, ar ko atbalsta uzņēmumus darbības daļējai apturēšanai, nodrošina algu kompensāciju to uzņēmumu darbiniekiem, kuru apgrozījums ir samazinājies vismaz par 25 %, ar nosacījumu, ka tiek saglabātas darbvietas. Kompensācija sedz 60 % no darbinieka algas vai 60 % no darbinieka sociālās apdrošināšanas vienībām, kas nopelnītas 2018. gadā, atkarībā no tā, kura summa ir lielāka. Kompensācijas apmērs ir no, maksimums, 1 214 EUR līdz, minimums, 360 EUR mēnesī. |
| --- | --- |

(6)

Shēma, ar ko atbalsta uzņēmumus darbības daļējai apturēšanai, nodrošina algu kompensāciju to uzņēmumu darbiniekiem, kuru apgrozījums ir samazinājies vismaz par 25 %, ar nosacījumu, ka tiek saglabātas darbvietas. Kompensācija sedz 60 % no darbinieka algas vai 60 % no darbinieka sociālās apdrošināšanas vienībām, kas nopelnītas 2018. gadā, atkarībā no tā, kura summa ir lielāka. Kompensācijas apmērs ir no, maksimums, 1 214 EUR līdz, minimums, 360 EUR mēnesī.

| (7) | “Īpašā shēma pašnodarbinātajiem” nodrošina kompensāciju pašnodarbinātajiem, kuri nevar veikt nekādu darbību saskaņā ar veselības ministra dekrētu vai Ministru padomes lēmumu. |
| --- | --- |

(7)

“Īpašā shēma pašnodarbinātajiem” nodrošina kompensāciju pašnodarbinātajiem, kuri nevar veikt nekādu darbību saskaņā ar veselības ministra dekrētu vai Ministru padomes lēmumu.

| (8) | “Īpašā shēma viesnīcu vienībām un tūristu mītnēm” nodrošina algu kompensāciju, lai atbalstītu darba ņēmējus viesnīcu nozarē un citos uzņēmumos, kuri nodrošina tūristu mītnes, ja to darba devējs ir pilnībā apturējis darbību vai tā apgrozījums ir samazinājies par vairāk nekā 40 %. Nosacījums dalībai shēmā ir darbvietu saglabāšana. |
| --- | --- |

(8)

“Īpašā shēma viesnīcu vienībām un tūristu mītnēm” nodrošina algu kompensāciju, lai atbalstītu darba ņēmējus viesnīcu nozarē un citos uzņēmumos, kuri nodrošina tūristu mītnes, ja to darba devējs ir pilnībā apturējis darbību vai tā apgrozījums ir samazinājies par vairāk nekā 40 %. Nosacījums dalībai shēmā ir darbvietu saglabāšana.

| (9) | “Īpašā shēma, lai atbalstītu uzņēmumus, kas saistīti ar tūrisma nozari vai ko ietekmē tūrisms, vai kas saistīti ar uzņēmumiem, uz kuriem attiecas obligāta pilnīga apturēšana” nodrošina algu kompensāciju darba ņēmējiem viesnīcu nozarē un citos uzņēmumos, kuri nodrošina tūristu mītnes un kuri ir pilnībā apturējuši darbību vai kuru apgrozījums ir samazinājies par vairāk nekā 55 %, ar nosacījumu, ka tiek saglabātas darbvietas. |
| --- | --- |

(9)

“Īpašā shēma, lai atbalstītu uzņēmumus, kas saistīti ar tūrisma nozari vai ko ietekmē tūrisms, vai kas saistīti ar uzņēmumiem, uz kuriem attiecas obligāta pilnīga apturēšana” nodrošina algu kompensāciju darba ņēmējiem viesnīcu nozarē un citos uzņēmumos, kuri nodrošina tūristu mītnes un kuri ir pilnībā apturējuši darbību vai kuru apgrozījums ir samazinājies par vairāk nekā 55 %, ar nosacījumu, ka tiek saglabātas darbvietas.

| (10) | “Īpašā shēma tādu uzņēmumu atbalstam, kuri veic īpašas iepriekš noteiktas darbības” nodrošina algu kompensāciju to uzņēmumu darbiniekiem, kuru apgrozījums ir samazinājies vismaz par 55 %, ar nosacījumu, ka tiek saglabātas darbvietas. |
| --- | --- |

(10)

“Īpašā shēma tādu uzņēmumu atbalstam, kuri veic īpašas iepriekš noteiktas darbības” nodrošina algu kompensāciju to uzņēmumu darbiniekiem, kuru apgrozījums ir samazinājies vismaz par 55 %, ar nosacījumu, ka tiek saglabātas darbvietas.

| (11) | Turklāt “Papildu budžets, Valsts atbalsta pasākumu pagaidu satvars ekonomikas atbalstam pašreizējā Covid-19 uzliesmojuma situācijā”, kas minēts Kipras 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, ievieš subsīdijas ļoti maziem un maziem uzņēmumiem un pašnodarbinātajiem, kas nodarbina līdz 50 darbiniekiem. Ir pieprasīta tikai tā izdevumu daļa, kas saistīta ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas uzņēmumiem. Minētās subsīdijas nodrošina vienreizēju dotāciju mazo uzņēmumu un pašnodarbināto darbības izdevumu segšanai. Subsidēšanas shēmu var uzskatīt par saīsināta darba laika shēmai līdzīgu pasākumu, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tās mērķis ir aizsargāt pašnodarbinātos vai līdzīgu kategoriju darba ņēmējus no ienākumu samazināšanās vai zaudēšanas. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt “Papildu budžets, Valsts atbalsta pasākumu pagaidu satvars ekonomikas atbalstam pašreizējā Covid-19 uzliesmojuma situācijā”, kas minēts Kipras 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, ievieš subsīdijas ļoti maziem un maziem uzņēmumiem un pašnodarbinātajiem, kas nodarbina līdz 50 darbiniekiem. Ir pieprasīta tikai tā izdevumu daļa, kas saistīta ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas uzņēmumiem. Minētās subsīdijas nodrošina vienreizēju dotāciju mazo uzņēmumu un pašnodarbināto darbības izdevumu segšanai. Subsidēšanas shēmu var uzskatīt par saīsināta darba laika shēmai līdzīgu pasākumu, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tās mērķis ir aizsargāt pašnodarbinātos vai līdzīgu kategoriju darba ņēmējus no ienākumu samazināšanās vai zaudēšanas.

| (12) | Visbeidzot, “slimības pabalstu shēma” nodrošina algu kompensāciju privātā sektora darbiniekiem un pašnodarbinātajiem, ar nosacījumu, ka viņi ir vai nu klasificēti kā neaizsargātas personas saskaņā ar Veselības ministrijas publicētu sarakstu, un iestādes viņus ir ievietojušas karantīnā, vai viņi ir inficēti ar Covid-19. |
| --- | --- |

(12)

Visbeidzot, “slimības pabalstu shēma” nodrošina algu kompensāciju privātā sektora darbiniekiem un pašnodarbinātajiem, ar nosacījumu, ka viņi ir vai nu klasificēti kā neaizsargātas personas saskaņā ar Veselības ministrijas publicētu sarakstu, un iestādes viņus ir ievietojušas karantīnā, vai viņi ir inficēti ar Covid-19.

| (13) | Kipra atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Kipra ir sniegusi Komisijai attiecīgus pierādījumus, ka, sākot ar 2020. gada 1. februāri, faktiskie un plānotie publiskie izdevumi ir palielinājušies par 479 070 000 EUR saistībā ar palielinātu summu, kas tieši ir saistīta ar īpašo atvaļinājuma shēmu vecākiem, shēmām, ar kurām atbalsta uzņēmumus daļējai un pilnīgai to darbības apturēšanai, īpašo shēmu pašnodarbinātajiem, īpašo shēmu viesnīcu vienībām un tūristu mītnēm, īpašo shēmu tādu uzņēmumu atbalstam, kas saistīti ar tūrisma nozari vai ko ietekmē tūrisms, vai kas saistīti ar uzņēmumiem, uz kuriem attiecas obligāta pilnīga apturēšana, īpašo shēmu tādu uzņēmumu atbalstam, kas veic īpašas iepriekš noteiktas darbības, un subsidēšanas shēmu ļoti maziem un maziem uzņēmumiem un pašnodarbinātajiem. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo jaunie pasākumi aptver ievērojamu Kipras uzņēmumu un darbaspēka daļu. |
| --- | --- |

(13)

Kipra atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Kipra ir sniegusi Komisijai attiecīgus pierādījumus, ka, sākot ar 2020. gada 1. februāri, faktiskie un plānotie publiskie izdevumi ir palielinājušies par 479 070 000 EUR saistībā ar palielinātu summu, kas tieši ir saistīta ar īpašo atvaļinājuma shēmu vecākiem, shēmām, ar kurām atbalsta uzņēmumus daļējai un pilnīgai to darbības apturēšanai, īpašo shēmu pašnodarbinātajiem, īpašo shēmu viesnīcu vienībām un tūristu mītnēm, īpašo shēmu tādu uzņēmumu atbalstam, kas saistīti ar tūrisma nozari vai ko ietekmē tūrisms, vai kas saistīti ar uzņēmumiem, uz kuriem attiecas obligāta pilnīga apturēšana, īpašo shēmu tādu uzņēmumu atbalstam, kas veic īpašas iepriekš noteiktas darbības, un subsidēšanas shēmu ļoti maziem un maziem uzņēmumiem un pašnodarbinātajiem. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo jaunie pasākumi aptver ievērojamu Kipras uzņēmumu un darbaspēka daļu.

| (14) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Kipru un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī ar attiecīgo ar veselību saistīto pasākumu ieviešanu Covid-19 uzliesmojuma sakarā, kā minēts 2020. gada 6. augusta pieprasījumā. |
| --- | --- |

(14)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Kipru un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī ar attiecīgo ar veselību saistīto pasākumu ieviešanu Covid-19 uzliesmojuma sakarā, kā minēts 2020. gada 6. augusta pieprasījumā.

| (15) | Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Kiprai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(15)

Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Kiprai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm.

| (16) | Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem. |
| --- | --- |

(16)

Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem.

| (17) | Kiprai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu īstenošanu, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Kipra ir izpildījusi minētos izdevumus. |
| --- | --- |

(17)

Kiprai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu īstenošanu, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Kipra ir izpildījusi minētos izdevumus.

| (18) | Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Kipras esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus, |
| --- | --- |

(18)

Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Kipras esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kipra atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

1.   Savienība dara pieejamu Kiprai aizdevumu, kura maksimālais apmērs ir 479 070 000 EUR. Aizdevuma maksimālais vidējais termiņš ir 15 gadi.

2.   Ar šo lēmumu piešķirtās finansiālās palīdzības pieejamības periods ir 18 mēneši, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma spēkā stāšanās.

3.   Komisija piešķir Savienības finansiālo palīdzību Kiprai ne vairāk kā astoņās daļās. Vienu daļu var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Pirmās daļas maksājumu atmaksas termiņi var būt ilgāki nekā maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā. Šādos gadījumos turpmāko maksājumu atmaksas termiņus nosaka tā, lai maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā, ir ievērots, tiklīdz visas daļas ir izmaksātas.

4.   Pirmo daļu izmaksā pēc tam, kad stājies spēkā aizdevuma līgums, kas paredzēts Regulas (ES) 2020/672 8. panta 2. punktā.

5.   Kipra sedz Savienības finansējuma izmaksas, kas minētas Regulas (ES) 2020/672 4. pantā, par katru daļu un visas Savienības maksas, izmaksas un izdevumus, kas izriet no jebkura finansējuma attiecībā uz aizdevumu, kas piešķirts saskaņā ar šā panta 1. punktu.

6.   Komisija lemj par daļu apmēru un izmaksāšanu, kā arī par maksājumu apmēru.

3. pants

Kipra var finansēt šādus pasākumus:

| a) | īpašā atvaļinājuma shēma vecākiem, kā paredzēts “Likumā 27(I)/2020” un “Reglamentējošajos administratīvajos aktos 127/148/151/184/192/212/213/235/2020”; |
| --- | --- |

a)

īpašā atvaļinājuma shēma vecākiem, kā paredzēts “Likumā 27(I)/2020” un “Reglamentējošajos administratīvajos aktos 127/148/151/184/192/212/213/235/2020”;

| b) | shēmas, kas atbalsta uzņēmumus daļējai un pilnīgai darbības apturēšanai, kā paredzēts “Likumā 27(I)/2020” un “Reglamentējošajos administratīvajos aktos 131/148/151/188/212/213/239/2020 un 151/187/212/213/238/243/273/2020”; |
| --- | --- |

b)

shēmas, kas atbalsta uzņēmumus daļējai un pilnīgai darbības apturēšanai, kā paredzēts “Likumā 27(I)/2020” un “Reglamentējošajos administratīvajos aktos 131/148/151/188/212/213/239/2020 un 151/187/212/213/238/243/273/2020”;

| c) | īpašā atvaļinājuma shēma pašnodarbinātajiem, kā paredzēts “Likumā 27(I)/2020” un “Reglamentējošajos administratīvajos aktos 129/148/151/186/213/237/322/2020)”; |
| --- | --- |

c)

īpašā atvaļinājuma shēma pašnodarbinātajiem, kā paredzēts “Likumā 27(I)/2020” un “Reglamentējošajos administratīvajos aktos 129/148/151/186/213/237/322/2020)”;

| d) | īpašā shēma viesnīcu vienībām un tūristu mītnēm, kā paredzēts “Likumā 27(I)/2020” un “Reglamentējošajos administratīvajos aktos 269/317/2020”; |
| --- | --- |

d)

īpašā shēma viesnīcu vienībām un tūristu mītnēm, kā paredzēts “Likumā 27(I)/2020” un “Reglamentējošajos administratīvajos aktos 269/317/2020”;

| e) | īpašā shēma, lai atbalstītu uzņēmumus, kas saistīti ar tūrisma nozari vai ko ietekmē tūrisms, vai kas saistīti ar uzņēmumiem, uz kuriem attiecas obligāta pilnīga apturēšana, kā paredzēts “Likumā 27(I)/2020” un “Reglamentējošajos administratīvajos aktos 270/318/2020”; |
| --- | --- |

e)

īpašā shēma, lai atbalstītu uzņēmumus, kas saistīti ar tūrisma nozari vai ko ietekmē tūrisms, vai kas saistīti ar uzņēmumiem, uz kuriem attiecas obligāta pilnīga apturēšana, kā paredzēts “Likumā 27(I)/2020” un “Reglamentējošajos administratīvajos aktos 270/318/2020”;

| f) | īpašā shēma tādu uzņēmumu atbalstam, kuri veic īpašas iepriekš noteiktas darbības, kā paredzēts “Likumā 27(I)/2020” un “Reglamentējošajos administratīvajos aktos 272/320/2020”; |
| --- | --- |

f)

īpašā shēma tādu uzņēmumu atbalstam, kuri veic īpašas iepriekš noteiktas darbības, kā paredzēts “Likumā 27(I)/2020” un “Reglamentējošajos administratīvajos aktos 272/320/2020”;

| g) | subsidēšanas shēma ļoti maziem un maziem uzņēmumiem un pašnodarbinātām personām, kā paredzēts “Papildu budžetā, Valsts atbalsta pasākumu pagaidu satvarā ekonomikas atbalstam pašreizējā Covid-19 situācijā”, attiecībā uz izdevumu daļu, kas saistīta ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas uzņēmumiem; |
| --- | --- |

g)

subsidēšanas shēma ļoti maziem un maziem uzņēmumiem un pašnodarbinātām personām, kā paredzēts “Papildu budžetā, Valsts atbalsta pasākumu pagaidu satvarā ekonomikas atbalstam pašreizējā Covid-19 situācijā”, attiecībā uz izdevumu daļu, kas saistīta ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas uzņēmumiem;

| h) | slimības pabalsta shēma, kā paredzēts “Likumā 27(I)/2020” un “Reglamentējošajos administratīvajos aktos 128/148/151/185/212/236/2020”. |
| --- | --- |

h)

slimības pabalsta shēma, kā paredzēts “Likumā 27(I)/2020” un “Reglamentējošajos administratīvajos aktos 128/148/151/185/212/236/2020”.

4. pants

Kipra informē Komisiju līdz 2021. gada 30. martam un pēc tam ik pēc sešiem mēnešiem par plānoto publisko izdevumu īstenošanu līdz brīdim, kad šie plānotie publiskie izdevumi ir pilnībā īstenoti.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Kipras Republikai.

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad tas paziņots adresātam.

6. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 25. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV L 159, 20.5.2020., 1. lpp.

1

---

| 29.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 314/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 314/17

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1345

(2020. gada 25. septembris),

ar ko Čehijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2020/672 (2020. gada 19. maijs), ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Čehijas Republika 2020. gada 7. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem. |
| --- | --- |

(1)

Čehijas Republika 2020. gada 7. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem.

| (2) | Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Čehijas Republikas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Čehijas Republikas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 6,7 % un 38,7 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Čehijas Republikas IKP 2020. gadā samazināsies par 7,8 %. |
| --- | --- |

(2)

Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Čehijas Republikas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Čehijas Republikas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 6,7 % un 38,7 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Čehijas Republikas IKP 2020. gadā samazināsies par 7,8 %.

| (3) | Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Čehijas Republikā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Čehijas Republikā saistībā ar saīsināta darba laika shēmu, kas pazīstama kā programma “Antivīruss” (ar tās apakšprogrammām A variants un B variants), un līdzīgiem pasākumiem, kas vērsti uz darbaspēka izmaksām, kas nav algas (programmas “Antivīruss” C variants), vai atbalstu pašnodarbinātām personām, kā izklāstīts 4.–8. apsvērumā. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Čehijas Republikā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Čehijas Republikā saistībā ar saīsināta darba laika shēmu, kas pazīstama kā programma “Antivīruss” (ar tās apakšprogrammām A variants un B variants), un līdzīgiem pasākumiem, kas vērsti uz darbaspēka izmaksām, kas nav algas (programmas “Antivīruss” C variants), vai atbalstu pašnodarbinātām personām, kā izklāstīts 4.–8. apsvērumā.

| (4) | Konkrētāk, “Valdības 2020. gada 31. marta Rezolūcija Nr. 353” ar grozījumiem, kuras tiesiskais pamats ir “Likuma Nr. 435/2004 Krāj. par nodarbinātību ar grozījumiem” 120. pants, kas minēta Čehijas Republikas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, ieviesa programmas “Antivīruss” A un B variantus. Minētie pasākumi ir paredzēti, lai daļēji kompensētu algu izmaksas privātiem darba devējiem, kuri ir spiesti apturēt vai ievērojami samazināt savu saimniecisko darbību, kas tieši izriet no iestāžu veiktajiem pasākumiem (A variants), vai netieši pandēmijas negatīvās ekonomiskās ietekmes dēļ (B variants), piemēram, darba ņēmējiem, kas nespēj strādāt ceļošanas ierobežojumu dēļ. A variantā valsts sedz 80 % no izmaksātās kompensējošās algas, bet ne vairāk kā 39 000 CZK uz vienu darbinieku mēnesī. B variantā valsts sedz līdz 60 % no izmaksātās kompensējošās algas, bet ne vairāk kā 29 000 CZK uz vienu darbinieku mēnesī. Darba ņēmējus, kas gūst labumu no shēmas, nevar atlaist, kamēr darba devējs piedalās shēmā. Pasākumi ilgst no 2020. gada 12. marta līdz 31. oktobrim (2). |
| --- | --- |

(4)

Konkrētāk, “Valdības 2020. gada 31. marta Rezolūcija Nr. 353” ar grozījumiem, kuras tiesiskais pamats ir “Likuma Nr. 435/2004 Krāj. par nodarbinātību ar grozījumiem” 120. pants, kas minēta Čehijas Republikas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, ieviesa programmas “Antivīruss” A un B variantus. Minētie pasākumi ir paredzēti, lai daļēji kompensētu algu izmaksas privātiem darba devējiem, kuri ir spiesti apturēt vai ievērojami samazināt savu saimniecisko darbību, kas tieši izriet no iestāžu veiktajiem pasākumiem (A variants), vai netieši pandēmijas negatīvās ekonomiskās ietekmes dēļ (B variants), piemēram, darba ņēmējiem, kas nespēj strādāt ceļošanas ierobežojumu dēļ. A variantā valsts sedz 80 % no izmaksātās kompensējošās algas, bet ne vairāk kā 39 000 CZK uz vienu darbinieku mēnesī. B variantā valsts sedz līdz 60 % no izmaksātās kompensējošās algas, bet ne vairāk kā 29 000 CZK uz vienu darbinieku mēnesī. Darba ņēmējus, kas gūst labumu no shēmas, nevar atlaist, kamēr darba devējs piedalās shēmā. Pasākumi ilgst no 2020. gada 12. marta līdz 31. oktobrim (2).

| (5) | Turklāt iestādes ir ieviesušas programmas “Antivīruss” C variantu, pamatojoties uz “Likumu Nr. 300/2020 Krāj.” un “Likumu Nr. 187/2006 Krāj.” (3), kas minēti Čehijas Republikas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā. Tas samazina ar algu nesaistītās darbaspēka izmaksas (piemēram, sociālā nodrošinājuma iemaksas, ko veic darba devējs) maziem uzņēmumiem (līdz 50 darbiniekiem), kuri saglabā darbvietas un algu vismaz 90 % apmērā no apjoma, kāds bija attiecīgi 2020. gada marta beigās un 2020. gada martā. Tikai 90 % no pasākuma kopējiem izdevumiem ir pieprasīti, lai nodrošinātu, ka palīdzība atbilst izdevumiem, kas ir saglabājuši nodarbinātību. Aprēķina bāze ir ierobežota līdz 150 % no vidējās bruto algas Čehijas Republikā. Atbalstu var sniegt daļēji vai visā laikposmā no 2020. gada jūnija līdz augustam; |
| --- | --- |

(5)

Turklāt iestādes ir ieviesušas programmas “Antivīruss” C variantu, pamatojoties uz “Likumu Nr. 300/2020 Krāj.” un “Likumu Nr. 187/2006 Krāj.” (3), kas minēti Čehijas Republikas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā. Tas samazina ar algu nesaistītās darbaspēka izmaksas (piemēram, sociālā nodrošinājuma iemaksas, ko veic darba devējs) maziem uzņēmumiem (līdz 50 darbiniekiem), kuri saglabā darbvietas un algu vismaz 90 % apmērā no apjoma, kāds bija attiecīgi 2020. gada marta beigās un 2020. gada martā. Tikai 90 % no pasākuma kopējiem izdevumiem ir pieprasīti, lai nodrošinātu, ka palīdzība atbilst izdevumiem, kas ir saglabājuši nodarbinātību. Aprēķina bāze ir ierobežota līdz 150 % no vidējās bruto algas Čehijas Republikā. Atbalstu var sniegt daļēji vai visā laikposmā no 2020. gada jūnija līdz augustam;

| (6) | Programma “Pětadvacítka”, kura ieviesta ar “Likumu Nr. 159/2020 Krāj.” (4), kas minēta Čehijas Republikas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, nodrošina pašnodarbinātajiem kompensācijas piemaksu 500 CZK apmērā uz personu par katru kalendāro dienu piemaksas laikposmā tām personām, kuras ir bijušas spiestas apturēt vai būtiski samazināt savu saimniecisko darbību, salīdzinot ar parastu uzņēmējdarbības praksi, Covid-19 radīto sabiedrības veselības risku vai valsts iestāžu veikto krīzes pasākumu dēļ. Programma ir sadalīta divos piemaksu periodos: no 2020. gada 12. marta līdz 30. aprīlim un no 2020. gada 1. maija līdz 8. jūnijam. Kompensācijas piemaksu veido valdības nesaņemtie ieņēmumi, kurus Padomes Regulas (ES) 2020/672 īstenošanas nolūkā var uzskatīt par līdzvērtīgiem publiskiem izdevumiem. |
| --- | --- |

(6)

Programma “Pětadvacítka”, kura ieviesta ar “Likumu Nr. 159/2020 Krāj.” (4), kas minēta Čehijas Republikas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, nodrošina pašnodarbinātajiem kompensācijas piemaksu 500 CZK apmērā uz personu par katru kalendāro dienu piemaksas laikposmā tām personām, kuras ir bijušas spiestas apturēt vai būtiski samazināt savu saimniecisko darbību, salīdzinot ar parastu uzņēmējdarbības praksi, Covid-19 radīto sabiedrības veselības risku vai valsts iestāžu veikto krīzes pasākumu dēļ. Programma ir sadalīta divos piemaksu periodos: no 2020. gada 12. marta līdz 30. aprīlim un no 2020. gada 1. maija līdz 8. jūnijam. Kompensācijas piemaksu veido valdības nesaņemtie ieņēmumi, kurus Padomes Regulas (ES) 2020/672 īstenošanas nolūkā var uzskatīt par līdzvērtīgiem publiskiem izdevumiem.

| (7) | Pamatojoties uz “Likumu Nr. 136/2020 Krāj. (sociālais nodrošinājums)” un “Likumu Nr. 134/2020 Coll. (veselības drošība)”, kas minēti Čehijas Republikas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, iestādes ir īstenojušas daļēju sociālā nodrošinājuma un veselības nodrošinājuma iemaksu atcelšanu pašnodarbinātajiem, kuri turpina savu darbību atbalsta saņemšanas laikā. Valsts uzņemas veikt attiecīgās iemaksas katru mēnesi no 2020. gada marta līdz augustam. Atcelto iemaksu summa ir ierobežota likumā noteiktajā līmenī. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz “Likumu Nr. 136/2020 Krāj. (sociālais nodrošinājums)” un “Likumu Nr. 134/2020 Coll. (veselības drošība)”, kas minēti Čehijas Republikas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, iestādes ir īstenojušas daļēju sociālā nodrošinājuma un veselības nodrošinājuma iemaksu atcelšanu pašnodarbinātajiem, kuri turpina savu darbību atbalsta saņemšanas laikā. Valsts uzņemas veikt attiecīgās iemaksas katru mēnesi no 2020. gada marta līdz augustam. Atcelto iemaksu summa ir ierobežota likumā noteiktajā līmenī.

| (8) | Visbeidzot, pamatojoties uz “Valdības 2020. gada 19. marta Rezolūciju Nr. 262, 26. marta Rezolūciju Nr. 311, 31. marta Rezolūciju Nr. 354, 4. maija Rezolūciju Nr. 514 un 18. maija Rezolūciju Nr. 552”, 14. pantu grozītajā “Likumā Nr. 218/2000 Krāj. par budžeta noteikumiem” (attiecībā uz pašnodarbinātajiem primārajā lauksaimniecības un mežsaimniecības ražošanā), 3. panta h) punktu grozītajā “Likumā Nr. 47/2002 Krāj. par atbalstu MVU” (attiecībā uz visām pārējām pārējiem pašnodarbinātām personām), kā minēts Čehijas Republikas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, iestādes ir ieviesušas “Aprūpes pabalstu” pašnodarbinātajiem. Minētais pasākums kompensē pašnodarbinātajiem ienākumu zudumu, ko pašnodarbinātajiem rada vajadzība rūpēties par bērniem vai aprūpējamām personām, jo ir slēgtas bērnu un sociālās aprūpes iestādes. Pabalsta summa dienā ir 424 CZK 2020. gada martā un 500 CZK no 2020. gada aprīļa līdz jūnijam. Minētais atbalsts var tikt sniegts daļēji vai visā laikposmā no 2020. gada 12. marta līdz 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(8)

Visbeidzot, pamatojoties uz “Valdības 2020. gada 19. marta Rezolūciju Nr. 262, 26. marta Rezolūciju Nr. 311, 31. marta Rezolūciju Nr. 354, 4. maija Rezolūciju Nr. 514 un 18. maija Rezolūciju Nr. 552”, 14. pantu grozītajā “Likumā Nr. 218/2000 Krāj. par budžeta noteikumiem” (attiecībā uz pašnodarbinātajiem primārajā lauksaimniecības un mežsaimniecības ražošanā), 3. panta h) punktu grozītajā “Likumā Nr. 47/2002 Krāj. par atbalstu MVU” (attiecībā uz visām pārējām pārējiem pašnodarbinātām personām), kā minēts Čehijas Republikas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, iestādes ir ieviesušas “Aprūpes pabalstu” pašnodarbinātajiem. Minētais pasākums kompensē pašnodarbinātajiem ienākumu zudumu, ko pašnodarbinātajiem rada vajadzība rūpēties par bērniem vai aprūpējamām personām, jo ir slēgtas bērnu un sociālās aprūpes iestādes. Pabalsta summa dienā ir 424 CZK 2020. gada martā un 500 CZK no 2020. gada aprīļa līdz jūnijam. Minētais atbalsts var tikt sniegts daļēji vai visā laikposmā no 2020. gada 12. marta līdz 30. jūnijam.

| (9) | Čehijas Republika atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Čehijas Republika ir sniegusi Komisijai atbilstošus pierādījumus par to, ka faktiskie un plānotie publiskie izdevumi kopš 2020. gada 1. februāra ir palielinājušies par 2 940 446 745 EUR sakarā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo jaunie pasākumi aptver ievērojamu Čehijas Republikas uzņēmumu un darbaspēka daļu. Čehijas Republika plāno finansēt 940 446 745 EUR no palielinātās izdevumu summas, izmantojot Savienības fondus un pašas finansējumu. |
| --- | --- |

(9)

Čehijas Republika atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Čehijas Republika ir sniegusi Komisijai atbilstošus pierādījumus par to, ka faktiskie un plānotie publiskie izdevumi kopš 2020. gada 1. februāra ir palielinājušies par 2 940 446 745 EUR sakarā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo jaunie pasākumi aptver ievērojamu Čehijas Republikas uzņēmumu un darbaspēka daļu. Čehijas Republika plāno finansēt 940 446 745 EUR no palielinātās izdevumu summas, izmantojot Savienības fondus un pašas finansējumu.

| (10) | Komisija saskaņā ar vienu saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Čehijas Republiku un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kas minēti 2020. gada 7. augusta pieprasījumā. |
| --- | --- |

(10)

Komisija saskaņā ar vienu saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Čehijas Republiku un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kas minēti 2020. gada 7. augusta pieprasījumā.

| (11) | Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Čehijas Republikai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Čehijas Republikai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm.

| (12) | Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem. |
| --- | --- |

(12)

Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem.

| (13) | Čehijas Republikai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu īstenošanu, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Čehijas Republika ir īstenojusi minētos izdevumus. |
| --- | --- |

(13)

Čehijas Republikai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu īstenošanu, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Čehijas Republika ir īstenojusi minētos izdevumus.

| (14) | Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Čehijas Republikas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus, |
| --- | --- |

(14)

Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Čehijas Republikas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Čehijas Republika atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

1.   Savienība dara pieejamu Čehijas Republikai aizdevumu, kura maksimālais apmērs ir 2 000 000 000 EUR. Atmaksas maksimālais vidējais termiņš ir 15 gadi.

2.   Ar šo lēmumu piešķirtās finansiālās palīdzības pieejamības periods ir 18 mēneši, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma spēkā stāšanās.

3.   Komisija piešķir Savienības finansiālo palīdzību Čehijas Republikai ne vairāk kā astoņās daļās. Vienu daļu var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Pirmās daļas maksājumu atmaksas termiņi var būt ilgāki nekā maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā. Šādos gadījumos turpmāko maksājumu atmaksas termiņus nosaka tā, lai maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā, ir ievērots, tiklīdz visas daļas ir izmaksātas.

4.   Pirmo daļu izmaksā pēc tam, kad stājies spēkā aizdevuma līgums, kas paredzēts Regulas (ES) 2020/672 8. panta 2. punktā.

5.   Čehijas Republika sedz Savienības finansējuma izmaksas, kas minētas Regulas (ES) 2020/672 4. pantā, par katru daļu un visas Savienības maksas, izmaksas un izdevumus, kas izriet no jebkura finansējuma attiecībā uz aizdevumu, kas piešķirts saskaņā ar šā panta 1. punktu.

6.   Komisija lemj par daļu apmēru un izmaksāšanu, kā arī par maksājumu apmēru.

3. pants

Čehijas Republika var finansēt šādus pasākumus:

| a) | programma “Antivīruss”, kas paredzēta “valdības 2020. gada 31. marta Rezolūcijā Nr. 353” ar grozījumiem, kuras tiesiskais pamats ir “Likuma Nr. 435/2004 Krāj. par nodarbinātību” 120. pants ar grozījumiem; |
| --- | --- |

a)

programma “Antivīruss”, kas paredzēta “valdības 2020. gada 31. marta Rezolūcijā Nr. 353” ar grozījumiem, kuras tiesiskais pamats ir “Likuma Nr. 435/2004 Krāj. par nodarbinātību” 120. pants ar grozījumiem;

| b) | programmas “Antivīruss” C variants, kā paredzēts “Likumā Nr. 300/2020 Krāj.”; |
| --- | --- |

b)

programmas “Antivīruss” C variants, kā paredzēts “Likumā Nr. 300/2020 Krāj.”;

| c) | programma “Pětadvacítka”, kā paredzēts “Likumā Nr. 159/2020 Krāj.”; |
| --- | --- |

c)

programma “Pětadvacítka”, kā paredzēts “Likumā Nr. 159/2020 Krāj.”;

| d) | sociālā nodrošinājuma un veselības nodrošinājuma iemaksu daļēja atcelšana pašnodarbinātajiem, kā paredzēts “Likumā Nr. 136/2020 Krāj.” (sociālais nodrošinājums) un “Likumā Nr. 134/2020 Krāj.” (veselības drošība); |
| --- | --- |

d)

sociālā nodrošinājuma un veselības nodrošinājuma iemaksu daļēja atcelšana pašnodarbinātajiem, kā paredzēts “Likumā Nr. 136/2020 Krāj.” (sociālais nodrošinājums) un “Likumā Nr. 134/2020 Krāj.” (veselības drošība);

| e) | “Aprūpes pabalsts” pašnodarbinātajiem, kā paredzēts “Valdības 2020. gada 19. marta Rezolūcijā Nr. 262, 26. marta Rezolūcijā Nr. 311, 31. marta Rezolūcijā Nr. 354, 4. maija Rezolūcijā Nr. 514 un 18. maija Rezolūcijā Nr. 552”, 14. pantā grozītajā “Likumā Nr. 218/2000 Krāj. par budžeta noteikumiem” (attiecībā uz pašnodarbinātajiem primārajā lauksaimniecības un mežsaimniecības ražošanā), 3. panta h) punktā grozītajā “Likumā Nr. 47/2002 Krāj. par atbalstu MVU” (attiecībā uz visām pārējām pašnodarbinātām personām). |
| --- | --- |

e)

“Aprūpes pabalsts” pašnodarbinātajiem, kā paredzēts “Valdības 2020. gada 19. marta Rezolūcijā Nr. 262, 26. marta Rezolūcijā Nr. 311, 31. marta Rezolūcijā Nr. 354, 4. maija Rezolūcijā Nr. 514 un 18. maija Rezolūcijā Nr. 552”, 14. pantā grozītajā “Likumā Nr. 218/2000 Krāj. par budžeta noteikumiem” (attiecībā uz pašnodarbinātajiem primārajā lauksaimniecības un mežsaimniecības ražošanā), 3. panta h) punktā grozītajā “Likumā Nr. 47/2002 Krāj. par atbalstu MVU” (attiecībā uz visām pārējām pašnodarbinātām personām).

4. pants

Čehijas Republika informē Komisiju līdz 2021. gada 30. martam un pēc tam ik pēc sešiem mēnešiem par plānoto publisko izdevumu īstenošanu līdz brīdim, kad šie plānotie publiskie izdevumi ir pilnībā īstenoti.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Čehijas Republikai.

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad tas paziņots adresātam.

6. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 25. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV L 159, 20.5.2020., 1. lpp.

1

(2)  Tomēr 1. apsvērumā minētajā 2020. gada 7. augusta pieprasījumā tika ietverti tikai publiskie izdevumi attiecībā uz atbalstu attiecībā uz periodu, kas beidzas 2020. gada 31. augustā.

2

(3)  Likums Nr. 300/2020 Coll. par atteikšanos no sociālā nodrošinājuma iemaksām un iemaksām valsts nodarbinātības politikā, ko daži darba devēji maksā kā nodokļu maksātāji saistībā ar ārkārtas pasākumiem epidēmijas laikā 2020. gadā, un ar ko groza Likumu Nr. 187/2006 Coll. par veselības apdrošināšanu, ar grozījumiem.

3

Coll

Coll

(4)  Likums Nr. 159/2020 Coll. par kompensācijas prēmiju saistībā ar SARS CoV-2 koronavīrusa saslimstības krīzes pasākumiem, ar grozījumiem.

4

Coll

---

| 29.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 314/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 314/21

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1346

(2020. gada 25. septembris),

ar ko Grieķijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2020/672 (2020. gada 19. maijs), ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Grieķija 2020. gada 6. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem. |
| --- | --- |

(1)

Grieķija 2020. gada 6. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem.

| (2) | Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Grieķijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Grieķijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 6,4 % un 196,4 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Grieķijas IKP 2020. gadā samazināsies par 9 %. |
| --- | --- |

(2)

Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Grieķijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Grieķijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 6,4 % un 196,4 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Grieķijas IKP 2020. gadā samazināsies par 9 %.

| (3) | Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Grieķijā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Grieķijā saistībā ar īpašo pabalstu, ko piešķir privātā sektora darbiniekiem, kuru darba līgumi tika apturēti krīzes dēļ, viņu sociālā nodrošinājuma izmaksām apturēšanas periodā, īpašo pabalstu speciālistiem, kuri ir pašnodarbinātie, saīsināta darba laika shēmu un darba devēja sociālā nodrošinājuma iemaksām darbiniekiem terciārā sektora sezonas uzņēmumos, kā izklāstīts 4.–8. apsvērumā. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Grieķijā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Grieķijā saistībā ar īpašo pabalstu, ko piešķir privātā sektora darbiniekiem, kuru darba līgumi tika apturēti krīzes dēļ, viņu sociālā nodrošinājuma izmaksām apturēšanas periodā, īpašo pabalstu speciālistiem, kuri ir pašnodarbinātie, saīsināta darba laika shēmu un darba devēja sociālā nodrošinājuma iemaksām darbiniekiem terciārā sektora sezonas uzņēmumos, kā izklāstīts 4.–8. apsvērumā.

| (4) | Konkrētāk, ar “2020. gada 14. marta tiesību aktu” (2), kas minēts Grieķijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, tika ieviests īpašs pabalsts privātā sektora darbiniekiem, kuru darba līgumi ir apturēti. Minētā pasākuma mērķis ir aizsargāt nodarbinātību uzņēmumos, kas pārtrauc darbību sabiedriskās kārtības dēļ vai kas pieder pie ekonomikas nozarēm, kuras smagi skāris Covid-19 uzliesmojums, un tas attiecas uz īpaša ikmēneša pabalsta 534 EUR apmērā piešķiršanu darbiniekiem, kuru darba līgumi ir apturēti no 2020. gada marta vidus. Dalībai shēmā ir paredzēts priekšnoteikums, proti, darba devējam ir jāsaglabā tāds pats darbinieku skaits (t. i., tieši tie paši darbinieki) uz laiku, kas vienāds ar darba līguma apturēšanas periodu. |
| --- | --- |

(4)

Konkrētāk, ar “2020. gada 14. marta tiesību aktu” (2), kas minēts Grieķijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, tika ieviests īpašs pabalsts privātā sektora darbiniekiem, kuru darba līgumi ir apturēti. Minētā pasākuma mērķis ir aizsargāt nodarbinātību uzņēmumos, kas pārtrauc darbību sabiedriskās kārtības dēļ vai kas pieder pie ekonomikas nozarēm, kuras smagi skāris Covid-19 uzliesmojums, un tas attiecas uz īpaša ikmēneša pabalsta 534 EUR apmērā piešķiršanu darbiniekiem, kuru darba līgumi ir apturēti no 2020. gada marta vidus. Dalībai shēmā ir paredzēts priekšnoteikums, proti, darba devējam ir jāsaglabā tāds pats darbinieku skaits (t. i., tieši tie paši darbinieki) uz laiku, kas vienāds ar darba līguma apturēšanas periodu.

| (5) | Iestādes papildus ieviesa valsts finansējumu to darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma segumam, kuri saņem 4. apsvērumā minēto īpašo pabalstu. Dalībai shēmā ir paredzēts priekšnoteikums, proti, darba devējam ir jāsaglabā tāds pats darbinieku skaits (t. i., tieši tie paši darbinieki) uz laiku, kas vienāds ar darba līguma apturēšanas periodu. |
| --- | --- |

(5)

Iestādes papildus ieviesa valsts finansējumu to darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma segumam, kuri saņem 4. apsvērumā minēto īpašo pabalstu. Dalībai shēmā ir paredzēts priekšnoteikums, proti, darba devējam ir jāsaglabā tāds pats darbinieku skaits (t. i., tieši tie paši darbinieki) uz laiku, kas vienāds ar darba līguma apturēšanas periodu.

| (6) | Ar “2020. gada 20. marta tiesību aktu” (3), kas minēts Grieķijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, tika ieviests īpašs pabalsts speciālistiem, kas ir pašnodarbinātie (ekonomisti, grāmatveži, inženieri, juristi, ārsti, skolotāji un zinātnieki). Pasākums attiecas uz vienreizēju īpašu pabalstu 600 EUR apmērā, ko 2020. gada aprīlī vai jūnijā piešķīra šādiem speciālistiem. |
| --- | --- |

(6)

Ar “2020. gada 20. marta tiesību aktu” (3), kas minēts Grieķijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, tika ieviests īpašs pabalsts speciālistiem, kas ir pašnodarbinātie (ekonomisti, grāmatveži, inženieri, juristi, ārsti, skolotāji un zinātnieki). Pasākums attiecas uz vienreizēju īpašu pabalstu 600 EUR apmērā, ko 2020. gada aprīlī vai jūnijā piešķīra šādiem speciālistiem.

| (7) | Saīsināta darba laika shēma, ko piemēro no 2020. gada 15. jūnija līdz 2020. gada 15. oktobrim visos uzņēmumos, izņemot aviācijas nozari, attiecībā uz kuru ir iespējams pagarinājums līdz 2020. gada beigām, tika ieviesta, pamatojoties uz “Likumu 4690/2020” (4), kas minēts Grieķijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā. Attiecināmie uzņēmumi ir tie, kuru apgrozījums ir samazinājies vismaz par 20 %, un pasākums ļauj samazināt darbinieku nedēļas darba laiku līdz 50 % ar nosacījumu, ka tiek saglabātas darba attiecības. No 2020. gada 15. jūnija līdz 2020. gada 30. jūnijam valsts sedza 60 % no darba ņēmēja neto izpeļņas un 60 % no darba devēja sociālā nodrošinājuma iemaksām par nenostrādātajām stundām. No 2020. gada 1. jūlija valsts sedz 100 % no darba devēja un darba ņēmēja sociālā nodrošinājuma iemaksām par nenostrādātajām stundām, kā arī 60 % no darbinieku neto izpeļņas par nenostrādātajām stundām. |
| --- | --- |

(7)

Saīsināta darba laika shēma, ko piemēro no 2020. gada 15. jūnija līdz 2020. gada 15. oktobrim visos uzņēmumos, izņemot aviācijas nozari, attiecībā uz kuru ir iespējams pagarinājums līdz 2020. gada beigām, tika ieviesta, pamatojoties uz “Likumu 4690/2020” (4), kas minēts Grieķijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā. Attiecināmie uzņēmumi ir tie, kuru apgrozījums ir samazinājies vismaz par 20 %, un pasākums ļauj samazināt darbinieku nedēļas darba laiku līdz 50 % ar nosacījumu, ka tiek saglabātas darba attiecības. No 2020. gada 15. jūnija līdz 2020. gada 30. jūnijam valsts sedza 60 % no darba ņēmēja neto izpeļņas un 60 % no darba devēja sociālā nodrošinājuma iemaksām par nenostrādātajām stundām. No 2020. gada 1. jūlija valsts sedz 100 % no darba devēja un darba ņēmēja sociālā nodrošinājuma iemaksām par nenostrādātajām stundām, kā arī 60 % no darbinieku neto izpeļņas par nenostrādātajām stundām.

| (8) | Visbeidzot, “Likums 4714/2020” (5), kas minēts Grieķijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, ievieš valsts finansējumu darba devēja sociālā nodrošinājuma iemaksām par darbiniekiem sezonas uzņēmumos. Pasākums ir paredzēts sezonas uzņēmumiem terciārajā sektorā, proti, uzņēmumiem, kuriem, pamatojoties uz 2019. gada datiem, 50 % no apgrozījuma koncentrējas gada trešajā ceturksnī, un tā mērķis ir finansēt darba devēja sociālā nodrošinājuma iemaksas 2020. gada jūlijā, augustā un septembrī ar nosacījumu, ka uzņēmumi saglabā tādu pašu darbinieku skaitu, kāds tiem bija 2020. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(8)

Visbeidzot, “Likums 4714/2020” (5), kas minēts Grieķijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, ievieš valsts finansējumu darba devēja sociālā nodrošinājuma iemaksām par darbiniekiem sezonas uzņēmumos. Pasākums ir paredzēts sezonas uzņēmumiem terciārajā sektorā, proti, uzņēmumiem, kuriem, pamatojoties uz 2019. gada datiem, 50 % no apgrozījuma koncentrējas gada trešajā ceturksnī, un tā mērķis ir finansēt darba devēja sociālā nodrošinājuma iemaksas 2020. gada jūlijā, augustā un septembrī ar nosacījumu, ka uzņēmumi saglabā tādu pašu darbinieku skaitu, kāds tiem bija 2020. gada 30. jūnijā.

| (9) | Grieķija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Grieķija ir sniegusi Komisijai atbilstošus pierādījumus par to, ka faktiskie un plānotie publiskie izdevumi no 2020. gada 1. februāra ir palielinājušies par 2 728 000 000 EUR sakarā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo tas ir saistīts ar jauniem pasākumiem, kas aptver ievērojamu Grieķijas uzņēmumu un darbaspēka daļu. |
| --- | --- |

(9)

Grieķija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Grieķija ir sniegusi Komisijai atbilstošus pierādījumus par to, ka faktiskie un plānotie publiskie izdevumi no 2020. gada 1. februāra ir palielinājušies par 2 728 000 000 EUR sakarā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo tas ir saistīts ar jauniem pasākumiem, kas aptver ievērojamu Grieķijas uzņēmumu un darbaspēka daļu.

| (10) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Grieķiju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kas minēti 2020. gada 6. augusta pieprasījumā. |
| --- | --- |

(10)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Grieķiju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kas minēti 2020. gada 6. augusta pieprasījumā.

| (11) | Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Grieķijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Grieķijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm.

| (12) | Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem. |
| --- | --- |

(12)

Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem.

| (13) | Grieķijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu īstenošanu, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Grieķija ir īstenojusi minētos izdevumus. |
| --- | --- |

(13)

Grieķijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu īstenošanu, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Grieķija ir īstenojusi minētos izdevumus.

| (14) | Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Grieķijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus, |
| --- | --- |

(14)

Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Grieķijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grieķija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

1.   Savienība dara pieejamu Grieķijai aizdevumu, kura maksimālais apmērs ir 2 728 000 000 EUR. Aizdevuma maksimālais vidējais termiņš ir 15 gadi.

2.   Ar šo lēmumu piešķirtās finansiālās palīdzības pieejamības periods ir 18 mēneši, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma spēkā stāšanās.

3.   Komisija piešķir Savienības finansiālo palīdzību Grieķijai ne vairāk kā astoņās daļās. Vienu daļu var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Pirmās daļas maksājumu atmaksas termiņi var būt ilgāki nekā maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā. Šādos gadījumos turpmāko maksājumu atmaksas termiņus nosaka tā, lai maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā, ir ievērots, tiklīdz visas daļas ir izmaksātas.

4.   Pirmo daļu izmaksā pēc tam, kad stājies spēkā aizdevuma līgums, kas paredzēts Regulas (ES) 2020/672 8. panta 2. punktā.

5.   Grieķija sedz Savienības finansējuma izmaksas, kas minētas Regulas (ES) 2020/672 4. pantā, par katru daļu un visas Savienības maksas, izmaksas un izdevumus, kas izriet no jebkura finansējuma attiecībā uz aizdevumu, kas piešķirts saskaņā ar šā panta 1. punktu.

6.   Komisija lemj par daļu apmēru un izmaksāšanu, kā arī par maksājumu apmēru.

3. pants

Grieķija var finansēt šādus pasākumus:

| a) | īpašo pabalstu, ko piešķir darbiniekiem, kuru darba līgumi ir apturēti, kā paredzēts “2020. gada 14. marta tiesību akta” 13. pantā; |
| --- | --- |

a)

īpašo pabalstu, ko piešķir darbiniekiem, kuru darba līgumi ir apturēti, kā paredzēts “2020. gada 14. marta tiesību akta” 13. pantā;

| b) | darbinieku sociālā nodrošinājuma segumu saskaņā ar šā panta a) punktā minēto pasākumu, kā paredzēts “2020. gada 14. marta tiesību akta” 13. pantā; |
| --- | --- |

b)

darbinieku sociālā nodrošinājuma segumu saskaņā ar šā panta a) punktā minēto pasākumu, kā paredzēts “2020. gada 14. marta tiesību akta” 13. pantā;

| c) | īpašo pabalstu pašnodarbinātām personām, kā paredzēts “2020. gada 20. marta tiesību akta” 8. pantā; |
| --- | --- |

c)

īpašo pabalstu pašnodarbinātām personām, kā paredzēts “2020. gada 20. marta tiesību akta” 8. pantā;

| d) | saīsināta darba laika shēmu, kas paredzēta “Likuma 4690/2020” 31. pantā; |
| --- | --- |

d)

saīsināta darba laika shēmu, kas paredzēta “Likuma 4690/2020” 31. pantā;

| e) | darba devēja sociālā nodrošinājuma iemaksas par darbiniekiem sezonas uzņēmumos terciārajā sektorā, kā paredzēts “Likuma 4714/2020” 123. pantā. |
| --- | --- |

e)

darba devēja sociālā nodrošinājuma iemaksas par darbiniekiem sezonas uzņēmumos terciārajā sektorā, kā paredzēts “Likuma 4714/2020” 123. pantā.

4. pants

Grieķija informē Komisiju līdz 2021. gada 30. martam un pēc tam ik pēc sešiem mēnešiem par plānoto publisko izdevumu īstenošanu līdz brīdim, kad šie plānotie publiskie izdevumi ir pilnībā īstenoti.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad tas paziņots adresātam.

6. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 25. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV L 159, 20.5.2020., 1. lpp.

1

(2)  
  2020. gada 14. marta tiesību akts (Valdības Vēstnesis A’ 64), kas apstiprināts ar Likuma 4682/2020 3. pantu (Valdības Vēstnesis A’ 76); Ministrijas lēmums 12998/232 (Valdības Vēstnesis B’ 1078/2020. gada 28. marts), ministrijas lēmums 16073/287/2020. gada 22. aprīlis (Valdības Vēstnesis B’ 1547/2020. gada 22. aprīlis), ministrijas lēmums 17788/346/2020. gada 8. maijs (Valdības Vēstnesis B’ 1779/2020. gada 10. maijs) un ministrijas lēmums 23102/477/2020 (Valdības Vēstnesis B' 2268/2020. gada 13. jūnijs).

2

Valdības Vēstnesis

Valdības Vēstnesis

Valdības Vēstnesis

Valdības Vēstnesis

Valdības Vēstnesis

Valdības Vēstnesis

(3)  
  2020. gada 20. marta tiesību akts (Valdības Vēstnesis A’ 68), kas apstiprināts ar Likuma 4683/2020 1. pantu (Valdības Vēstnesis A’ 83)

3

Valdības Vēstnesis

Valdības Vēstnesis

(4)  Likums 4690/2020 (Valdības Vēstnesis A’ 104), apstiprināts ar Likuma 4714/2020 (Valdības Vēstnesis A’ 148) 122. un 123. pantu, ministrijas lēmums 23103/478 (Valdības Vēstnesis B 2274/2020. gada 14. jūnijs) un ministrijas lēmums 32085/1771.

4

Valdības Vēstnesis

Valdības Vēstnesis

Valdības Vēstnesis

(5)  Likums 4714/2020 (Valdības Vēstnesis A’ 148), apstiprināts ar ministrijas lēmumu 32085/1771.

5

Valdības Vēstnesis

---

| 29.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 314/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 314/24

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1347

(2020. gada 25. septembris),

ar ko Spānijas Karalistei saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2020/672 (2020. gada 19. maijs), ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Spānija 2020. gada 3. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz tā sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem. |
| --- | --- |

(1)

Spānija 2020. gada 3. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz tā sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem.

| (2) | Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Spānijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Spānijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 10,1 % un 115,6 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Spānijas IKP 2020. gadā samazināsies par 10,9 %. |
| --- | --- |

(2)

Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Spānijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Spānijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 10,1 % un 115,6 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Spānijas IKP 2020. gadā samazināsies par 10,9 %.

| (3) | Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Spānijā. Tas izraisīja publisko izdevumu pēkšņu un būtisku pieaugumu Spānijā saistībā ar saīsināta darba laika shēmu, līdzīgām shēmām, kas īpaši paredzētas pašnodarbinātajiem un tūrisma nozarē nodarbinātām personām, un atbalstu sabiedrības veselības aizsardzības pasākumiem, kā izklāstīts 4.–9. apsvērumā. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Spānijā. Tas izraisīja publisko izdevumu pēkšņu un būtisku pieaugumu Spānijā saistībā ar saīsināta darba laika shēmu, līdzīgām shēmām, kas īpaši paredzētas pašnodarbinātajiem un tūrisma nozarē nodarbinātām personām, un atbalstu sabiedrības veselības aizsardzības pasākumiem, kā izklāstīts 4.–9. apsvērumā.

| (4) | Konkrētāk, ar “Karaļa dekrētlikumu Nr. 8/2020”, “Karaļa dekrētlikumu Nr. 11/2020” un “Karaļa dekrētlikumu Nr. 24/2020”, kas minēti Spānijas 2020. gada 3. augusta pieprasījumā, tika ieviesta algu kompensācija līdz 70 % apmērā no darbinieku pamatalgas darbiniekiem, kuri bija iekļauti saīsinātā darba laika shēmā ERTE (Expediente de Regulación Temporal de Empleo). Kompensācijas maksimālais apmērs ir 1 098,09 EUR mēnesī, ko var palielināt līdz 1 254,96 EUR mēnesī vai 1 411,83 EUR mēnesī atkarībā no saņēmēja apgādājamo bērnu skaita. |
| --- | --- |

(4)

Konkrētāk, ar “Karaļa dekrētlikumu Nr. 8/2020”, “Karaļa dekrētlikumu Nr. 11/2020” un “Karaļa dekrētlikumu Nr. 24/2020”, kas minēti Spānijas 2020. gada 3. augusta pieprasījumā, tika ieviesta algu kompensācija līdz 70 % apmērā no darbinieku pamatalgas darbiniekiem, kuri bija iekļauti saīsinātā darba laika shēmā ERTE (Expediente de Regulación Temporal de Empleo). Kompensācijas maksimālais apmērs ir 1 098,09 EUR mēnesī, ko var palielināt līdz 1 254,96 EUR mēnesī vai 1 411,83 EUR mēnesī atkarībā no saņēmēja apgādājamo bērnu skaita.

| (5) | Iestādes ir ieviesušas arī pilnīgu vai daļēju atbrīvojumu no sociālā nodrošinājuma iemaksām atkarībā no darba devēja lieluma un gada mēneša attiecībā uz darbiniekiem, kas piedalās ERTE. Atbrīvojums rada valdībai nesaņemtos ieņēmumus, kurus Regulas (ES) 2020/672 īstenošanas nolūkā var uzskatīt par līdzvērtīgiem publiskiem izdevumiem. |
| --- | --- |

(5)

Iestādes ir ieviesušas arī pilnīgu vai daļēju atbrīvojumu no sociālā nodrošinājuma iemaksām atkarībā no darba devēja lieluma un gada mēneša attiecībā uz darbiniekiem, kas piedalās ERTE. Atbrīvojums rada valdībai nesaņemtos ieņēmumus, kurus Regulas (ES) 2020/672 īstenošanas nolūkā var uzskatīt par līdzvērtīgiem publiskiem izdevumiem.

| (6) | Iestādes ir izveidojušas “darbības pārtraukšanas” (t. i., pilnīga vai daļēja pašnodarbinātības apturēšana) pabalstu pašnodarbinātajiem un ar to saistītus atbrīvojumus no sociālā nodrošinājuma iemaksām. Pasākums paredz mēneša maksājumus, kamēr uzņēmumi ir jāslēdz vai, ja tie ir atvērti, – apgrozījums ir samazināts par vairāk nekā 75 %. |
| --- | --- |

(6)

Iestādes ir izveidojušas “darbības pārtraukšanas” (t. i., pilnīga vai daļēja pašnodarbinātības apturēšana) pabalstu pašnodarbinātajiem un ar to saistītus atbrīvojumus no sociālā nodrošinājuma iemaksām. Pasākums paredz mēneša maksājumus, kamēr uzņēmumi ir jāslēdz vai, ja tie ir atvērti, – apgrozījums ir samazināts par vairāk nekā 75 %.

| (7) | Ir ieviesti arī īpaši atbalsta pasākumi, kas ietver pabalstus un atbrīvojumus no sociālās nodrošināšanas iemaksām darbiniekiem, kuri piedalās ERTE, “pastāvīgiem sezonas strādniekiem”, kuri nav spējuši atjaunot savas darbības plānotajos datumos Covid-19 uzliesmojuma dēļ, pamatojoties uz “Karaļa dekrētlikumu Nr. 15/2020” un piemērojot “Karaļa dekrētlikumu 8/2020”, kas minēti Spānijas 2020. gada 3. augusta pieprasījumā. |
| --- | --- |

(7)

Ir ieviesti arī īpaši atbalsta pasākumi, kas ietver pabalstus un atbrīvojumus no sociālās nodrošināšanas iemaksām darbiniekiem, kuri piedalās ERTE, “pastāvīgiem sezonas strādniekiem”, kuri nav spējuši atjaunot savas darbības plānotajos datumos Covid-19 uzliesmojuma dēļ, pamatojoties uz “Karaļa dekrētlikumu Nr. 15/2020” un piemērojot “Karaļa dekrētlikumu 8/2020”, kas minēti Spānijas 2020. gada 3. augusta pieprasījumā.

| (8) | Ar “Karaļa dekrētlikumu Nr. 8/2019”, “Karaļa dekrētlikumu Nr. 12/2019”, “Karaļa dekrētlikumu Nr. 7/2020” un “Karaļa dekrētlikumu Nr. 25/2020”, kas minēti Spānijas 2020. gada 3. augusta pieprasījumā, darba devējiem ir noteikts atbrīvojums no sociālā nodrošinājuma iemaksu veikšanas (par 50 %), lai atbalstītu “darbvietu saglabāšanu tūrisma nozarē” ārkārtas stāvokļa laikā un pēc tā, vienlaikus saglabājot minimālo sociālās aizsardzības līmeni vairākām darba ņēmēju kategorijām. Vidējie kopējie mēneša izdevumi un to personu skaits, par kurām uzņēmumi ir saņēmuši subsīdijas, kopā rada vidējos izdevumus uz vienu personu mēnesī aptuveni 192 EUR apmērā. |
| --- | --- |

(8)

Ar “Karaļa dekrētlikumu Nr. 8/2019”, “Karaļa dekrētlikumu Nr. 12/2019”, “Karaļa dekrētlikumu Nr. 7/2020” un “Karaļa dekrētlikumu Nr. 25/2020”, kas minēti Spānijas 2020. gada 3. augusta pieprasījumā, darba devējiem ir noteikts atbrīvojums no sociālā nodrošinājuma iemaksu veikšanas (par 50 %), lai atbalstītu “darbvietu saglabāšanu tūrisma nozarē” ārkārtas stāvokļa laikā un pēc tā, vienlaikus saglabājot minimālo sociālās aizsardzības līmeni vairākām darba ņēmēju kategorijām. Vidējie kopējie mēneša izdevumi un to personu skaits, par kurām uzņēmumi ir saņēmuši subsīdijas, kopā rada vidējos izdevumus uz vienu personu mēnesī aptuveni 192 EUR apmērā.

| (9) | Visbeidzot, Spānija, pamatojoties uz “Karaļa dekrētlikumu Nr. 6/2020” un “Karaļa dekrētlikumu Nr. 13/2020”, kas minēti Spānijas 2020. gada 3. augusta pieprasījumā, ir pagarinājusi veselības pabalstus darba ņēmējiem, kas neierodas darbā Covid-19 dēļ (darba ņēmēji, kas atrodas vai nu profilaktiskā izolācijā, vai ir inficēti). Pasākums ir līdzīgs shēmai attiecībā uz nelaimes gadījumiem darbā (t. i., pabalsti ir dāsnāki, un tos izmaksā Sociālās apdrošināšanas fonds, sākot no pirmās prombūtnes dienas), pabalsti nepārsniedz 75 % no pamatalgas. |
| --- | --- |

(9)

Visbeidzot, Spānija, pamatojoties uz “Karaļa dekrētlikumu Nr. 6/2020” un “Karaļa dekrētlikumu Nr. 13/2020”, kas minēti Spānijas 2020. gada 3. augusta pieprasījumā, ir pagarinājusi veselības pabalstus darba ņēmējiem, kas neierodas darbā Covid-19 dēļ (darba ņēmēji, kas atrodas vai nu profilaktiskā izolācijā, vai ir inficēti). Pasākums ir līdzīgs shēmai attiecībā uz nelaimes gadījumiem darbā (t. i., pabalsti ir dāsnāki, un tos izmaksā Sociālās apdrošināšanas fonds, sākot no pirmās prombūtnes dienas), pabalsti nepārsniedz 75 % no pamatalgas.

| (10) | Spānija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Spānija ir sniegusi Komisijai atbilstošus pierādījumus par to, ka faktiskie un plānotie publiskie izdevumi no 2020. gada 1. februāra ir palielinājušies par 23 803 573 600 EUR sakarā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Palielinātā summa, kas tieši saistīta ar saīsināta darba laika shēmu ERTE un līdzīgiem pasākumiem, kuri īpaši paredzēti pašnodarbinātajiem un darba ņēmējiem tūrisma nozarē, ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo piepeši un bezprecedenta kārtā ir palielinājies to saņēmēju skaits, uz kuriem attiecas minētās shēmas, un ar tām saistīto pabalstu apmērs Spānijā. Spānija plāno finansēt 1 660 000 000 EUR no palielinātās izdevumu summas, izmantojot Savienības fondus. |
| --- | --- |

(10)

Spānija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Spānija ir sniegusi Komisijai atbilstošus pierādījumus par to, ka faktiskie un plānotie publiskie izdevumi no 2020. gada 1. februāra ir palielinājušies par 23 803 573 600 EUR sakarā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Palielinātā summa, kas tieši saistīta ar saīsināta darba laika shēmu ERTE un līdzīgiem pasākumiem, kuri īpaši paredzēti pašnodarbinātajiem un darba ņēmējiem tūrisma nozarē, ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo piepeši un bezprecedenta kārtā ir palielinājies to saņēmēju skaits, uz kuriem attiecas minētās shēmas, un ar tām saistīto pabalstu apmērs Spānijā. Spānija plāno finansēt 1 660 000 000 EUR no palielinātās izdevumu summas, izmantojot Savienības fondus.

| (11) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Spāniju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī ar attiecīgo pasākumu sabiedrības veselības aizsardzības jomā ieviešanu Covid-19 uzliesmojuma ietekmē, kas minēts 2020. gada 3. augusta pieprasījumā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Spāniju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī ar attiecīgo pasākumu sabiedrības veselības aizsardzības jomā ieviešanu Covid-19 uzliesmojuma ietekmē, kas minēts 2020. gada 3. augusta pieprasījumā.

| (12) | Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Spānijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Spānijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm.

| (13) | Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem. |
| --- | --- |

(13)

Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem.

| (14) | Spānijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu īstenošanu, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Spānija ir īstenojusi minētos izdevumus. |
| --- | --- |

(14)

Spānijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu īstenošanu, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Spānija ir īstenojusi minētos izdevumus.

| (15) | Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Spānijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus. Aizdevuma summa turklāt ir noteikta, lai nodrošinātu atbilstību prudenciālajiem noteikumiem, kas piemērojami aizdevumu portfelim, kā noteikts Regulā (ES) 2020/672, |
| --- | --- |

(15)

Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Spānijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus. Aizdevuma summa turklāt ir noteikta, lai nodrošinātu atbilstību prudenciālajiem noteikumiem, kas piemērojami aizdevumu portfelim, kā noteikts Regulā (ES) 2020/672,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Spānija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

1.   Savienība dara pieejamu Spānijai aizdevumu, kura maksimālais apmērs ir 21 324 820 449 EUR. Aizdevuma maksimālais vidējais termiņš ir 15 gadi.

2.   Ar šo lēmumu piešķirtās finansiālās palīdzības pieejamības periods ir 18 mēneši, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma spēkā stāšanās.

3.   Komisija piešķir Savienības finanšu palīdzību Spānijai ne vairāk kā desmit daļās. Vienu daļu var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Pirmās daļas maksājumu atmaksas termiņi var būt ilgāki nekā maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā. Šādos gadījumos turpmāko maksājumu atmaksas termiņus nosaka tā, lai maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā, ir ievērots, tiklīdz visas daļas ir izmaksātas.

4.   Pirmo daļu izmaksā pēc tam, kad stājies spēkā aizdevuma līgums, kas paredzēts Regulas (ES) 2020/672 8. panta 2. punktā.

5.   Spānija sedz Savienības finansējuma izmaksas, kas minētas Regulas (ES) 2020/672 4. pantā, par katru daļu un visas Savienības maksas, izmaksas un izdevumus, kas izriet no jebkura finansējuma attiecībā uz aizdevumu, kas piešķirts saskaņā ar 1. punktu.

6.   Komisija lemj par daļu apmēru un izmaksāšanu, kā arī par maksājumu apmēru.

3. pants

Spānija var finansēt šādus pasākumus:

| a) | saīsināta darba laika shēmu ERTE (Expediente de Regulación Temporal de Empleo) darbiniekiem, kā paredzēts “Karaļa 17. marta dekrētlikumā Nr. 8/2020” (II nodaļa, 22.–28. pants), “Karaļa 12. maija dekrētlikumā Nr. 18/2020” un “Karaļa 26. jūnija dekrētlikumā Nr. 24/2020” (1.–7. pants); |
| --- | --- |

a)

saīsināta darba laika shēmu ERTE (Expediente de Regulación Temporal de Empleo) darbiniekiem, kā paredzēts “Karaļa 17. marta dekrētlikumā Nr. 8/2020” (II nodaļa, 22.–28. pants), “Karaļa 12. maija dekrētlikumā Nr. 18/2020” un “Karaļa 26. jūnija dekrētlikumā Nr. 24/2020” (1.–7. pants);

| b) | sociālās nodrošināšanas iemaksu ārkārtas pasākumus darbiniekiem, uz kuriem attiecas ERTE, kā paredzēts “Karaļa 17. marta dekrētlikumā Nr. 8/2020” (II nodaļa, 22.–28. pants), “Karaļa 12. maija dekrētlikumā Nr. 18/2020” (1.–4. pants) un “Karaļa 26. jūnija dekrētlikumā Nr. 24/2020” (I nodaļa, 4. pants un papildu noteikums Nr. 1); |
| --- | --- |

b)

sociālās nodrošināšanas iemaksu ārkārtas pasākumus darbiniekiem, uz kuriem attiecas ERTE, kā paredzēts “Karaļa 17. marta dekrētlikumā Nr. 8/2020” (II nodaļa, 22.–28. pants), “Karaļa 12. maija dekrētlikumā Nr. 18/2020” (1.–4. pants) un “Karaļa 26. jūnija dekrētlikumā Nr. 24/2020” (I nodaļa, 4. pants un papildu noteikums Nr. 1);

| c) | “darbības pārtraukšanas” pabalstu un ar to saistītos atbrīvojumus no sociālā nodrošinājuma iemaksām, kā paredzēts “Karaļa 17. marta dekrētlikumā Nr. 8/2020” (17. pants), kas grozīts ar “Karaļa 31. marta dekrētlikumu Nr. 11/2020” (galīgais noteikums Nr. 1.8) un “Karaļa 26. jūnija dekrētlikumu Nr. 24/2020” (8., 9. un 10. pants); |
| --- | --- |

c)

“darbības pārtraukšanas” pabalstu un ar to saistītos atbrīvojumus no sociālā nodrošinājuma iemaksām, kā paredzēts “Karaļa 17. marta dekrētlikumā Nr. 8/2020” (17. pants), kas grozīts ar “Karaļa 31. marta dekrētlikumu Nr. 11/2020” (galīgais noteikums Nr. 1.8) un “Karaļa 26. jūnija dekrētlikumu Nr. 24/2020” (8., 9. un 10. pants);

| d) | atbalsta shēmu “pastāvīgiem sezonas strādniekiem”, kā paredzēts “Karaļa 21. aprīļa dekrētlikumā Nr. 15/2020” (galīgais noteikums Nr. 8), un piemērojot “Karaļa 17. marta dekrētlikumu Nr. 8/2020” (24. pants); |
| --- | --- |

d)

atbalsta shēmu “pastāvīgiem sezonas strādniekiem”, kā paredzēts “Karaļa 21. aprīļa dekrētlikumā Nr. 15/2020” (galīgais noteikums Nr. 8), un piemērojot “Karaļa 17. marta dekrētlikumu Nr. 8/2020” (24. pants);

| e) | darba devēju daļēju atbrīvojumu no sociālā nodrošinājuma iemaksām, lai atbalstītu “darbvietu saglabāšanu tūrisma nozarē”, kā paredzēts “Karaļa 8. marta dekrētlikumā Nr. 8/2019”, “Karaļa 11. oktobra dekrētlikumā Nr. 12/2019”, “Karaļa 12. marta dekrētlikumā Nr. 7/2020” (13. pants) un “Karaļa dekrētlikumā Nr. 25/2020” (galīgais noteikums Nr. 4); |
| --- | --- |

e)

darba devēju daļēju atbrīvojumu no sociālā nodrošinājuma iemaksām, lai atbalstītu “darbvietu saglabāšanu tūrisma nozarē”, kā paredzēts “Karaļa 8. marta dekrētlikumā Nr. 8/2019”, “Karaļa 11. oktobra dekrētlikumā Nr. 12/2019”, “Karaļa 12. marta dekrētlikumā Nr. 7/2020” (13. pants) un “Karaļa dekrētlikumā Nr. 25/2020” (galīgais noteikums Nr. 4);

| f) | veselības pabalstus darba ņēmējiem, kas neierodas darbā Covid-19 dēļ, kā paredzēts “Karaļa 10. marta dekrētlikumā Nr. 6/2020” (5. pants), “Karaļa 7. aprīļa dekrētlikumā Nr. 13/2020” (galīgais noteikums Nr. 1) un “Karaļa 4. augusta dekrētlikumā Nr. 27/2020” (galīgais noteikums Nr. 10). |
| --- | --- |

f)

veselības pabalstus darba ņēmējiem, kas neierodas darbā Covid-19 dēļ, kā paredzēts “Karaļa 10. marta dekrētlikumā Nr. 6/2020” (5. pants), “Karaļa 7. aprīļa dekrētlikumā Nr. 13/2020” (galīgais noteikums Nr. 1) un “Karaļa 4. augusta dekrētlikumā Nr. 27/2020” (galīgais noteikums Nr. 10).

4. pants

Spānija informē Komisiju līdz 2021. gada 30. martam un pēc tam ik pēc sešiem mēnešiem par plānoto publisko izdevumu īstenošanu līdz brīdim, kad šie plānotie publiskie izdevumi ir pilnībā īstenoti.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad tas paziņots adresātam.

6. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 25. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV L 159, 20.5.2020., 1. lpp.

1

---

| 29.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 314/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 314/28

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1348

(2020. gada 25. septembris),

ar ko Horvātijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2020/672 (2020. gada 19. maijs), ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Horvātija 2020. gada 6. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem. |
| --- | --- |

(1)

Horvātija 2020. gada 6. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem.

| (2) | Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Horvātijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Horvātijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 7,1 % un 88,6 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Horvātijas IKP 2020. gadā samazināsies par 10,8 %. |
| --- | --- |

(2)

Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Horvātijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Horvātijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 7,1 % un 88,6 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Horvātijas IKP 2020. gadā samazināsies par 10,8 %.

| (3) | Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Horvātijā. Tā rezultātā pēkšņi un būtiski ir palielinājušies publiskie izdevumi Horvātijā saistībā ar darbvietu saglabāšanas subsīdijām Covid-19 skartajās nozarēs un atbalstu par saīsinātu darba laiku, kā izklāstīts 4. un 5. apsvērumā. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Horvātijā. Tā rezultātā pēkšņi un būtiski ir palielinājušies publiskie izdevumi Horvātijā saistībā ar darbvietu saglabāšanas subsīdijām Covid-19 skartajās nozarēs un atbalstu par saīsinātu darba laiku, kā izklāstīts 4. un 5. apsvērumā.

| (4) | Konkrētāk, ar “Darba tirgus likumu” (2), kas minēts Horvātijas 2020. gada 6. augusta pieteikumā, Horvātijas nodarbinātības dienests nolēma (3) ieviest pasākumu, kas paredz līdzfinansēt darba ņēmēju algas uzņēmumos, kuri piedzīvo ieņēmumu samazināšanos (par 20 % laikposmā no 2020. gada marta līdz maijam vai par 50 % 2020. gada jūnijā), ar nosacījumu, ka darba attiecības netiek izbeigtas. Atbalsta summa 2020. gada martā ir noteikta 3 250 HRK apmērā par vienu pilnas slodzes darbinieku, un 2020. gada aprīlī, maijā un jūnijā ikmēneša atbalsta summa ir 4 000 HRK par vienu pilnas slodzes darbinieku. |
| --- | --- |

(4)

Konkrētāk, ar “Darba tirgus likumu” (2), kas minēts Horvātijas 2020. gada 6. augusta pieteikumā, Horvātijas nodarbinātības dienests nolēma (3) ieviest pasākumu, kas paredz līdzfinansēt darba ņēmēju algas uzņēmumos, kuri piedzīvo ieņēmumu samazināšanos (par 20 % laikposmā no 2020. gada marta līdz maijam vai par 50 % 2020. gada jūnijā), ar nosacījumu, ka darba attiecības netiek izbeigtas. Atbalsta summa 2020. gada martā ir noteikta 3 250 HRK apmērā par vienu pilnas slodzes darbinieku, un 2020. gada aprīlī, maijā un jūnijā ikmēneša atbalsta summa ir 4 000 HRK par vienu pilnas slodzes darbinieku.

| (5) | Pamatojoties uz “Darba tirgus likumu”, Horvātijas nodarbinātības dienests arī nolēma (4) ieviest pasākumu, kas sniedz atbalstu saistībā ar darba laika pagaidu saīsināšanu laikposmā no 2020. gada jūnija līdz decembrim uzņēmumiem, kuri nodarbina 10 vai vairāk darbinieku, kas darbojas jebkurā nozarē, ar nosacījumu, ka darba attiecības netiek izbeigtas. Ar šo pasākumu var finansēt līdz 2 000 HRK mēnesī uz vienu darbinieku. |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz “Darba tirgus likumu”, Horvātijas nodarbinātības dienests arī nolēma (4) ieviest pasākumu, kas sniedz atbalstu saistībā ar darba laika pagaidu saīsināšanu laikposmā no 2020. gada jūnija līdz decembrim uzņēmumiem, kuri nodarbina 10 vai vairāk darbinieku, kas darbojas jebkurā nozarē, ar nosacījumu, ka darba attiecības netiek izbeigtas. Ar šo pasākumu var finansēt līdz 2 000 HRK mēnesī uz vienu darbinieku.

| (6) | Horvātija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Horvātija ir sniegusi Komisijai atbilstošus pierādījumus par to, ka faktiskie un plānotie publiskie izdevumi no 2020. gada 1. februāra ir palielinājušies par 1 381 780 800 EUR sakarā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo piepeši un bezprecedenta kārtā ir palielinājies to darba ņēmēju skaits, uz kuriem attiecas minētie pasākumi, un ar tiem saistīto izdevumu apmērs Horvātijā. Horvātija plāno finansēt 210 000 000 EUR no palielinātās izdevumu summas, izmantojot Savienības fondus, un 151 180 800 EUR, izmantojot savu finansējumu. |
| --- | --- |

(6)

Horvātija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Horvātija ir sniegusi Komisijai atbilstošus pierādījumus par to, ka faktiskie un plānotie publiskie izdevumi no 2020. gada 1. februāra ir palielinājušies par 1 381 780 800 EUR sakarā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo piepeši un bezprecedenta kārtā ir palielinājies to darba ņēmēju skaits, uz kuriem attiecas minētie pasākumi, un ar tiem saistīto izdevumu apmērs Horvātijā. Horvātija plāno finansēt 210 000 000 EUR no palielinātās izdevumu summas, izmantojot Savienības fondus, un 151 180 800 EUR, izmantojot savu finansējumu.

| (7) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Horvātiju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kas minēti 2020. gada 6. augusta pieprasījumā. |
| --- | --- |

(7)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Horvātiju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kas minēti 2020. gada 6. augusta pieprasījumā.

| (8) | Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Horvātijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Horvātijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm.

| (9) | Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem. |
| --- | --- |

(9)

Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem.

| (10) | Horvātijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu īstenošanu, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Horvātija ir izpildījusi minētos izdevumus. |
| --- | --- |

(10)

Horvātijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu īstenošanu, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Horvātija ir izpildījusi minētos izdevumus.

| (11) | Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Horvātijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus, |
| --- | --- |

(11)

Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Horvātijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Horvātija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

1.   Savienība dara pieejamu Horvātijai aizdevumu, kura maksimālais apmērs ir 1 020 600 000 EUR. Aizdevuma maksimālais vidējais termiņš ir 15 gadi.

2.   Ar šo lēmumu piešķirtās finansiālās palīdzības pieejamības periods ir 18 mēneši, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma spēkā stāšanās.

3.   Komisija piešķir Savienības finansiālo palīdzību Horvātijai ne vairāk kā astoņās daļās. Vienu daļu var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Pirmās daļas maksājumu atmaksas termiņi var būt ilgāki nekā maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā. Šādos gadījumos turpmāko maksājumu atmaksas termiņus nosaka tā, lai maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā, ir ievērots, tiklīdz visas daļas ir izmaksātas.

4.   Pirmo daļu izmaksā pēc tam, kad stājies spēkā aizdevuma līgums, kas paredzēts Regulas (ES) 2020/672 8. panta 2. punktā.

5.   Horvātija sedz Savienības finansējuma izmaksas, kas minētas Regulas (ES) 2020/672 4. pantā, par katru daļu un visas Savienības maksas, izmaksas un izdevumus, kas izriet no jebkura finansējuma attiecībā uz aizdevumu, kas piešķirts saskaņā ar šā panta 1. punktu.

6.   Komisija lemj par daļu apmēru un izmaksāšanu, kā arī par maksājumu apmēru.

3. pants

Horvātija var finansēt šādus pasākumus:

| a) | darbvietu saglabāšanas subsīdijas Covid-19 skartajās nozarēs, kā paredzēts Horvātijas “Nodarbinātības dienesta 2020. gada 20. marta lēmumā” un tā turpmākajos grozījumos, pamatojoties uz “Darba tirgus likuma” 35. un 36. pantu; un |
| --- | --- |

a)

darbvietu saglabāšanas subsīdijas Covid-19 skartajās nozarēs, kā paredzēts Horvātijas “Nodarbinātības dienesta 2020. gada 20. marta lēmumā” un tā turpmākajos grozījumos, pamatojoties uz “Darba tirgus likuma” 35. un 36. pantu; un

| b) | atbalstu par saīsinātu darba laiku, kā paredzēts Horvātijas “Nodarbinātības dienesta 2020. gada 29. jūnija lēmumā” un tā turpmākajos grozījumos, pamatojoties uz “Darba tirgus likuma” 35. un 36. pantu. |
| --- | --- |

b)

atbalstu par saīsinātu darba laiku, kā paredzēts Horvātijas “Nodarbinātības dienesta 2020. gada 29. jūnija lēmumā” un tā turpmākajos grozījumos, pamatojoties uz “Darba tirgus likuma” 35. un 36. pantu.

4. pants

Horvātija informē Komisiju līdz 2021. gada 30. martam un pēc tam ik pēc sešiem mēnešiem par plānoto publisko izdevumu īstenošanu līdz brīdim, kad šie plānotie publiskie izdevumi ir pilnībā īstenoti.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Horvātijas Republikai.

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad tas paziņots adresātam.

6. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 25. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV L 159, 20.5.2020., 1. lpp.

1

(2)  OV 118/18, 32/20.

2

(3)  Lēmums pieņemts 2020. gada 20. martā un grozīts 2020. gada 25. martā, 7. aprīlī, 9. aprīlī, 6. maijā, 28. maijā, 18. jūnijā, 25. jūnijā, 10. jūlijā un 29. jūlijā. Lēmumi pieejami: https://www.hzz.hr/o-hzz/upravno-vijece/upravno-vijece_sjednice-2020.php

3

(4)  Lēmums pieņemts 2020. gada 29. jūnijā un grozīts 2020. gada 10. jūlijā, pieejams: https://www.hzz.hr/o-hzz/upravno-vijece/upravno-vijece_sjednice-2020.php

4

---

| 29.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 314/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 314/31

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1349

(2020. gada 25. septembris),

ar ko Itālijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2020/672 (2020. gada 19. maijs), ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Itālija 2020. gada 7. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem. |
| --- | --- |

(1)

Itālija 2020. gada 7. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem.

| (2) | Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Itālijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Itālijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 11,1 % un 158,9 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Itālijas IKP 2020. gadā samazināsies par 11,2 %. |
| --- | --- |

(2)

Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Itālijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Itālijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 11,1 % un 158,9 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Itālijas IKP 2020. gadā samazināsies par 11,2 %.

| (3) | Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Itālijā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Itālijā saistībā ar saīsināta darba laika shēmām darbiniekiem, pabalstiem pašnodarbinātajiem, noteikta laika darbiniekiem lauksaimniecībā, daba ņēmējiem izklaides nozarē, sporta apvienību līdzstrādniekiem, mājsaimniecībās nodarbinātām personām un dežūrdarbiniekiem, bērnu pieskatīšanas kuponiem, papildu vecāku un invaliditātes atvaļinājuma pabalstiem, neatmaksājamām dotācijām pašnodarbinātajiem un individuāliem uzņēmumiem un nodokļu atlaidēm sabiedrības veselības aizsardzības pasākumu atbalstam, kā izklāstīts 4. līdz 10. apsvērumā. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Itālijā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Itālijā saistībā ar saīsināta darba laika shēmām darbiniekiem, pabalstiem pašnodarbinātajiem, noteikta laika darbiniekiem lauksaimniecībā, daba ņēmējiem izklaides nozarē, sporta apvienību līdzstrādniekiem, mājsaimniecībās nodarbinātām personām un dežūrdarbiniekiem, bērnu pieskatīšanas kuponiem, papildu vecāku un invaliditātes atvaļinājuma pabalstiem, neatmaksājamām dotācijām pašnodarbinātajiem un individuāliem uzņēmumiem un nodokļu atlaidēm sabiedrības veselības aizsardzības pasākumu atbalstam, kā izklāstīts 4. līdz 10. apsvērumā.

| (4) | “Dekrētlikums Nr. 18/2020” (2) un “Dekrētlikums Nr. 34/2020” (3), kas minēti Itālijas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, bija pamats vairāku pasākumu ieviešanai, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma ietekmi, tostarp paplašinātas esošās saīsināta darba laika shēmas (Cassa integrazione guadagni). Pasākums attiecas uz 80 % no to darbinieku parastās algas, kuru darba līgums tiek saglabāts uzņēmumos, kas ir pilnīgi vai daļēji slēgti Covid-19 dēļ, ne vairāk kā 18 nedēļas laikposmā no 2020. gada 23. februāra līdz 2020. gada 31. oktobrim; |
| --- | --- |

(4)

“Dekrētlikums Nr. 18/2020” (2) un “Dekrētlikums Nr. 34/2020” (3), kas minēti Itālijas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, bija pamats vairāku pasākumu ieviešanai, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma ietekmi, tostarp paplašinātas esošās saīsināta darba laika shēmas (Cassa integrazione guadagni). Pasākums attiecas uz 80 % no to darbinieku parastās algas, kuru darba līgums tiek saglabāts uzņēmumos, kas ir pilnīgi vai daļēji slēgti Covid-19 dēļ, ne vairāk kā 18 nedēļas laikposmā no 2020. gada 23. februāra līdz 2020. gada 31. oktobrim;

| (5) | Pašnodarbinātajiem un ārštata darbiniekiem iestādes ir ieviesušas pabalstu 600 EUR apmērā par 2020. gada marta un aprīļa mēnešiem. Ārštata darbiniekiem, kuru ienākumi 2020. gada martā un aprīlī samazinājās vismaz par 33 %, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, ir arī tiesības uz pabalstu 1 000 EUR apmērā par 2020. gada maiju. Papildu pabalsts 600 EUR apmērā par 2020. gada marta mēnesi tiek piešķirts pašnodarbinātajiem un ārštata darbiniekiem, kas reģistrēti privātās obligātās sociālās nodrošināšanas iestādēs. |
| --- | --- |

(5)

Pašnodarbinātajiem un ārštata darbiniekiem iestādes ir ieviesušas pabalstu 600 EUR apmērā par 2020. gada marta un aprīļa mēnešiem. Ārštata darbiniekiem, kuru ienākumi 2020. gada martā un aprīlī samazinājās vismaz par 33 %, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, ir arī tiesības uz pabalstu 1 000 EUR apmērā par 2020. gada maiju. Papildu pabalsts 600 EUR apmērā par 2020. gada marta mēnesi tiek piešķirts pašnodarbinātajiem un ārštata darbiniekiem, kas reģistrēti privātās obligātās sociālās nodrošināšanas iestādēs.

| (6) | Iestādes ir ieviesušas dažādus citus pasākumiem, kas vērsti uz konkrētām profesijām, kuras ir negatīvi ietekmējis Covid-19 uzliesmojums. Šie pasākumi ietver pabalstu 600 EUR apmērā par 2020. gada martu un 500 EUR apmērā par 2020. gada aprīli darbiniekiem, kas pieņemti darbā uz noteiktu laiku lauksaimniecībā; pabalstu 600 EUR apmērā mēnesī par 2020. gada marta, aprīļa un maija mēnešiem darba ņēmējiem izklaides nozarē (ar gada ienākumiem līdz 50 000 EUR); pabalstu 600 EUR apmērā mēnesī par 2020. gada marta, aprīļa un maija mēnešiem sporta apvienību līdzstrādniekiem; pabalstu 600 EUR apmērā mēnesī par 2020. gada marta, aprīļa un maija mēnešiem dežūrdarbiniekiem un pabalstu 500 EUR apmērā mēnesī par 2020. gada aprīļa un maija mēnešiem mājsaimniecībās nodarbinātām personām. |
| --- | --- |

(6)

Iestādes ir ieviesušas dažādus citus pasākumiem, kas vērsti uz konkrētām profesijām, kuras ir negatīvi ietekmējis Covid-19 uzliesmojums. Šie pasākumi ietver pabalstu 600 EUR apmērā par 2020. gada martu un 500 EUR apmērā par 2020. gada aprīli darbiniekiem, kas pieņemti darbā uz noteiktu laiku lauksaimniecībā; pabalstu 600 EUR apmērā mēnesī par 2020. gada marta, aprīļa un maija mēnešiem darba ņēmējiem izklaides nozarē (ar gada ienākumiem līdz 50 000 EUR); pabalstu 600 EUR apmērā mēnesī par 2020. gada marta, aprīļa un maija mēnešiem sporta apvienību līdzstrādniekiem; pabalstu 600 EUR apmērā mēnesī par 2020. gada marta, aprīļa un maija mēnešiem dežūrdarbiniekiem un pabalstu 500 EUR apmērā mēnesī par 2020. gada aprīļa un maija mēnešiem mājsaimniecībās nodarbinātām personām.

| (7) | Iestādes ir ieviesušas arī divus pasākumus, lai novērstu ietekmi, ko rada pirmsskolas izglītības pakalpojumu un skolu slēgšana, vecāku atvaļinājuma pabalstu veidā uz laiku līdz 30 dienām periodā no 2020. gada 5. marta līdz 2020. gada 31. augustam darbiniekiem vai pašnodarbinātajiem ar bērniem līdz 12 gadu vecumam (vai vecākiem par 12 gadiem, ja bērns ir invalīds un joprojām apmeklē skolu), kas sedz 50 % no viņu ienākumiem, un bērnu pieskatīšanas kuponu veidā par maksimālo summu 2 000 EUR kā alternatīvu vecāku atvaļinājuma pabalstiem, kuponi ir derīgi tajā pašā periodā. Šos pasākumus var uzskatīt par pasākumiem, kas ir līdzīgi saīsināta darba laika shēmām, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tie nodrošina ienākumu atbalstu darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, palīdz segt bērnu aprūpes izmaksas skolu slēgšanas laikā un palīdz vecākiem turpināt strādāt, tādējādi novēršot apdraudējumu darba attiecībām. |
| --- | --- |

(7)

Iestādes ir ieviesušas arī divus pasākumus, lai novērstu ietekmi, ko rada pirmsskolas izglītības pakalpojumu un skolu slēgšana, vecāku atvaļinājuma pabalstu veidā uz laiku līdz 30 dienām periodā no 2020. gada 5. marta līdz 2020. gada 31. augustam darbiniekiem vai pašnodarbinātajiem ar bērniem līdz 12 gadu vecumam (vai vecākiem par 12 gadiem, ja bērns ir invalīds un joprojām apmeklē skolu), kas sedz 50 % no viņu ienākumiem, un bērnu pieskatīšanas kuponu veidā par maksimālo summu 2 000 EUR kā alternatīvu vecāku atvaļinājuma pabalstiem, kuponi ir derīgi tajā pašā periodā. Šos pasākumus var uzskatīt par pasākumiem, kas ir līdzīgi saīsināta darba laika shēmām, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tie nodrošina ienākumu atbalstu darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, palīdz segt bērnu aprūpes izmaksas skolu slēgšanas laikā un palīdz vecākiem turpināt strādāt, tādējādi novēršot apdraudējumu darba attiecībām.

| (8) | Turklāt iestādes ir ieviesušas papildu invaliditātes atvaļinājuma pabalstu līdz 12 dienām laikposmā no 2020. gada 1. marta līdz 2020. gada 30. aprīlim un papildu 12 dienām laikposmā no 2020. gada 1. maija līdz 2020. gada 30. jūnijam darba ņēmējiem, kuriem ir smaga invaliditāte vai radinieki ar smagu invaliditāti. Tas ir spēkā esošas shēmas paplašinājums, kas darba ņēmējiem dod tiesības uz trim invaliditātes atvaļinājuma dienām mēnesī. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt iestādes ir ieviesušas papildu invaliditātes atvaļinājuma pabalstu līdz 12 dienām laikposmā no 2020. gada 1. marta līdz 2020. gada 30. aprīlim un papildu 12 dienām laikposmā no 2020. gada 1. maija līdz 2020. gada 30. jūnijam darba ņēmējiem, kuriem ir smaga invaliditāte vai radinieki ar smagu invaliditāti. Tas ir spēkā esošas shēmas paplašinājums, kas darba ņēmējiem dod tiesības uz trim invaliditātes atvaļinājuma dienām mēnesī.

| (9) | Ir ieviestas neatmaksājamas dotācijas pašnodarbinātajiem un individuāliem uzņēmumiem. Dotācijas summu aprēķina, ņemot vērā apgrozījuma kritumu 2020. gada aprīlī salīdzinājumā ar 2019. gada aprīli (no minimālās summas 1 000 EUR apmērā līdz ne vairāk kā 20 % no apgrozījuma krituma). |
| --- | --- |

(9)

Ir ieviestas neatmaksājamas dotācijas pašnodarbinātajiem un individuāliem uzņēmumiem. Dotācijas summu aprēķina, ņemot vērā apgrozījuma kritumu 2020. gada aprīlī salīdzinājumā ar 2019. gada aprīli (no minimālās summas 1 000 EUR apmērā līdz ne vairāk kā 20 % no apgrozījuma krituma).

| (10) | Visbeidzot, ir ieviesti divi ar veselību saistīti pasākumi: jauna pagaidu nodokļu atlaide 60 % apmērā no darba drošības uzlabošanas izmaksām (ne vairāk kā 80 000 EUR) un jauna pagaidu nodokļu atlaide 60 % apmērā no mazo uzņēmumu, profesionālo biroju un bezpeļņas organizāciju dezinfekcijas izmaksām un drošības aprīkojuma iegādes izmaksām (ne vairāk kā 60 000 EUR). Tā kā nodokļu atlaides nozīmē valdības nesaņemtus ieņēmumus, tās var uzskatīt par līdzvērtīgām publiskiem izdevumiem. |
| --- | --- |

(10)

Visbeidzot, ir ieviesti divi ar veselību saistīti pasākumi: jauna pagaidu nodokļu atlaide 60 % apmērā no darba drošības uzlabošanas izmaksām (ne vairāk kā 80 000 EUR) un jauna pagaidu nodokļu atlaide 60 % apmērā no mazo uzņēmumu, profesionālo biroju un bezpeļņas organizāciju dezinfekcijas izmaksām un drošības aprīkojuma iegādes izmaksām (ne vairāk kā 60 000 EUR). Tā kā nodokļu atlaides nozīmē valdības nesaņemtus ieņēmumus, tās var uzskatīt par līdzvērtīgām publiskiem izdevumiem.

| (11) | Itālija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Itālija ir sniegusi Komisijai attiecīgus pierādījumus, ka, sākot ar 2020. gada 1. februāri, faktiskie un plānotie publiskie izdevumi ir palielinājušies par 28 811 965 628 EUR saistībā ar palielinātām summām, kas tieši saistītas ar saīsināta darba laika shēmām darbiniekiem, pabalstiem pašnodarbinātām personām, noteikta laika darbiniekiem lauksaimniecībā, darba ņēmējiem izklaides nozarē, sporta apvienību līdzstrādniekiem, mājsaimniecībās nodarbinātām personām un dežūrdarbiniekiem, bērnu pieskatīšanas kuponiem, papildu bērna kopšanas un invaliditātes atvaļinājuma pabalstiem un neatmaksājamām dotācijām pašnodarbinātajiem un individuāliem uzņēmumiem. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo tas ir saistīts gan ar jaunu pasākumu ieviešanu, gan esošo pasākumu paplašināšanu, kas aptver ievērojamu Itālijas uzņēmumu un darbaspēka daļu. Itālija plāno finansēt 320 000 000 EUR no palielinātās izdevumu summas, izmantojot Savienības fondus. |
| --- | --- |

(11)

Itālija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Itālija ir sniegusi Komisijai attiecīgus pierādījumus, ka, sākot ar 2020. gada 1. februāri, faktiskie un plānotie publiskie izdevumi ir palielinājušies par 28 811 965 628 EUR saistībā ar palielinātām summām, kas tieši saistītas ar saīsināta darba laika shēmām darbiniekiem, pabalstiem pašnodarbinātām personām, noteikta laika darbiniekiem lauksaimniecībā, darba ņēmējiem izklaides nozarē, sporta apvienību līdzstrādniekiem, mājsaimniecībās nodarbinātām personām un dežūrdarbiniekiem, bērnu pieskatīšanas kuponiem, papildu bērna kopšanas un invaliditātes atvaļinājuma pabalstiem un neatmaksājamām dotācijām pašnodarbinātajiem un individuāliem uzņēmumiem. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo tas ir saistīts gan ar jaunu pasākumu ieviešanu, gan esošo pasākumu paplašināšanu, kas aptver ievērojamu Itālijas uzņēmumu un darbaspēka daļu. Itālija plāno finansēt 320 000 000 EUR no palielinātās izdevumu summas, izmantojot Savienības fondus.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Itāliju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kas minēti 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, kā arī ar attiecīgo ar veselību saistīto pasākumu ieviešanu Covid-19 uzliesmojuma sakarā. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Itāliju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kas minēti 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, kā arī ar attiecīgo ar veselību saistīto pasākumu ieviešanu Covid-19 uzliesmojuma sakarā.

| (13) | Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Itālijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(13)

Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Itālijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm.

| (14) | Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem. |
| --- | --- |

(14)

Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem.

| (15) | Itālijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu izpildi, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Itālija ir izpildījusi minētos izdevumus. |
| --- | --- |

(15)

Itālijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu izpildi, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Itālija ir izpildījusi minētos izdevumus.

| (16) | Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Itālijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus. Turklāt aizdevuma summa ir noteikta tā, lai nodrošinātu atbilstību prudenciālajiem noteikumiem, kas piemērojami aizdevumu portfelim, kā noteikts Regulā (ES) 2020/672, |
| --- | --- |

(16)

Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Itālijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus. Turklāt aizdevuma summa ir noteikta tā, lai nodrošinātu atbilstību prudenciālajiem noteikumiem, kas piemērojami aizdevumu portfelim, kā noteikts Regulā (ES) 2020/672,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Itālija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

1.   Savienība dara pieejamu Itālijai aizdevumu, kura maksimālais apmērs ir 27 438 486 464 EUR. Aizdevuma vidējais termiņš ir 15 gadi.

2.   Ar šo lēmumu piešķirtās finansiālās palīdzības pieejamības periods ir 18 mēneši, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma spēkā.

3.   Komisija piešķir Savienības finanšu palīdzību Itālijai ne vairāk kā desmit daļās. Vienu daļu var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Pirmās daļas maksājumu atmaksas termiņi var būt ilgāki nekā maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā. Šādos gadījumos turpmāko maksājumu atmaksas termiņus nosaka tā, lai maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā, ir ievērots, tiklīdz visas daļas ir izmaksātas.

4.   Pirmo daļu izmaksā pēc tam, kad stājies spēkā aizdevuma līgums, kas paredzēts Regulas (ES) 2020/672 8. panta 2. punktā.

5.   Itālija sedz Savienības finansējuma izmaksas, kas minētas Regulas (ES) 2020/672 4. pantā, par katru daļu un visas Savienības maksas, izmaksas un izdevumus, kas izriet no jebkura finansējuma attiecībā uz aizdevumu, kas piešķirts saskaņā ar šā panta 1. punktu.

6.   Komisija lemj par daļu apmēru un izmaksāšanu, kā arī par maksājumu apmēru.

3. pants

Itālija var finansēt šādus pasākumus:

| a) | esošās saīsināta darba laika shēmas paplašināšanu (“Cassa integrazione guadagni”) darbiniekiem, kā paredzēts 19.–22. pantā “Dekrētlikumā Nr. 18/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 27/2020”, un 68.–71. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”; |
| --- | --- |

a)

esošās saīsināta darba laika shēmas paplašināšanu (“Cassa integrazione guadagni”) darbiniekiem, kā paredzēts 19.–22. pantā “Dekrētlikumā Nr. 18/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 27/2020”, un 68.–71. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”;

| b) | pabalstu pašnodarbinātām personām, kā paredzēts 27., 28. un 44. pantā “Dekrētlikumā Nr. 18/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 27/2020”, un 84. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”; |
| --- | --- |

b)

pabalstu pašnodarbinātām personām, kā paredzēts 27., 28. un 44. pantā “Dekrētlikumā Nr. 18/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 27/2020”, un 84. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”;

| c) | pabalstus uz noteiktu laiku darbā pieņemtiem darbiniekiem lauksaimniecībā, kā paredzēts 30. pantā “Dekrētlikumā Nr. 18/2020” un 84. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”; |
| --- | --- |

c)

pabalstus uz noteiktu laiku darbā pieņemtiem darbiniekiem lauksaimniecībā, kā paredzēts 30. pantā “Dekrētlikumā Nr. 18/2020” un 84. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”;

| d) | pabalstus darba ņēmējiem izklaides nozarē, kā paredzēts 38. pantā “Dekrētlikumā Nr. 18/2020” un 84. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”; |
| --- | --- |

d)

pabalstus darba ņēmējiem izklaides nozarē, kā paredzēts 38. pantā “Dekrētlikumā Nr. 18/2020” un 84. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”;

| e) | pabalstus sporta apvienību līdzstrādniekiem, kā paredzēts 96. pantā “Dekrētlikumā Nr. 18/2020” un 84. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”; |
| --- | --- |

e)

pabalstus sporta apvienību līdzstrādniekiem, kā paredzēts 96. pantā “Dekrētlikumā Nr. 18/2020” un 84. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”;

| f) | pabalstu mājsaimniecībās nodarbinātajiem, kā paredzēts 85. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”; |
| --- | --- |

f)

pabalstu mājsaimniecībās nodarbinātajiem, kā paredzēts 85. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”;

| g) | pabalstus dežūrdarbiniekiem, kā paredzēts 44. pantā “Dekrētlikumā Nr. 18/2020” un 84. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”; |
| --- | --- |

g)

pabalstus dežūrdarbiniekiem, kā paredzēts 44. pantā “Dekrētlikumā Nr. 18/2020” un 84. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”;

| h) | neatmaksājamas dotācijas pašnodarbinātām personām un individuāliem uzņēmumiem, kā paredzēts 25. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”, attiecībā uz izdevumu daļu, kas saistīta ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas sabiedrībām; |
| --- | --- |

h)

neatmaksājamas dotācijas pašnodarbinātām personām un individuāliem uzņēmumiem, kā paredzēts 25. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”, attiecībā uz izdevumu daļu, kas saistīta ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas sabiedrībām;

| i) | vecāku atvaļinājuma pabalstus, kā paredzēts 23. un 25. pantā “Dekrētlikumā Nr. 18/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 27/2020”, un 72. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”; |
| --- | --- |

i)

vecāku atvaļinājuma pabalstus, kā paredzēts 23. un 25. pantā “Dekrētlikumā Nr. 18/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 27/2020”, un 72. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”;

| j) | bērnu pieskatīšanas kuponus, kā paredzēts 23. un 25. pantā “Dekrētlikumā Nr. 18/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 27/2020”, un 73. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”; |
| --- | --- |

j)

bērnu pieskatīšanas kuponus, kā paredzēts 23. un 25. pantā “Dekrētlikumā Nr. 18/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 27/2020”, un 73. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”;

| k) | invaliditātes atvaļinājuma pabalstus, kā paredzēts 24. pantā “Dekrētlikumā Nr. 18/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 27/2020”, un 74. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”; |
| --- | --- |

k)

invaliditātes atvaļinājuma pabalstus, kā paredzēts 24. pantā “Dekrētlikumā Nr. 18/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 27/2020”, un 74. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”;

| l) | nodokļu atlaides attiecībā uz darba vietas drošības uzlabojumiem, kā paredzēts 120. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”; |
| --- | --- |

l)

nodokļu atlaides attiecībā uz darba vietas drošības uzlabojumiem, kā paredzēts 120. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”;

| m) | nodokļu atlaides attiecībā uz darba vietu dezinficēšanu un drošības aprīkojuma iegādi, kā paredzēts 125. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”. |
| --- | --- |

m)

nodokļu atlaides attiecībā uz darba vietu dezinficēšanu un drošības aprīkojuma iegādi, kā paredzēts 125. pantā “Dekrētlikumā Nr. 34/2020”, kas pieņemts ar “Likumu Nr. 77/2020”.

4. pants

Itālija informē Komisiju līdz 2021. gada 30. martam un pēc tam ik pēc sešiem mēnešiem par plānoto publisko izdevumu īstenošanu līdz brīdim, kad šie plānotie publiskie izdevumi ir pilnībā īstenoti.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad tas paziņots adresātam.

6. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 25. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV L 159, 20.5.2020., 1. lpp.

1

(2)  Dekrētlikums Nr. 18/2020, kas pārveidots ar Likumu Nr. 27/2020.

2

(3)  Dekrētlikums Nr. 34/2020, kas pārveidots ar Likumu Nr. 77/2020.

3

---

| 29.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 314/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 314/35

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1350

(2020. gada 25. septembris),

ar ko Lietuvas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2020/672 (2020. gada 19. maijs), ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Lietuva 2020. gada 7. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem. |
| --- | --- |

(1)

Lietuva 2020. gada 7. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem.

| (2) | Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Lietuvas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Lietuvas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 6,9 % un 48,5 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Lietuvas IKP 2020. gadā samazināsies par 7,1 %. |
| --- | --- |

(2)

Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Lietuvas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Lietuvas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 6,9 % un 48,5 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Lietuvas IKP 2020. gadā samazināsies par 7,1 %.

| (3) | Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Lietuvā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Lietuvā saistībā ar algu subsīdijām dīkstāves laikā un pēc tās un pabalstiem pašnodarbinātajiem, tostarp pabalstiem pašnodarbinātajiem, kas veic lauksaimniecisku darbību, kā izklāstīts 4. līdz 7. apsvērumā. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Lietuvā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Lietuvā saistībā ar algu subsīdijām dīkstāves laikā un pēc tās un pabalstiem pašnodarbinātajiem, tostarp pabalstiem pašnodarbinātajiem, kas veic lauksaimniecisku darbību, kā izklāstīts 4. līdz 7. apsvērumā.

| (4) | Ar “Likumu par nodarbinātību Nr. XII-2470”, kas minēts Lietuvas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, tika ieviesta subsīdiju shēma darba devējiem, lai segtu aplēstās algas par katru nodarbināto, kurš atrodas dīkstāvē. Darba devējs varēja izvēlēties, vai izmantot subsīdijas, lai segtu 70 % no algas, taču, maksimums, 1,5 minimālo algu apmērā vai 90 % no algas (100 % darbiniekiem vecumā no 60 gadiem), taču, maksimums, minimālās algas apmērā. Darba devējiem, kas ir piedalījušies shēmā, ir jāsaglabā vismaz 50 % no saviem darbiniekiem vismaz trīs mēnešus pēc darba samaksas subsīdiju shēmas beigām. |
| --- | --- |

(4)

Ar “Likumu par nodarbinātību Nr. XII-2470”, kas minēts Lietuvas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, tika ieviesta subsīdiju shēma darba devējiem, lai segtu aplēstās algas par katru nodarbināto, kurš atrodas dīkstāvē. Darba devējs varēja izvēlēties, vai izmantot subsīdijas, lai segtu 70 % no algas, taču, maksimums, 1,5 minimālo algu apmērā vai 90 % no algas (100 % darbiniekiem vecumā no 60 gadiem), taču, maksimums, minimālās algas apmērā. Darba devējiem, kas ir piedalījušies shēmā, ir jāsaglabā vismaz 50 % no saviem darbiniekiem vismaz trīs mēnešus pēc darba samaksas subsīdiju shēmas beigām.

| (5) | Subsīdijas tiek maksātas arī darbiniekiem, kas atgriežas darbā no dīkstāves, ne ilgāk kā sešus mēnešus pēc atgriešanās darbā. Subsīdijas maksimālais apjoms ir minimālā alga vai divkārša minimālā alga atkarībā no darba devēja veiktās saimnieciskās darbības, pirmajā un otrajā mēnesī pēc atgriešanās izmaksāto subsīdiju summa var sasniegt 100 % no darbinieka algas, trešajā un ceturtajā mēnesī – 50 % un piektajā un sestajā mēnesī – 30 %. Šīs subsīdijas var uzskatīt par pasākumu, kas ir līdzīgs Regulā (ES) 2020/672 minētajām saīsināta darba laika shēmām, jo to mērķis ir sniegt ienākumu atbalstu darba ņēmējiem un palīdzēt saglabāt esošās darba attiecības. |
| --- | --- |

(5)

Subsīdijas tiek maksātas arī darbiniekiem, kas atgriežas darbā no dīkstāves, ne ilgāk kā sešus mēnešus pēc atgriešanās darbā. Subsīdijas maksimālais apjoms ir minimālā alga vai divkārša minimālā alga atkarībā no darba devēja veiktās saimnieciskās darbības, pirmajā un otrajā mēnesī pēc atgriešanās izmaksāto subsīdiju summa var sasniegt 100 % no darbinieka algas, trešajā un ceturtajā mēnesī – 50 % un piektajā un sestajā mēnesī – 30 %. Šīs subsīdijas var uzskatīt par pasākumu, kas ir līdzīgs Regulā (ES) 2020/672 minētajām saīsināta darba laika shēmām, jo to mērķis ir sniegt ienākumu atbalstu darba ņēmējiem un palīdzēt saglabāt esošās darba attiecības.

| (6) | Iestādes ir ieviesušas arī pabalstus pašnodarbinātajiem, tostarp pašnodarbinātajiem, kas veic lauksaimniecisku darbību lauksaimniecības uzņēmumā vai lauku saimniecībā, kas sastāv no vismaz četrām ekonomiskā lieluma vienībām, pabalsta summa var sasniegt 257 EUR mēnesī un to izmaksā karantīnas periodā un nākamajos divos mēnešos. Pabalstus pašnodarbinātajiem var uzskatīt par saīsināta darba laika shēmai līdzīgu pasākumu, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo to mērķis ir aizsargāt pašnodarbinātos vai līdzīgu kategoriju darba ņēmējus no ienākumu samazināšanās vai zaudēšanas. |
| --- | --- |

(6)

Iestādes ir ieviesušas arī pabalstus pašnodarbinātajiem, tostarp pašnodarbinātajiem, kas veic lauksaimniecisku darbību lauksaimniecības uzņēmumā vai lauku saimniecībā, kas sastāv no vismaz četrām ekonomiskā lieluma vienībām, pabalsta summa var sasniegt 257 EUR mēnesī un to izmaksā karantīnas periodā un nākamajos divos mēnešos. Pabalstus pašnodarbinātajiem var uzskatīt par saīsināta darba laika shēmai līdzīgu pasākumu, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo to mērķis ir aizsargāt pašnodarbinātos vai līdzīgu kategoriju darba ņēmējus no ienākumu samazināšanās vai zaudēšanas.

| (7) | Visbeidzot, ir ieviesti pabalsti pašnodarbinātajiem, kuras nodarbojas ar lauksaimniecību lauksaimniecības uzņēmumā vai lauku saimniecībā, kas sastāv no mazāk nekā četrām ekonomiskā lieluma vienībām un uz kurām neattiecas 6. apsvērumā minētais pasākums. Pasākums ietver vienreizēju maksājumu 200 EUR apmērā tiem mazajiem lauksaimniekiem, kuriem nebija citu darba attiecību. Mazajiem lauksaimniekiem, kuri bija nodarbināti papildus savai lauksaimnieciskajai pašnodarbinātībai un nopelnīja ne vairāk kā minimālo algu, pasākums ietver maksājumu 200 EUR apmērā par katru no trim karantīnas un valsts ārkārtas stāvokļa mēnešiem. Šo pasākumu var uzskatīt par saīsināta darba laika shēmai līdzīgu pasākumu, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tā mērķis ir aizsargāt pašnodarbinātos vai līdzīgu kategoriju darba ņēmējus no ienākumu samazināšanās vai zaudēšanas. |
| --- | --- |

(7)

Visbeidzot, ir ieviesti pabalsti pašnodarbinātajiem, kuras nodarbojas ar lauksaimniecību lauksaimniecības uzņēmumā vai lauku saimniecībā, kas sastāv no mazāk nekā četrām ekonomiskā lieluma vienībām un uz kurām neattiecas 6. apsvērumā minētais pasākums. Pasākums ietver vienreizēju maksājumu 200 EUR apmērā tiem mazajiem lauksaimniekiem, kuriem nebija citu darba attiecību. Mazajiem lauksaimniekiem, kuri bija nodarbināti papildus savai lauksaimnieciskajai pašnodarbinātībai un nopelnīja ne vairāk kā minimālo algu, pasākums ietver maksājumu 200 EUR apmērā par katru no trim karantīnas un valsts ārkārtas stāvokļa mēnešiem. Šo pasākumu var uzskatīt par saīsināta darba laika shēmai līdzīgu pasākumu, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tā mērķis ir aizsargāt pašnodarbinātos vai līdzīgu kategoriju darba ņēmējus no ienākumu samazināšanās vai zaudēšanas.

| (8) | Lietuva atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Lietuva ir iesniegusi Komisijai attiecīgus pierādījumus par to, ka faktiskie un plānotie publiskie izdevumi no 2020. gada 1. februāra ir palielinājušies par 746 660 000 EUR saistībā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo jaunie pasākumi aptver ievērojamu Lietuvas uzņēmumu un darbaspēka daļu. Lietuva plāno finansēt 144 350 000 EUR no palielinātās izdevumu summas, izmantojot Savienības fondus. |
| --- | --- |

(8)

Lietuva atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Lietuva ir iesniegusi Komisijai attiecīgus pierādījumus par to, ka faktiskie un plānotie publiskie izdevumi no 2020. gada 1. februāra ir palielinājušies par 746 660 000 EUR saistībā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo jaunie pasākumi aptver ievērojamu Lietuvas uzņēmumu un darbaspēka daļu. Lietuva plāno finansēt 144 350 000 EUR no palielinātās izdevumu summas, izmantojot Savienības fondus.

| (9) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Lietuvu un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko uzdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīti ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(9)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Lietuvu un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko uzdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīti ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem.

| (10) | Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Lietuvai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Lietuvai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm.

| (11) | Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem. |
| --- | --- |

(11)

Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem.

| (12) | Lietuvai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu izpildi, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Lietuva ir izpildījusi minētos izdevumus. |
| --- | --- |

(12)

Lietuvai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu izpildi, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Lietuva ir izpildījusi minētos izdevumus.

| (13) | Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Lietuvas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus, |
| --- | --- |

(13)

Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Lietuvas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lietuva atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

1.   Savienība dara pieejamu Lietuvai aizdevumu, kura maksimālais apmērs ir 602 310 000 EUR. Aizdevuma maksimālais vidējais termiņš ir 15 gadi.

2.   Ar šo lēmumu piešķirtās finansiālās palīdzības pieejamības periods ir 18 mēneši, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma spēkā stāšanās.

3.   Komisija piešķir Savienības finansiālo palīdzību Lietuvai ne vairāk kā astoņās daļās. Vienu daļu var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Pirmās daļas maksājumu atmaksas termiņi var būt ilgāki nekā maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā. Šādos gadījumos turpmāko maksājumu atmaksas termiņus nosaka tā, lai maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā, ir ievērots, tiklīdz visas daļas ir izmaksātas.

4.   Pirmo daļu izmaksā pēc tam, kad stājies spēkā aizdevuma līgums, kas paredzēts Regulas (ES) 2020/672 8. panta 2. punktā.

5.   Lietuva sedz Savienības finansējuma izmaksas, kas minētas Regulas (ES) 2020/672 4. pantā, par katru daļu un visas Savienības maksas, izmaksas un izdevumus, kas izriet no jebkura finansējuma, kas saistīts ar šā panta 1. punktā piešķirto aizdevumu.

6.   Komisija lemj par daļu apmēru un izmaksāšanu, kā arī par maksājumu apmēru.

3. pants

Lietuva var finansēt šādus pasākumus:

| a) | algu subsīdijas dīkstāves laikā un pēc tās, kā noteikts “Nodarbinātības likuma Nr. XII-2470” 41. pantā; |
| --- | --- |

a)

algu subsīdijas dīkstāves laikā un pēc tās, kā noteikts “Nodarbinātības likuma Nr. XII-2470” 41. pantā;

| b) | pabalstus pašnodarbinātajiem, kā paredzēts “Nodarbinātības likuma Nr. XII-2470” 5.-1. pantā; |
| --- | --- |

b)

pabalstus pašnodarbinātajiem, kā paredzēts “Nodarbinātības likuma Nr. XII-2470” 5.-1. pantā;

| c) | pabalstus pašnodarbinātajiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecību, kā paredzēts “Nodarbinātības likuma Nr. XII-2470” 5.-2. pantā. |
| --- | --- |

c)

pabalstus pašnodarbinātajiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecību, kā paredzēts “Nodarbinātības likuma Nr. XII-2470” 5.-2. pantā.

4. pants

Lietuva informē Komisiju līdz 2021. gada 30. martam un pēc tam ik pēc sešiem mēnešiem par plānoto publisko izdevumu īstenošanu līdz brīdim, kad šie plānotie publiskie izdevumi ir pilnībā īstenoti.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Lietuvas Republikai.

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad tas paziņots adresātam.

6. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 25. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV L 159, 20.5.2020., 1. lpp.

1

---

| 29.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 314/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 314/38

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1351

(2020. gada 25. septembris),

ar ko Latvijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2020/672 (2020. gada 19. maijs), ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Latvija 2020. gada 7. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem. |
| --- | --- |

(1)

Latvija 2020. gada 7. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem.

| (2) | Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Latvijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Latvijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 7,3 % un 43,1 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Latvijas IKP 2020. gadā samazināsies par 7 %. |
| --- | --- |

(2)

Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Latvijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Latvijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 7,3 % un 43,1 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Latvijas IKP 2020. gadā samazināsies par 7 %.

| (3) | Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Latvijā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Latvijā saistībā ar dīkstāves pabalsta shēmu darba ņēmējiem un saistītajiem izdevumiem – dīkstāves palīdzības pabalstu un piemaksu darba ņēmējiem par bērniem, algu subsīdiju shēmu eksporta nozarei un algu atbalsta maksājumus medicīnas speciālistiem un kultūras nozarē nodarbinātajiem, – kā arī izdevumiem veselības aprūpes jomā individuālo aizsardzības līdzekļu iegādei un ar Covid-19 saistītajiem slimības pabalstiem, kā izklāstīts 4.–7. apsvērumā. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Latvijā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Latvijā saistībā ar dīkstāves pabalsta shēmu darba ņēmējiem un saistītajiem izdevumiem – dīkstāves palīdzības pabalstu un piemaksu darba ņēmējiem par bērniem, algu subsīdiju shēmu eksporta nozarei un algu atbalsta maksājumus medicīnas speciālistiem un kultūras nozarē nodarbinātajiem, – kā arī izdevumiem veselības aprūpes jomā individuālo aizsardzības līdzekļu iegādei un ar Covid-19 saistītajiem slimības pabalstiem, kā izklāstīts 4.–7. apsvērumā.

| (4) | “Ministru kabineta noteikumi Nr. 179 (pieņemti 2020. gada 31. martā) “Noteikumi par dīkstāves pabalstu pašnodarbinātām personām, kuras skārusi Covid-19 izplatība”” un “Ministru kabineta noteikumi Nr. 165 (pieņemti 2020. gada 26. martā) “Noteikumi par Covid-19 izraisītās krīzes skartiem darba devējiem, kuri kvalificējas dīkstāves pabalstam un nokavēto nodokļu maksājumu samaksas sadalei termiņos vai atlikšanai uz laiku līdz trim gadiem””, kas minēti Latvijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, ieviesa dīkstāves pabalsta shēmu darba ņēmējiem. Shēmas ietvaros tiek maksātas algas privātā sektora uzņēmumu darbiniekiem, kuri atrodas dīkstāvē. Tā sedz no 50 % līdz 75 % no darbinieku algām atkarībā no uzņēmuma lieluma, nepārsniedzot 700 EUR mēnesī vienam darbiniekam. Dīkstāves pabalsta shēmai ir piesaistīta dīkstāves palīdzības pabalsta shēma darba ņēmējiem un piemaksa darba ņēmējiem par bērniem. Pamatojoties uz “Ministru kabineta noteikumiem Nr. 236 “Noteikumi par dīkstāves palīdzības pabalstiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātajām personām, kuras skārusi Covid-19 izplatība””, kas minēti Latvijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, dīkstāves palīdzības pabalstu shēma nodrošina minimālo pabalstu darbiniekiem vai pašnodarbinātām personām dīkstāvē, kuri vai nu nevar pretendēt uz atbalstu saskaņā ar dīkstāves pabalsta shēmu darba ņēmējiem tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar tiem, vai saņem no tās mazāk nekā 180 EUR. Pabalsts nodrošina minimālo atbalsta līmeni, nodrošinot, ka visi darba ņēmēji vai pašnodarbinātas personas saņem pabalstu, kas nav mazāks par 180 EUR mēnesī.
  Piemaksas par bērniem shēma nodrošina papildu atbalstu darbiniekiem dīkstāvē, kuriem ir apgādājami bērni. Šo pasākumu var uzskatīt par pasākumu, kas ir līdzīgs saīsināta darba laika shēmām, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tas nodrošina ienākumu atbalstu darbiniekiem un pašnodarbinātām personām, kas palīdz segt bērnu aprūpes izmaksas skolu slēgšanas laikā un palīdz vecākiem turpināt strādāt, tādējādi novēršot apdraudējumu darba attiecībām. |
| --- | --- |

(4)

“Ministru kabineta noteikumi Nr. 179 (pieņemti 2020. gada 31. martā) “Noteikumi par dīkstāves pabalstu pašnodarbinātām personām, kuras skārusi Covid-19 izplatība”” un “Ministru kabineta noteikumi Nr. 165 (pieņemti 2020. gada 26. martā) “Noteikumi par Covid-19 izraisītās krīzes skartiem darba devējiem, kuri kvalificējas dīkstāves pabalstam un nokavēto nodokļu maksājumu samaksas sadalei termiņos vai atlikšanai uz laiku līdz trim gadiem””, kas minēti Latvijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, ieviesa dīkstāves pabalsta shēmu darba ņēmējiem. Shēmas ietvaros tiek maksātas algas privātā sektora uzņēmumu darbiniekiem, kuri atrodas dīkstāvē. Tā sedz no 50 % līdz 75 % no darbinieku algām atkarībā no uzņēmuma lieluma, nepārsniedzot 700 EUR mēnesī vienam darbiniekam. Dīkstāves pabalsta shēmai ir piesaistīta dīkstāves palīdzības pabalsta shēma darba ņēmējiem un piemaksa darba ņēmējiem par bērniem. Pamatojoties uz “Ministru kabineta noteikumiem Nr. 236 “Noteikumi par dīkstāves palīdzības pabalstiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātajām personām, kuras skārusi Covid-19 izplatība””, kas minēti Latvijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, dīkstāves palīdzības pabalstu shēma nodrošina minimālo pabalstu darbiniekiem vai pašnodarbinātām personām dīkstāvē, kuri vai nu nevar pretendēt uz atbalstu saskaņā ar dīkstāves pabalsta shēmu darba ņēmējiem tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar tiem, vai saņem no tās mazāk nekā 180 EUR. Pabalsts nodrošina minimālo atbalsta līmeni, nodrošinot, ka visi darba ņēmēji vai pašnodarbinātas personas saņem pabalstu, kas nav mazāks par 180 EUR mēnesī.

Piemaksas par bērniem shēma nodrošina papildu atbalstu darbiniekiem dīkstāvē, kuriem ir apgādājami bērni. Šo pasākumu var uzskatīt par pasākumu, kas ir līdzīgs saīsināta darba laika shēmām, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tas nodrošina ienākumu atbalstu darbiniekiem un pašnodarbinātām personām, kas palīdz segt bērnu aprūpes izmaksas skolu slēgšanas laikā un palīdz vecākiem turpināt strādāt, tādējādi novēršot apdraudējumu darba attiecībām.

| (5) | Ar informatīvo ziņojumu “Par pasākumiem Covid-19 krīzes pārvarēšanai un ekonomikas atlabšanai” tika izveidota algu subsīdiju shēma tūrisma un eksporta nozarēm, kura ir dīkstāves pabalstu shēmas darba ņēmējiem papildinājums, kas īpaši paredzēts tūrisma un eksporta nozarēm. Pasākums ir atkarīgs no tā, vai saņēmējs pierāda, ka līdzekļi tiks izmantoti algu izmaksu segšanai. |
| --- | --- |

(5)

Ar informatīvo ziņojumu “Par pasākumiem Covid-19 krīzes pārvarēšanai un ekonomikas atlabšanai” tika izveidota algu subsīdiju shēma tūrisma un eksporta nozarēm, kura ir dīkstāves pabalstu shēmas darba ņēmējiem papildinājums, kas īpaši paredzēts tūrisma un eksporta nozarēm. Pasākums ir atkarīgs no tā, vai saņēmējs pierāda, ka līdzekļi tiks izmantoti algu izmaksu segšanai.

| (6) | Iestādes ir ieviesušas divus algu atbalsta maksājumus, kas paredzēti medicīnas speciālistiem un kultūras nozarē nodarbinātajiem. Pamatojoties attiecīgi uz likumu “Par valsts apdraudējuma un tā seku novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem sakarā ar Covid-19 izplatību”, “Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likumu” un “Ministru kabineta rīkojumu Nr. 303 “Par finanšu līdzekļu piešķiršanu no valsts budžeta programmas “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem”””, kas minēti Latvijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, algu atbalsta maksājumi nodrošina dotācijas medicīnas un kultūras nozarē, lai atbalstītu algu izmaksu, kamēr darba ņēmēji atrodas dīkstāvē. Priekšnoteikums dalībai abās shēmas ir tas, vai dotācijas tiek izmantotas algu izmaksu segšanai. |
| --- | --- |

(6)

Iestādes ir ieviesušas divus algu atbalsta maksājumus, kas paredzēti medicīnas speciālistiem un kultūras nozarē nodarbinātajiem. Pamatojoties attiecīgi uz likumu “Par valsts apdraudējuma un tā seku novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem sakarā ar Covid-19 izplatību”, “Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likumu” un “Ministru kabineta rīkojumu Nr. 303 “Par finanšu līdzekļu piešķiršanu no valsts budžeta programmas “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem”””, kas minēti Latvijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, algu atbalsta maksājumi nodrošina dotācijas medicīnas un kultūras nozarē, lai atbalstītu algu izmaksu, kamēr darba ņēmēji atrodas dīkstāvē. Priekšnoteikums dalībai abās shēmas ir tas, vai dotācijas tiek izmantotas algu izmaksu segšanai.

| (7) | Visbeidzot, Latvija ir ieviesusi divus ar veselību saistītus pasākumus. Pamatojoties uz “Ministru kabineta rīkojumiem Nr. 79, 118 un 220 “Par finanšu līdzekļu piešķiršanu no valsts budžeta programmas “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem”””, kas minēti Latvijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, iestādes ir palielinājušas ar veselības aprūpi saistītos izdevumus par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem un citām medicīnas precēm, lai nodrošinātu valsts sektora darbinieku, jo īpaši veselības aprūpes darbinieku, veselību un drošību. Turklāt, pamatojoties uz “Ministru kabineta 2020. gada 9. jūnija noteikumiem Nr. 380 “Noteikumi par prioritāro institūciju un vajadzību sarakstā iekļautajām institūcijām nepieciešamajiem epidemioloģiskās drošības nodrošināšanas resursiem””, kas minēti Latvijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, valsts iestādes ir izmaksājušas ar Covid-19 saistītus slimības pabalstus; tādējādi valsts iestādes apmaksāja slimības atvaļinājuma atbalstu personām, kas nevarēja ierasties darbā pašizolācijas vai karantīnas noteikumu dēļ. Parasti daļa slimības pabalsta būtu jāmaksā darba devējam, savukārt saskaņā ar šo shēmu valsts sedza visas izmaksas. |
| --- | --- |

(7)

Visbeidzot, Latvija ir ieviesusi divus ar veselību saistītus pasākumus. Pamatojoties uz “Ministru kabineta rīkojumiem Nr. 79, 118 un 220 “Par finanšu līdzekļu piešķiršanu no valsts budžeta programmas “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem”””, kas minēti Latvijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, iestādes ir palielinājušas ar veselības aprūpi saistītos izdevumus par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem un citām medicīnas precēm, lai nodrošinātu valsts sektora darbinieku, jo īpaši veselības aprūpes darbinieku, veselību un drošību. Turklāt, pamatojoties uz “Ministru kabineta 2020. gada 9. jūnija noteikumiem Nr. 380 “Noteikumi par prioritāro institūciju un vajadzību sarakstā iekļautajām institūcijām nepieciešamajiem epidemioloģiskās drošības nodrošināšanas resursiem””, kas minēti Latvijas 2020. gada 7. augusta pieteikumā, valsts iestādes ir izmaksājušas ar Covid-19 saistītus slimības pabalstus; tādējādi valsts iestādes apmaksāja slimības atvaļinājuma atbalstu personām, kas nevarēja ierasties darbā pašizolācijas vai karantīnas noteikumu dēļ. Parasti daļa slimības pabalsta būtu jāmaksā darba devējam, savukārt saskaņā ar šo shēmu valsts sedza visas izmaksas.

| (8) | Latvija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Latvija ir sniegusi Komisijai attiecīgus pierādījumus par to, ka, sākot ar 2020. gada 1. februāri, faktiskie un plānotie publiskie izdevumi ir palielinājušies par 212 808 280 EUR saistībā ar palielināto summu, kas tieši saistīta ar dīkstāves pabalstu darba ņēmējiem un saistītajām atbalsta shēmām, algu subsīdiju shēmu eksporta nozarei, medicīnas speciālistiem un kultūras nozarei. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo jaunie pasākumi aptver ievērojamu Latvijas uzņēmumu un darbaspēka daļu. Latvija plāno finansēt 20 108 280 EUR no palielinātās izdevumu summas, izmantojot savu pašas finansējumu. |
| --- | --- |

(8)

Latvija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Latvija ir sniegusi Komisijai attiecīgus pierādījumus par to, ka, sākot ar 2020. gada 1. februāri, faktiskie un plānotie publiskie izdevumi ir palielinājušies par 212 808 280 EUR saistībā ar palielināto summu, kas tieši saistīta ar dīkstāves pabalstu darba ņēmējiem un saistītajām atbalsta shēmām, algu subsīdiju shēmu eksporta nozarei, medicīnas speciālistiem un kultūras nozarei. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo jaunie pasākumi aptver ievērojamu Latvijas uzņēmumu un darbaspēka daļu. Latvija plāno finansēt 20 108 280 EUR no palielinātās izdevumu summas, izmantojot savu pašas finansējumu.

| (9) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Latviju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī ar attiecīgo ar veselību saistīto pasākumu ieviešanu Covid-19 uzliesmojuma sakarā, kā minēts 2020. gada 7. augusta pieprasījumā. |
| --- | --- |

(9)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Latviju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī ar attiecīgo ar veselību saistīto pasākumu ieviešanu Covid-19 uzliesmojuma sakarā, kā minēts 2020. gada 7. augusta pieprasījumā.

| (10) | Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Latvijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Latvijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm.

| (11) | Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem. |
| --- | --- |

(11)

Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem.

| (12) | Latvijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu izpildi, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Latvija ir izpildījusi minētos izdevumus. |
| --- | --- |

(12)

Latvijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu izpildi, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Latvija ir izpildījusi minētos izdevumus.

| (13) | Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Latvijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus, |
| --- | --- |

(13)

Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Latvijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Latvija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

1.   Savienība dara pieejamu Latvijai aizdevumu, kura maksimālais apmērs ir 192 700 000 EUR. Aizdevuma maksimālais vidējais termiņš ir 15 gadi.

2.   Ar šo lēmumu piešķirtās finansiālās palīdzības pieejamības periods ir 18 mēneši, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma spēkā stāšanās.

3.   Komisija piešķir Savienības finansiālo palīdzību Latvijai ne vairāk kā astoņās daļās. Vienu daļu var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Pirmās daļas maksājumu atmaksas termiņi var būt ilgāki nekā maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā. Šādos gadījumos turpmāko maksājumu atmaksas termiņus nosaka tā, lai maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā, ir ievērots, tiklīdz visas daļas ir izmaksātas.

4.   Pirmo daļu izmaksā pēc tam, kad stājies spēkā aizdevuma līgums, kas paredzēts Regulas (ES) 2020/672 8. panta 2. punktā.

5.   Latvija sedz Savienības finansējuma izmaksas, kas minētas Regulas (ES) 2020/672 4. pantā, par katru daļu un visas Savienības maksas, izmaksas un izdevumus, kas izriet no jebkura finansējuma attiecībā uz aizdevumu, kas piešķirts saskaņā ar šā panta 1. punktu.

6.   Komisija lemj par daļu apmēru un izmaksāšanu, kā arī par maksājumu apmēru.

3. pants

Latvija var finansēt šādus pasākumus:

| a) | dīkstāves pabalstu shēmu darba ņēmējiem, kā to paredz “Ministru kabineta noteikumi Nr. 179 (pieņemti 2020. gada 31. martā) “Noteikumi par dīkstāves pabalstu pašnodarbinātām personām, kuras skārusi Covid-19 izplatība” un Nr. 165 (pieņemti 2020. gada 26. martā) “Noteikumi par Covid-19 izraisītās krīzes skartiem darba devējiem, kuri kvalificējas dīkstāves pabalstam un nokavēto nodokļu maksājumu samaksas sadalei termiņos vai atlikšanai uz laiku līdz trim gadiem””; |
| --- | --- |

a)

dīkstāves pabalstu shēmu darba ņēmējiem, kā to paredz “Ministru kabineta noteikumi Nr. 179 (pieņemti 2020. gada 31. martā) “Noteikumi par dīkstāves pabalstu pašnodarbinātām personām, kuras skārusi Covid-19 izplatība” un Nr. 165 (pieņemti 2020. gada 26. martā) “Noteikumi par Covid-19 izraisītās krīzes skartiem darba devējiem, kuri kvalificējas dīkstāves pabalstam un nokavēto nodokļu maksājumu samaksas sadalei termiņos vai atlikšanai uz laiku līdz trim gadiem””;

| b) | dīkstāves palīdzības pabalstu, kā to paredz “Ministru kabineta noteikumi Nr. 236 “Noteikumi par dīkstāves palīdzības pabalstiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātajām personām, kuras skārusi Covid-19 izplatība””; |
| --- | --- |

b)

dīkstāves palīdzības pabalstu, kā to paredz “Ministru kabineta noteikumi Nr. 236 “Noteikumi par dīkstāves palīdzības pabalstiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātajām personām, kuras skārusi Covid-19 izplatība””;

| c) | piemaksu darba ņēmējiem par bērniem, kā to paredz “Ministru kabineta rīkojums Nr. 178 “Par finanšu līdzekļu piešķiršanu no valsts budžeta programmas “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem”””; |
| --- | --- |

c)

piemaksu darba ņēmējiem par bērniem, kā to paredz “Ministru kabineta rīkojums Nr. 178 “Par finanšu līdzekļu piešķiršanu no valsts budžeta programmas “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem”””;

| d) | algu subsīdiju shēmu tūrisma un eksporta nozarēm, kā to paredz “Informatīvais ziņojums “Par pasākumiem Covid-19 krīzes pārvarēšanai un ekonomikas atlabšanai””; |
| --- | --- |

d)

algu subsīdiju shēmu tūrisma un eksporta nozarēm, kā to paredz “Informatīvais ziņojums “Par pasākumiem Covid-19 krīzes pārvarēšanai un ekonomikas atlabšanai””;

| e) | algu atbalsta maksājumus medicīnas speciālistiem un kultūras nozarē nodarbinātiem darbiniekiem, kā to attiecīgi paredz “likums “Par valsts apdraudējuma un tā seku novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem sakarā ar Covid-19 izplatību””, “Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likums” un “Ministru kabineta rīkojums Nr. 303 “Par finanšu līdzekļu piešķiršanu no valsts budžeta programmas “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem”””; |
| --- | --- |

e)

algu atbalsta maksājumus medicīnas speciālistiem un kultūras nozarē nodarbinātiem darbiniekiem, kā to attiecīgi paredz “likums “Par valsts apdraudējuma un tā seku novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem sakarā ar Covid-19 izplatību””, “Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likums” un “Ministru kabineta rīkojums Nr. 303 “Par finanšu līdzekļu piešķiršanu no valsts budžeta programmas “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem”””;

| f) | ar veselības aizsardzību saistītus izdevumus par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem, kā to paredz “Ministru kabineta rīkojumi Nr. 79, 118 un 220 “Par finanšu līdzekļu piešķiršanu no valsts budžeta programmas “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem”””; |
| --- | --- |

f)

ar veselības aizsardzību saistītus izdevumus par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem, kā to paredz “Ministru kabineta rīkojumi Nr. 79, 118 un 220 “Par finanšu līdzekļu piešķiršanu no valsts budžeta programmas “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem”””;

| g) | ar Covid-19 saistītos slimības pabalstus, 2020. gada 9. jūnija kā to paredz “Ministru kabineta 2020. gada 9. jūnija noteikumi Nr. 380 “Noteikumi par prioritāro institūciju un vajadzību sarakstā iekļautajām institūcijām nepieciešamajiem epidemioloģiskās drošības nodrošināšanas resursiem””. |
| --- | --- |

g)

ar Covid-19 saistītos slimības pabalstus, 2020. gada 9. jūnija kā to paredz “Ministru kabineta 2020. gada 9. jūnija noteikumi Nr. 380 “Noteikumi par prioritāro institūciju un vajadzību sarakstā iekļautajām institūcijām nepieciešamajiem epidemioloģiskās drošības nodrošināšanas resursiem””.

4. pants

Latvija informē Komisiju līdz 2021. gada 30. martam un pēc tam ik pēc sešiem mēnešiem par plānoto publisko izdevumu īstenošanu līdz brīdim, kad šie plānotie publiskie izdevumi ir pilnībā īstenoti.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Latvijas Republikai.

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad tas paziņots adresātam.

6. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 25. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV L 159, 20.5.2020., 1. lpp.

1

---

| 29.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 314/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 314/42

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1352

(2020. gada 25. septembris),

ar ko Maltas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2020/672 (2020. gada 19. maijs), ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Malta 2020. gada 7. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem. |
| --- | --- |

(1)

Malta 2020. gada 7. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem.

| (2) | Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Maltas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Maltas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 6,7 % un 50,7 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Maltas IKP 2020. gadā samazināsies par 6,0 %. |
| --- | --- |

(2)

Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Maltas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Maltas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 6,7 % un 50,7 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Maltas IKP 2020. gadā samazināsies par 6,0 %.

| (3) | Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Maltā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Maltā saistībā ar algas piemaksas pasākumu, invaliditātes pabalsta pasākumu, vecāku pabalsta pasākumu un sabiedrības veselības aizsardzības pasākumiem saistībā ar slimības pabalsta pasākumu, kā izklāstīts 4.–7. apsvērumā. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Maltā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Maltā saistībā ar algas piemaksas pasākumu, invaliditātes pabalsta pasākumu, vecāku pabalsta pasākumu un sabiedrības veselības aizsardzības pasākumiem saistībā ar slimības pabalsta pasākumu, kā izklāstīts 4.–7. apsvērumā.

| (4) | Ar “Maltas uzņēmējdarbības likumu (Maltas tiesību aktu krājuma 463. nodaļa)” / “L-Att dwar il-Korporazzjoni għall-Intrapriża ta’ Malta (Kap. 463 tal-Liġijiet ta’ Malta)” un “Valdības 2020. gada 13. aprīļa paziņojumu Nr. 389” / “Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 389 tat-13 ta’ April 2020”, kas minēti Maltas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, ieviesa Covid-19 algas piemaksu, kas attiecas uz darbiniekiem un pašnodarbinātajiem, lai novērstu pandēmijas izraisītos traucējumus. Pilna darba laika darbinieki, kas strādā krīzes vissmagāk skartajās nozarēs, kuras minētas valdības paziņojuma A pielikumā (piemēram, viesmīlības nozarē), ir tiesīgi saņemt algas atbalstu 800 EUR mēnesī. Valdības paziņojuma B pielikumā uzskaitītajās mazāk skartajās nozarēs pilna darba laika darbinieki var saņemt 160 EUR mēnesī. Shēma 2020. gada jūlijā tika pagarināta līdz 2020. gada septembrim, un abos pielikumos iekļautais nozaru saraksts tika pārskatīts. Nozarēm, kuras iepriekš tika atbalstītas saskaņā ar shēmu, bet netika iekļautas atjauninātajā A pielikumā vai B pielikumā, tiks sniegta palīdzība ar algas piemaksu 600 EUR apmērā pilna darba laika darbiniekiem. |
| --- | --- |

(4)

Ar “Maltas uzņēmējdarbības likumu (Maltas tiesību aktu krājuma 463. nodaļa)” / “L-Att dwar il-Korporazzjoni għall-Intrapriża ta’ Malta (Kap. 463 tal-Liġijiet ta’ Malta)” un “Valdības 2020. gada 13. aprīļa paziņojumu Nr. 389” / “Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 389 tat-13 ta’ April 2020”, kas minēti Maltas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, ieviesa Covid-19 algas piemaksu, kas attiecas uz darbiniekiem un pašnodarbinātajiem, lai novērstu pandēmijas izraisītos traucējumus. Pilna darba laika darbinieki, kas strādā krīzes vissmagāk skartajās nozarēs, kuras minētas valdības paziņojuma A pielikumā (piemēram, viesmīlības nozarē), ir tiesīgi saņemt algas atbalstu 800 EUR mēnesī. Valdības paziņojuma B pielikumā uzskaitītajās mazāk skartajās nozarēs pilna darba laika darbinieki var saņemt 160 EUR mēnesī. Shēma 2020. gada jūlijā tika pagarināta līdz 2020. gada septembrim, un abos pielikumos iekļautais nozaru saraksts tika pārskatīts. Nozarēm, kuras iepriekš tika atbalstītas saskaņā ar shēmu, bet netika iekļautas atjauninātajā A pielikumā vai B pielikumā, tiks sniegta palīdzība ar algas piemaksu 600 EUR apmērā pilna darba laika darbiniekiem.

| (5) | Ar “Valdības 2020. gada 25. marta paziņojumu Nr. 331” / “Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 331 tal-25 ta’ Marzu 2020”, kas minēts Maltas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, ieviesa Covid-19 invaliditātes pabalstu, kas ļauj personām ar invaliditāti, kuras strādā privātajā sektorā, veselības un drošības apsvērumu dēļ palikt mājās, vienlaikus saglabājot līgumu ar darba devēju. Šis pabalsts ir 166,15 EUR nedēļā, ja strādā pilnu darba laiku. |
| --- | --- |

(5)

Ar “Valdības 2020. gada 25. marta paziņojumu Nr. 331” / “Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 331 tal-25 ta’ Marzu 2020”, kas minēts Maltas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, ieviesa Covid-19 invaliditātes pabalstu, kas ļauj personām ar invaliditāti, kuras strādā privātajā sektorā, veselības un drošības apsvērumu dēļ palikt mājās, vienlaikus saglabājot līgumu ar darba devēju. Šis pabalsts ir 166,15 EUR nedēļā, ja strādā pilnu darba laiku.

| (6) | Pamatojoties uz “Valdības 2020. gada 25. marta paziņojumu Nr. 330” / |Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 330 tal-25 ta’ Marzu 2020”, kas minēts Maltas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, Covid-19 vecāku pabalstu shēma nodrošina pabalstu vecākiem, kuri strādā privātajā sektorā un kuriem ir jāpaliek mājās, lai rūpētos par skolas vecuma bērniem. Pabalstu piešķir ar nosacījumu, ka vecāks nevar veikt savas funkcijas, izmantojot tāldarbu. Pilna darba laika darbinieki ir tiesīgi saņemt tiešo iknedēļas maksājumu 166,15 EUR apmērā. |
| --- | --- |

(6)

Pamatojoties uz “Valdības 2020. gada 25. marta paziņojumu Nr. 330” / |Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 330 tal-25 ta’ Marzu 2020”, kas minēts Maltas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, Covid-19 vecāku pabalstu shēma nodrošina pabalstu vecākiem, kuri strādā privātajā sektorā un kuriem ir jāpaliek mājās, lai rūpētos par skolas vecuma bērniem. Pabalstu piešķir ar nosacījumu, ka vecāks nevar veikt savas funkcijas, izmantojot tāldarbu. Pilna darba laika darbinieki ir tiesīgi saņemt tiešo iknedēļas maksājumu 166,15 EUR apmērā.

| (7) | Visbeidzot, ar “Valdības 2020. gada 30. marta paziņojumu Nr. 353” / “Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 353 tat-30 ta’ Marzu 2020”, kas minēts Maltas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, ieviesa Covid-19 slimības pabalsta pasākumu, ko, sākot ar 2020. gada 27. martu, piemēro privātajā sektorā nodarbinātām personām, kuras nav varējušas pamest savas mājas un doties uz darbu, jo ir saņēmušas rīkojumu palikt mājās. Tiesīgas personas ir tādas personas, kuras nevar strādāt no mājām, un darba devējs tām nemaksā algu prombūtnes laikā. Tiesīgas personas saņem tiešo iknedēļas maksājumu 166,15 EUR apmērā. |
| --- | --- |

(7)

Visbeidzot, ar “Valdības 2020. gada 30. marta paziņojumu Nr. 353” / “Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 353 tat-30 ta’ Marzu 2020”, kas minēts Maltas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, ieviesa Covid-19 slimības pabalsta pasākumu, ko, sākot ar 2020. gada 27. martu, piemēro privātajā sektorā nodarbinātām personām, kuras nav varējušas pamest savas mājas un doties uz darbu, jo ir saņēmušas rīkojumu palikt mājās. Tiesīgas personas ir tādas personas, kuras nevar strādāt no mājām, un darba devējs tām nemaksā algu prombūtnes laikā. Tiesīgas personas saņem tiešo iknedēļas maksājumu 166,15 EUR apmērā.

| (8) | Malta atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Malta ir sniegusi Komisijai attiecīgus pierādījumus par to, ka, sākot ar 2020. gada 1. februāri, faktiskie un plānotie publiskie izdevumi ir palielinājušies par 243 632 000 EUR saistībā ar palielināto summu, kas tieši saistīta ar Covid-19 algas piemaksu, Covid-19 invaliditātes pabalstu un Covid-19vecāku pabalstu. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo jaunie pasākumi aptver ievērojamu Maltas uzņēmumu un darbaspēka daļu. |
| --- | --- |

(8)

Malta atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Malta ir sniegusi Komisijai attiecīgus pierādījumus par to, ka, sākot ar 2020. gada 1. februāri, faktiskie un plānotie publiskie izdevumi ir palielinājušies par 243 632 000 EUR saistībā ar palielināto summu, kas tieši saistīta ar Covid-19 algas piemaksu, Covid-19 invaliditātes pabalstu un Covid-19vecāku pabalstu. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo jaunie pasākumi aptver ievērojamu Maltas uzņēmumu un darbaspēka daļu.

| (9) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Maltu un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī ar attiecīgo ar veselību saistīto pasākumu ieviešanu Covid-19 uzliesmojuma sakarā, kā minēts 2020. gada 7. augusta pieprasījumā. |
| --- | --- |

(9)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Maltu un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī ar attiecīgo ar veselību saistīto pasākumu ieviešanu Covid-19 uzliesmojuma sakarā, kā minēts 2020. gada 7. augusta pieprasījumā.

| (10) | Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Maltai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Maltai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm.

| (11) | Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem. |
| --- | --- |

(11)

Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem.

| (12) | Maltai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu izpildi, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Malta ir izpildījusi minētos izdevumus. |
| --- | --- |

(12)

Maltai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu izpildi, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Malta ir izpildījusi minētos izdevumus.

| (13) | Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Maltas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus, |
| --- | --- |

(13)

Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Maltas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Malta atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

1.   Savienība dara pieejamu Maltai aizdevumu, kura maksimālais apmērs ir 243 632 000 EUR. Aizdevuma maksimālais vidējais termiņš ir 15 gadi.

2.   Ar šo lēmumu piešķirtās finansiālās palīdzības pieejamības periods ir 18 mēneši, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma spēkā stāšanās.

3.   Komisija piešķir Savienības finansiālo palīdzību Maltai ne vairāk kā astoņās daļās. Vienu daļu var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Pirmās daļas maksājumu atmaksas termiņi var būt ilgāki nekā maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā. Šādos gadījumos turpmāko maksājumu atmaksas termiņus nosaka tā, lai maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā, ir ievērots, tiklīdz visas daļas ir izmaksātas.

4.   Pirmo daļu izmaksā pēc tam, kad stājies spēkā aizdevuma līgums, kas paredzēts Regulas (ES) 2020/672 8. panta 2. punktā.

5.   Malta sedz Savienības finansējuma izmaksas, kas minētas Regulas (ES) 2020/672 4. pantā, par katru daļu un visas Savienības maksas, izmaksas un izdevumus, kas izriet no jebkura finansējuma attiecībā uz aizdevumu, kas piešķirts saskaņā ar šā panta 1. punktu.

6.   Komisija lemj par daļu apmēru un izmaksāšanu, kā arī par maksājumu apmēru.

3. pants

Malta var finansēt šādus pasākumus:

| a) | Covid-19 algas piemaksu, kā paredzēts “Maltas uzņēmējdarbības likumā (Maltas tiesību aktu krājuma 463. nodaļa)” / “L-Att dwar il-Korporazzjoni għall-Intrapriża ta’ Malta (Kap. 463 tal-Liġijiet ta’ Malta)” un “Valdības 2020. gada 13. aprīļa paziņojumā Nr. 389” / “Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 389 tat-13 ta’ April 2020”; |
| --- | --- |

a)

Covid-19 algas piemaksu, kā paredzēts “Maltas uzņēmējdarbības likumā (Maltas tiesību aktu krājuma 463. nodaļa)” / “L-Att dwar il-Korporazzjoni għall-Intrapriża ta’ Malta (Kap. 463 tal-Liġijiet ta’ Malta)” un “Valdības 2020. gada 13. aprīļa paziņojumā Nr. 389” / “Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 389 tat-13 ta’ April 2020”;

| b) | Covid-19 invaliditātes pabalstu, kā paredzēts “valdības 2020. gada 25. marta paziņojumā Nr. 331” / “Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 331 tal-25 ta’ Marzu 2020”; |
| --- | --- |

b)

Covid-19 invaliditātes pabalstu, kā paredzēts “valdības 2020. gada 25. marta paziņojumā Nr. 331” / “Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 331 tal-25 ta’ Marzu 2020”;

| c) | Covid-19 vecāku pabalstu, kā paredzēts “valdības 2020. gada 25. marta paziņojumā Nr. 330” / “Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 330 tal-25 ta’ Marzu 2020”; |
| --- | --- |

c)

Covid-19 vecāku pabalstu, kā paredzēts “valdības 2020. gada 25. marta paziņojumā Nr. 330” / “Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 330 tal-25 ta’ Marzu 2020”;

| d) | Covid-19 slimības pabalstu, kā paredzēts “valdības 2020. gada 30. marta paziņojumā Nr. 353” / “Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 353 tat-30 ta’ Marzu 2020”. |
| --- | --- |

d)

Covid-19 slimības pabalstu, kā paredzēts “valdības 2020. gada 30. marta paziņojumā Nr. 353” / “Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 353 tat-30 ta’ Marzu 2020”.

4. pants

Malta informē Komisiju līdz 2021. gada 30. martam un pēc tam ik pēc sešiem mēnešiem par plānoto publisko izdevumu īstenošanu līdz brīdim, kad šie plānotie publiskie izdevumi ir pilnībā īstenoti.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Maltas Republikai.

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad tas paziņots adresātam.

6. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 25. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV L 159, 20.5.2020., 1. lpp.

1

---

| 29.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 314/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 314/45

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1353

(2020. gada 25. septembris),

ar ko Polijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2020/672 (2020. gada 19. maijs), ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Polija 2020. gada 6. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem. |
| --- | --- |

(1)

Polija 2020. gada 6. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem.

| (2) | Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Polijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Polijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 9,5 % un 58,5 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Polijas IKP 2020. gadā samazināsies par 4,6 %. |
| --- | --- |

(2)

Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Polijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Polijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 9,5 % un 58,5 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Polijas IKP 2020. gadā samazināsies par 4,6 %.

| (3) | Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Polijā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Polijā saistībā ar sociālā nodrošinājuma iemaksu samazinājumu pašnodarbinātajiem, visiem sociālajiem kooperatīviem (neatkarīgi no darbinieku skaita) un uzņēmumiem, kas nodarbina ne vairāk kā 50 cilvēkus, dīkstāves pabalstu pašnodarbinātajiem un personām, kas strādā saskaņā ar civiltiesiskiem līgumiem, algu un sociālā nodrošinājuma iemaksu subsīdijām, subsīdijām pašnodarbinātajiem bez darbiniekiem un aizdevumiem, kas pārvēršami subsīdijās, kuras piešķir pašnodarbinātajiem, mikrouzņēmumiem un nevalstiskajām organizācijām, kā izklāstīts 4.–8. apsvērumā. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Polijā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Polijā saistībā ar sociālā nodrošinājuma iemaksu samazinājumu pašnodarbinātajiem, visiem sociālajiem kooperatīviem (neatkarīgi no darbinieku skaita) un uzņēmumiem, kas nodarbina ne vairāk kā 50 cilvēkus, dīkstāves pabalstu pašnodarbinātajiem un personām, kas strādā saskaņā ar civiltiesiskiem līgumiem, algu un sociālā nodrošinājuma iemaksu subsīdijām, subsīdijām pašnodarbinātajiem bez darbiniekiem un aizdevumiem, kas pārvēršami subsīdijās, kuras piešķir pašnodarbinātajiem, mikrouzņēmumiem un nevalstiskajām organizācijām, kā izklāstīts 4.–8. apsvērumā.

| (4) | Konkrētāk, “2020. gada 2. marta Likums par īpašiem risinājumiem saistībā ar Covid-19, citu infekcijas slimību un to izraisīto krīzes situāciju profilaksi, apkarošanu un izskaušanu” (2), kas minēts Polijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, ieviesa sociālā nodrošinājuma iemaksu pagaidu samazinājumu pašnodarbinātajiem, visiem sociālajiem kooperatīviem (neatkarīgi no darbinieku skaita) un uzņēmumiem, kas nodarbina ne vairāk kā 50 cilvēkus, lai aizsargātu darbvietas, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu. Samazinājums attiecās uz laikposmu starp 2020. gada martu un maiju. Tie, kas nodarbina ne vairāk kā 10 cilvēkus, un – vairumā gadījumu – pašnodarbinātie un visi sociālie kooperatīvi (neatkarīgi no darbinieku skaita), varēja gūt labumu no pilnīga samazinājuma, savukārt tiem, kas nodarbina no 10 līdz 50 cilvēkiem, samazinājums sasniedza 50 %. Sociālā nodrošinājuma iemaksu pagaidu samazinājumu var uzskatīt par pasākumu, kas ir līdzīgs Regulā (ES) 2020/672 minētajām saīsinātā darba laika shēmām, jo tā mērķis ir aizsargāt pašnodarbinātos no ienākumu samazināšanās vai zaudēšanas, un, attiecībā uz uzņēmumiem, kas nodarbina ne vairāk kā 50 cilvēkus, un visiem sociālajiem kooperatīviem, tas atbalsta uzņēmuma darbiniekus, ja tos turpina nodarbināt līdz pasākuma beigām. Sociālā nodrošinājuma iemaksu pagaidu samazinājums izraisa valdībai negūtos ieņēmumus, kurus Regulas (ES) 2020/672 īstenošanas nolūkā var uzskatīt par līdzvērtīgiem publiskiem izdevumiem. |
| --- | --- |

(4)

Konkrētāk, “2020. gada 2. marta Likums par īpašiem risinājumiem saistībā ar Covid-19, citu infekcijas slimību un to izraisīto krīzes situāciju profilaksi, apkarošanu un izskaušanu” (2), kas minēts Polijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, ieviesa sociālā nodrošinājuma iemaksu pagaidu samazinājumu pašnodarbinātajiem, visiem sociālajiem kooperatīviem (neatkarīgi no darbinieku skaita) un uzņēmumiem, kas nodarbina ne vairāk kā 50 cilvēkus, lai aizsargātu darbvietas, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu. Samazinājums attiecās uz laikposmu starp 2020. gada martu un maiju. Tie, kas nodarbina ne vairāk kā 10 cilvēkus, un – vairumā gadījumu – pašnodarbinātie un visi sociālie kooperatīvi (neatkarīgi no darbinieku skaita), varēja gūt labumu no pilnīga samazinājuma, savukārt tiem, kas nodarbina no 10 līdz 50 cilvēkiem, samazinājums sasniedza 50 %. Sociālā nodrošinājuma iemaksu pagaidu samazinājumu var uzskatīt par pasākumu, kas ir līdzīgs Regulā (ES) 2020/672 minētajām saīsinātā darba laika shēmām, jo tā mērķis ir aizsargāt pašnodarbinātos no ienākumu samazināšanās vai zaudēšanas, un, attiecībā uz uzņēmumiem, kas nodarbina ne vairāk kā 50 cilvēkus, un visiem sociālajiem kooperatīviem, tas atbalsta uzņēmuma darbiniekus, ja tos turpina nodarbināt līdz pasākuma beigām. Sociālā nodrošinājuma iemaksu pagaidu samazinājums izraisa valdībai negūtos ieņēmumus, kurus Regulas (ES) 2020/672 īstenošanas nolūkā var uzskatīt par līdzvērtīgiem publiskiem izdevumiem.

| (5) | Turklāt iestādes ir ieviesušas dīkstāves pabalstu pašnodarbinātajiem un personām, kas strādā saskaņā ar civiltiesiskiem līgumiem un kuru ieņēmumi krīzes dēļ ir samazinājušies. Pasākums ietver vienreizēju pabalstu pašnodarbinātajiem (50 % vai 80 % no minimālās algas – atkarībā no ieņēmumu samazinājuma) un personām, kas strādā saskaņā ar nestandarta darba līgumiem (līdz 80 % no minimālās algas), lai kompensētu ieņēmumu samazinājumu. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt iestādes ir ieviesušas dīkstāves pabalstu pašnodarbinātajiem un personām, kas strādā saskaņā ar civiltiesiskiem līgumiem un kuru ieņēmumi krīzes dēļ ir samazinājušies. Pasākums ietver vienreizēju pabalstu pašnodarbinātajiem (50 % vai 80 % no minimālās algas – atkarībā no ieņēmumu samazinājuma) un personām, kas strādā saskaņā ar nestandarta darba līgumiem (līdz 80 % no minimālās algas), lai kompensētu ieņēmumu samazinājumu.

| (6) | Ir ieviestas algu un sociālā nodrošinājuma iemaksu subsīdijas, kuras var saņemt ar nosacījumu, ka krīzes dēļ ir samazinājies apgrozījums. Neatkarīgi no to lieluma uzņēmumi var lūgt pagaidu līdzfinansējumu algu un sociālā nodrošinājuma iemaksu izmaksām. Algu un sociālā nodrošinājuma iemaksu subsīdijas var uzskatīt par pasākumu, kas ir līdzīgs Regulā (ES) 2020/672 minētajām saīsinātā darba laika shēmām attiecībā uz izdevumiem, kas rodas uzņēmumiem un citām vienībām, kas izmanto saīsinātu darba laiku vai brīvprātīgi samazina darba laiku, vai turpina pastāvīgi nodarbināt darbiniekus līdz jaunākajiem pieejamajiem darba rezultātu datiem, jo tas prasa saglabāt darbvietas vai nu saīsinātā darba laika periodā, vai līdz jaunākajiem pieejamajiem darba rezultātu datiem. |
| --- | --- |

(6)

Ir ieviestas algu un sociālā nodrošinājuma iemaksu subsīdijas, kuras var saņemt ar nosacījumu, ka krīzes dēļ ir samazinājies apgrozījums. Neatkarīgi no to lieluma uzņēmumi var lūgt pagaidu līdzfinansējumu algu un sociālā nodrošinājuma iemaksu izmaksām. Algu un sociālā nodrošinājuma iemaksu subsīdijas var uzskatīt par pasākumu, kas ir līdzīgs Regulā (ES) 2020/672 minētajām saīsinātā darba laika shēmām attiecībā uz izdevumiem, kas rodas uzņēmumiem un citām vienībām, kas izmanto saīsinātu darba laiku vai brīvprātīgi samazina darba laiku, vai turpina pastāvīgi nodarbināt darbiniekus līdz jaunākajiem pieejamajiem darba rezultātu datiem, jo tas prasa saglabāt darbvietas vai nu saīsinātā darba laika periodā, vai līdz jaunākajiem pieejamajiem darba rezultātu datiem.

| (7) | Iestādes ir ieviesušas subsīdijas pašnodarbinātajiem bez darbiniekiem. Subsīdijas nodrošina pagaidu līdzfinansējumu daļai no uzņēmējdarbības veikšanas izmaksām, kas radušās fiziskām personām bez darbiniekiem. Summa ir atkarīga no apgrozījuma samazinājuma, un tā sasniedz no 50 % līdz 90 % no minimālās algas. |
| --- | --- |

(7)

Iestādes ir ieviesušas subsīdijas pašnodarbinātajiem bez darbiniekiem. Subsīdijas nodrošina pagaidu līdzfinansējumu daļai no uzņēmējdarbības veikšanas izmaksām, kas radušās fiziskām personām bez darbiniekiem. Summa ir atkarīga no apgrozījuma samazinājuma, un tā sasniedz no 50 % līdz 90 % no minimālās algas.

| (8) | Visbeidzot, iestādes ir ieviesušas pasākumu, kas nodrošina aizdevumus, kurus var pārvērst dotācijās pašnodarbinātajiem, mikrouzņēmumiem un nevalstiskajām organizācijām. Pasākums nodrošina mikroaizdevumus līdz 5 000 PLN apmērā. Aizdevumus var pārvērst dotācijās, ja saņēmējs turpina darbību trīs mēnešus pēc aizdevuma izmaksas. Lai izpildītu publisko izdevumu priekšnoteikumu saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, būtu jāatbalsta tikai tie izdevumi, kas saistīti ar aizdevumiem, kuri pārvērsti dotācijās. |
| --- | --- |

(8)

Visbeidzot, iestādes ir ieviesušas pasākumu, kas nodrošina aizdevumus, kurus var pārvērst dotācijās pašnodarbinātajiem, mikrouzņēmumiem un nevalstiskajām organizācijām. Pasākums nodrošina mikroaizdevumus līdz 5 000 PLN apmērā. Aizdevumus var pārvērst dotācijās, ja saņēmējs turpina darbību trīs mēnešus pēc aizdevuma izmaksas. Lai izpildītu publisko izdevumu priekšnoteikumu saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, būtu jāatbalsta tikai tie izdevumi, kas saistīti ar aizdevumiem, kuri pārvērsti dotācijās.

| (9) | Polija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Polija ir sniegusi Komisijai attiecīgus pierādījumus par to, ka, sākot ar 2020. gada 1. februāri, faktiskie un plānotie publiskie izdevumi ir palielinājušies par 11 668 118 894 EUR saistībā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo tas ir saistīts gan ar jaunu pasākumu ieviešanu, gan esošo pasākumu paplašināšanu, kas aptver ievērojamu Polijas uzņēmumu un darbaspēka daļu. |
| --- | --- |

(9)

Polija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Polija ir sniegusi Komisijai attiecīgus pierādījumus par to, ka, sākot ar 2020. gada 1. februāri, faktiskie un plānotie publiskie izdevumi ir palielinājušies par 11 668 118 894 EUR saistībā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo tas ir saistīts gan ar jaunu pasākumu ieviešanu, gan esošo pasākumu paplašināšanu, kas aptver ievērojamu Polijas uzņēmumu un darbaspēka daļu.

| (10) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Poliju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(10)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Poliju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem.

| (11) | Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Polijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Polijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm.

| (12) | Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem. |
| --- | --- |

(12)

Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem.

| (13) | Polijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu izpildi, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Polija ir izpildījusi minētos izdevumus. |
| --- | --- |

(13)

Polijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu izpildi, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Polija ir izpildījusi minētos izdevumus.

| (14) | Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Polijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus, Tas nozīmē, ka aizdevuma summa ir noteikta tā, lai nodrošinātu atbilstību prudenciālajiem noteikumiem, kas piemērojami aizdevumu portfelim, kā noteikts Regulā (ES) 2020/672, |
| --- | --- |

(14)

Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Polijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus, Tas nozīmē, ka aizdevuma summa ir noteikta tā, lai nodrošinātu atbilstību prudenciālajiem noteikumiem, kas piemērojami aizdevumu portfelim, kā noteikts Regulā (ES) 2020/672,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Polija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

1.   Savienība dara pieejamu Polijai aizdevumu, kura maksimālais apmērs ir 11 236 693 087 EUR. Aizdevuma maksimālais vidējais termiņš ir 15 gadi.

2.   Ar šo lēmumu piešķirtās finansiālās palīdzības pieejamības periods ir 18 mēneši, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma spēkā stāšanās.

3.   Komisija piešķir Savienības finanšu palīdzību Polijai ne vairāk kā desmit daļās. Vienu daļu var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Pirmās daļas maksājumu atmaksas termiņi var būt ilgāki nekā maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā. Šādos gadījumos turpmāko maksājumu atmaksas termiņus nosaka tā, lai maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā, ir ievērots, tiklīdz visas daļas ir izmaksātas.

4.   Pirmo daļu izmaksā pēc tam, kad stājies spēkā aizdevuma līgums, kas paredzēts Regulas (ES) 2020/672 8. panta 2. punktā.

5.   Polija sedz Savienības finansējuma izmaksas, kas minētas Regulas (ES) 2020/672 4. pantā, par katru daļu un visas Savienības maksas, izmaksas un izdevumus, kas izriet no jebkura finansējuma attiecībā uz aizdevumu, kas piešķirts saskaņā ar šā panta 1. punktu.

6.   Komisija lemj par daļu apmēru un izmaksāšanu, kā arī par maksājumu apmēru.

3. pants

Polija var finansēt šādus pasākumus:

| a) | sociālā nodrošinājuma iemaksu samazinājumu, kā to paredz 31.zo pants “2020. gada 2. marta Likumā par īpašiem risinājumiem saistībā ar Covid-19, citu infekcijas slimību un to izraisīto krīzes situāciju profilaksi, apkarošanu un izskaušanu”, attiecībā uz to izdevumu daļu, kas saistīti ar atbalstu pašnodarbinātajiem, visiem sociālajiem kooperatīviem (neatkarīgi no darbinieku skaita) un – attiecībā uz uzņēmumiem, kas nodarbina ne vairāk kā 50 cilvēkus, – to izdevumu daļu, kas attiecas uz darbiniekiem, kuri pastāvīgi bija nodarbināti; |
| --- | --- |

a)

sociālā nodrošinājuma iemaksu samazinājumu, kā to paredz 31.zo pants “2020. gada 2. marta Likumā par īpašiem risinājumiem saistībā ar Covid-19, citu infekcijas slimību un to izraisīto krīzes situāciju profilaksi, apkarošanu un izskaušanu”, attiecībā uz to izdevumu daļu, kas saistīti ar atbalstu pašnodarbinātajiem, visiem sociālajiem kooperatīviem (neatkarīgi no darbinieku skaita) un – attiecībā uz uzņēmumiem, kas nodarbina ne vairāk kā 50 cilvēkus, – to izdevumu daļu, kas attiecas uz darbiniekiem, kuri pastāvīgi bija nodarbināti;

| b) | dīkstāves pabalstu pašnodarbinātajiem un personām, kas strādā saskaņā ar civiltiesiskiem līgumiem, kā to paredz 15.zq un 15.zua pants “2020. gada 2. marta Likumā par īpašiem risinājumiem saistībā ar Covid-19, citu infekcijas slimību un to izraisīto krīzes situāciju profilaksi, apkarošanu un izskaušanu”; |
| --- | --- |

b)

dīkstāves pabalstu pašnodarbinātajiem un personām, kas strādā saskaņā ar civiltiesiskiem līgumiem, kā to paredz 15.zq un 15.zua pants “2020. gada 2. marta Likumā par īpašiem risinājumiem saistībā ar Covid-19, citu infekcijas slimību un to izraisīto krīzes situāciju profilaksi, apkarošanu un izskaušanu”;

| c) | algu un sociālā nodrošinājuma iemaksu subsīdijas uzņēmumiem un citām vienībām, kas izmanto saīsinātu darba laiku vai brīvprātīgi samazina darba laiku, vai ja darbinieki pastāvīgi bija nodarbināti, kā to paredz 15.g, 15.ga, 15.gg, 15.zzb, 15.zze un 15.zze2 pants “2020. gada 2. marta Likumā par īpašiem risinājumiem saistībā ar Covid-19, citu infekcijas slimību un to izraisīto krīzes situāciju profilaksi, apkarošanu un izskaušanu”; |
| --- | --- |

c)

algu un sociālā nodrošinājuma iemaksu subsīdijas uzņēmumiem un citām vienībām, kas izmanto saīsinātu darba laiku vai brīvprātīgi samazina darba laiku, vai ja darbinieki pastāvīgi bija nodarbināti, kā to paredz 15.g, 15.ga, 15.gg, 15.zzb, 15.zze un 15.zze2 pants “2020. gada 2. marta Likumā par īpašiem risinājumiem saistībā ar Covid-19, citu infekcijas slimību un to izraisīto krīzes situāciju profilaksi, apkarošanu un izskaušanu”;

| d) | subsīdijas pašnodarbinātajiem bez darbiniekiem, kā to paredz 15.zzc pants “2020. gada 2. marta Likumā par īpašiem risinājumiem saistībā ar Covid-19, citu infekcijas slimību un to izraisīto krīzes situāciju profilaksi, apkarošanu un izskaušanu”; |
| --- | --- |

d)

subsīdijas pašnodarbinātajiem bez darbiniekiem, kā to paredz 15.zzc pants “2020. gada 2. marta Likumā par īpašiem risinājumiem saistībā ar Covid-19, citu infekcijas slimību un to izraisīto krīzes situāciju profilaksi, apkarošanu un izskaušanu”;

| e) | aizdevumus, kas pārvēršami subsīdijās un ko piešķir pašnodarbinātajiem, mikrouzņēmumiem un nevalstiskām organizācijām attiecībā uz summām, kas faktiski pārvērstas dotācijās, kā to paredz 15.zzd pants un 15.zzda pants “2020. gada 2. marta Likumā par īpašiem risinājumiem saistībā ar Covid-19, citu infekcijas slimību un to izraisīto krīzes situāciju profilaksi, apkarošanu un izskaušanu”. |
| --- | --- |

e)

aizdevumus, kas pārvēršami subsīdijās un ko piešķir pašnodarbinātajiem, mikrouzņēmumiem un nevalstiskām organizācijām attiecībā uz summām, kas faktiski pārvērstas dotācijās, kā to paredz 15.zzd pants un 15.zzda pants “2020. gada 2. marta Likumā par īpašiem risinājumiem saistībā ar Covid-19, citu infekcijas slimību un to izraisīto krīzes situāciju profilaksi, apkarošanu un izskaušanu”.

4. pants

Polija informē Komisiju līdz 2021. gada 30. martam un pēc tam ik pēc sešiem mēnešiem par plānoto publisko izdevumu īstenošanu līdz brīdim, kad šie plānotie publiskie izdevumi ir pilnībā īstenoti.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Polijas Republikai.

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad tas paziņots adresātam.

6. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 25. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV L 159, 20.5.2020., 1. lpp.

1

(2)  
  Dz.U. 2020 poz. 374, ar grozījumiem.

2

Dz.U.

poz.

---

| 29.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 314/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 314/49

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1354

(2020. gada 25. septembris),

ar ko Portugāles Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2020/672 (2020. gada 19. maijs), ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Portugāle 2020. gada 11. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem. |
| --- | --- |

(1)

Portugāle 2020. gada 11. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem.

| (2) | Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Portugāles īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Portugāles vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 6,5 % un 131,6 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Portugāles IKP 2020. gadā samazināsies par 9,8 %. |
| --- | --- |

(2)

Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Portugāles īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Portugāles vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 6,5 % un 131,6 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Portugāles IKP 2020. gadā samazināsies par 9,8 %.

| (3) | Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Portugālē. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Portugālē saistībā ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī pasākumiem, kas veikti veselības jomā saistībā ar Covid-19 uzliesmojumu, kā izklāstīts 4.–17. apsvērumā. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Portugālē. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Portugālē saistībā ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī pasākumiem, kas veikti veselības jomā saistībā ar Covid-19 uzliesmojumu, kā izklāstīts 4.–17. apsvērumā.

| (4) | Ar “12. februāra Likumu Nr. 7/2009”, kas minēts Portugāles 2020. gada 11. augusta pieteikumā, ir ieviests pasākums, lai atbalstītu darba līgumu saglabāšanu, izmantojot darba pagaidu pārtraukšanu vai Portugāles Darba kodeksā paredzētā normālā darba laika saīsināšanu. Pasākums nodrošina pabalstu atbilstīgajiem uzņēmumiem, lai segtu 70 % no darbinieku atalgojuma, kas ir divas trešdaļas no to parastās bruto algas. Šī divu trešdaļu korekcija ir ierobežota, un tai piemēro zemāko robežvērtību, kas vienāda ar valsts minimālo algu, un augstāko robežvērtību, kas vienāda ar trīskāršu valsts minimālo algu. Atbilstīgie uzņēmumi ir tie, kas ir pārtraukuši uzņēmējdarbību vai cieš no ievērojama ieņēmumu zuduma; |
| --- | --- |

(4)

Ar “12. februāra Likumu Nr. 7/2009”, kas minēts Portugāles 2020. gada 11. augusta pieteikumā, ir ieviests pasākums, lai atbalstītu darba līgumu saglabāšanu, izmantojot darba pagaidu pārtraukšanu vai Portugāles Darba kodeksā paredzētā normālā darba laika saīsināšanu. Pasākums nodrošina pabalstu atbilstīgajiem uzņēmumiem, lai segtu 70 % no darbinieku atalgojuma, kas ir divas trešdaļas no to parastās bruto algas. Šī divu trešdaļu korekcija ir ierobežota, un tai piemēro zemāko robežvērtību, kas vienāda ar valsts minimālo algu, un augstāko robežvērtību, kas vienāda ar trīskāršu valsts minimālo algu. Atbilstīgie uzņēmumi ir tie, kas ir pārtraukuši uzņēmējdarbību vai cieš no ievērojama ieņēmumu zuduma;

| (5) | Uz “26. marta Dekrētlikuma Nr. 10-G/2020” un “19. jūnija Dekrētlikuma Nr. 27-B/2020” pamata, kas minēti Portugāles 2020. gada 11. augusta pieprasījumā, ir ieviesti vairāki pasākumi, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma ietekmi. Tas ietver jauno un vienkāršoto īpašo atbalstu darba līgumu saglabāšanai, izmantojot darba pagaidu pārtraukšanu vai normālā darba laika saīsināšanu. Šis pasākums ir līdzīgs 4. apsvērumā minētajam pasākumam, bet tajā ir vienkāršotas procedūras, lai nodrošinātu ātrāku piekļuvi līdzekļiem. Pasākums nodrošina pabalstu atbilstīgajiem uzņēmumiem, lai segtu 70 % no darbinieku atalgojuma, kas ir divas trešdaļas no to parastās bruto algas, kā arī paredz atbrīvojumu no darba devēja sociālā nodrošinājuma iemaksām. Šī divu trešdaļu korekcija ir ierobežota, un tai piemēro zemāko robežvērtību, kas vienāda ar valsts minimālo algu, un augstāko robežvērtību, kas vienāda ar trīskāršu valsts minimālo algu. Atbilstīgie uzņēmumi ir tie, kas ir pārtraukuši uzņēmējdarbību vai cieš no ieņēmumu zuduma vismaz 40 % apmērā 30 dienu periodā pirms atbalsta pieprasījuma iesniegšanas, salīdzinot ar to pašu mēnesi iepriekšējā gadā vai ar mēneša vidējo rādītāju divos mēnešos pirms minētā perioda. Pasākums ir pagarināts vairākas reizes, tostarp tika grozīts darbinieku atalgojuma aprēķins līdz četrām piektdaļām no viņu parastās bruto algas un ieviesta pakāpeniska atteikšanās no sociālā nodrošinājuma iemaksu atvieglojuma uzņēmumiem, kas saņem pabalstu. Tā kā sociālā nodrošinājuma iemaksu atvieglojums veido valdības nesaņemtos ieņēmumus, Regulas (ES) 2020/672 izpratnē to var uzskatīt par līdzvērtīgu publiskiem izdevumiem. |
| --- | --- |

(5)

Uz “26. marta Dekrētlikuma Nr. 10-G/2020” un “19. jūnija Dekrētlikuma Nr. 27-B/2020” pamata, kas minēti Portugāles 2020. gada 11. augusta pieprasījumā, ir ieviesti vairāki pasākumi, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma ietekmi. Tas ietver jauno un vienkāršoto īpašo atbalstu darba līgumu saglabāšanai, izmantojot darba pagaidu pārtraukšanu vai normālā darba laika saīsināšanu. Šis pasākums ir līdzīgs 4. apsvērumā minētajam pasākumam, bet tajā ir vienkāršotas procedūras, lai nodrošinātu ātrāku piekļuvi līdzekļiem. Pasākums nodrošina pabalstu atbilstīgajiem uzņēmumiem, lai segtu 70 % no darbinieku atalgojuma, kas ir divas trešdaļas no to parastās bruto algas, kā arī paredz atbrīvojumu no darba devēja sociālā nodrošinājuma iemaksām. Šī divu trešdaļu korekcija ir ierobežota, un tai piemēro zemāko robežvērtību, kas vienāda ar valsts minimālo algu, un augstāko robežvērtību, kas vienāda ar trīskāršu valsts minimālo algu. Atbilstīgie uzņēmumi ir tie, kas ir pārtraukuši uzņēmējdarbību vai cieš no ieņēmumu zuduma vismaz 40 % apmērā 30 dienu periodā pirms atbalsta pieprasījuma iesniegšanas, salīdzinot ar to pašu mēnesi iepriekšējā gadā vai ar mēneša vidējo rādītāju divos mēnešos pirms minētā perioda. Pasākums ir pagarināts vairākas reizes, tostarp tika grozīts darbinieku atalgojuma aprēķins līdz četrām piektdaļām no viņu parastās bruto algas un ieviesta pakāpeniska atteikšanās no sociālā nodrošinājuma iemaksu atvieglojuma uzņēmumiem, kas saņem pabalstu. Tā kā sociālā nodrošinājuma iemaksu atvieglojums veido valdības nesaņemtos ieņēmumus, Regulas (ES) 2020/672 izpratnē to var uzskatīt par līdzvērtīgu publiskiem izdevumiem.

| (6) | Gadījumos, kad uzņēmumi ir nonākuši krīzes situācijā Covid-19 uzliesmojuma dēļ un gūst labumu no 4. vai 5. apsvērumā minētajiem pasākumiem, un tiem ir valsts nodarbinātības un apmācības dienestu apstiprināta mācību programma saskaņā ar īpašām profesionālās izglītības programmām, darbinieki un uzņēmumi var saņemt mācību pabalstu, lai segtu ienākumu aizstāšanu, kā arī ar to saistītās apmācības izmaksas, kas notiek darba laikā, kā alternatīva darba laika samazināšanai. |
| --- | --- |

(6)

Gadījumos, kad uzņēmumi ir nonākuši krīzes situācijā Covid-19 uzliesmojuma dēļ un gūst labumu no 4. vai 5. apsvērumā minētajiem pasākumiem, un tiem ir valsts nodarbinātības un apmācības dienestu apstiprināta mācību programma saskaņā ar īpašām profesionālās izglītības programmām, darbinieki un uzņēmumi var saņemt mācību pabalstu, lai segtu ienākumu aizstāšanu, kā arī ar to saistītās apmācības izmaksas, kas notiek darba laikā, kā alternatīva darba laika samazināšanai.

| (7) | Turklāt iestādes ir ieviesušas īpašu atbalsta pasākumu uzņēmumiem uzņēmējdarbības atsākšanai. Lai atvieglotu atgriešanos darbā un darbvietu saglabāšanu, uzņēmumi, kuru darbinieki guva labumu no 4. vai 5. apsvērumā minētajiem pasākumiem, var saņemt pabalstu, kas ir vienāds vai nu ar tādu valsts minimālo algu par katru attiecīgo darbinieku, ko izmaksā vienā maksājumā, vai ar tādu divkāršu valsts minimālo algu par katru šādu darbinieku, ko izmaksā pakāpeniski sešu mēnešu laikā. Ja atbalstu sniedz pakāpeniski, uzņēmumiem piemēro arī daļēju atbrīvojumu 50 % apmērā no attiecīgajām darba devēja sociālā nodrošinājuma iemaksām par attiecīgajiem darbiniekiem. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt iestādes ir ieviesušas īpašu atbalsta pasākumu uzņēmumiem uzņēmējdarbības atsākšanai. Lai atvieglotu atgriešanos darbā un darbvietu saglabāšanu, uzņēmumi, kuru darbinieki guva labumu no 4. vai 5. apsvērumā minētajiem pasākumiem, var saņemt pabalstu, kas ir vienāds vai nu ar tādu valsts minimālo algu par katru attiecīgo darbinieku, ko izmaksā vienā maksājumā, vai ar tādu divkāršu valsts minimālo algu par katru šādu darbinieku, ko izmaksā pakāpeniski sešu mēnešu laikā. Ja atbalstu sniedz pakāpeniski, uzņēmumiem piemēro arī daļēju atbrīvojumu 50 % apmērā no attiecīgajām darba devēja sociālā nodrošinājuma iemaksām par attiecīgajiem darbiniekiem.

| (8) | Visbeidzot, saskaņā ar “19. jūnija Dekrētlikumu Nr. 27-B/2020” un “14. augusta Dekrētlikumu Nr. 58-A/2020” iestādes ir ieviesušas ienākumu stabilizācijas piemaksu darbiniekiem, kas gūst labumu no 4. vai 5. apsvērumā minētajiem pasākumiem. Atbilstīgie darbinieki ir tie, kuru bruto alga atsauces mēnesī 2020. gada februārī nepārsniedza divkāršu valsts minimālo algu. Darbinieki saņem pabalstu, kas ir vienāds ar starpību starp 2020. gada februāra bruto algu un tā perioda bruto algu, kurā uz darbinieku attiecās viena no abām iepriekš minētajām atbalsta shēmām, ar zemāko robežvērtību 100 EUR apmērā un augstāko robežvērtību 351 EUR apmērā. |
| --- | --- |

(8)

Visbeidzot, saskaņā ar “19. jūnija Dekrētlikumu Nr. 27-B/2020” un “14. augusta Dekrētlikumu Nr. 58-A/2020” iestādes ir ieviesušas ienākumu stabilizācijas piemaksu darbiniekiem, kas gūst labumu no 4. vai 5. apsvērumā minētajiem pasākumiem. Atbilstīgie darbinieki ir tie, kuru bruto alga atsauces mēnesī 2020. gada februārī nepārsniedza divkāršu valsts minimālo algu. Darbinieki saņem pabalstu, kas ir vienāds ar starpību starp 2020. gada februāra bruto algu un tā perioda bruto algu, kurā uz darbinieku attiecās viena no abām iepriekš minētajām atbalsta shēmām, ar zemāko robežvērtību 100 EUR apmērā un augstāko robežvērtību 351 EUR apmērā.

| (9) | Ar “13. marta Dekrētlikumu Nr. 10-A/2020” un “31. marta Likumu Nr. 2/2020” (2), kas minēti Portugāles 2020. gada 11. augusta pieprasījumā, tika ieviests īpašs atbalsta pasākums pašnodarbinātajiem, neformālajiem darbiniekiem un vadošajiem partneriem. Pasākums paredz ikmēneša pabalstu, kas ir vienāds vai nu ar personas reģistrētajiem ienākumiem, ar augstāko robežvērtību 438,81 EUR apmērā, ja ienākumi ir mazāki par 658,21 EUR, vai ar divām trešdaļām no personas reģistrētajiem ienākumiem, ar augstāko robežvērtību 438,81 EUR apmērā, ja ienākumi ir lielāki par 658,21 EUR. No 2020. gada 13. marta līdz 30. jūnijam ikmēneša atbalsta kopsummai tika piemērota sākotnējā zemākā robežvērtība 219,41 EUR apmērā. Atbilstīgās personas ir tās, kas ir pārtraukušas uzņēmējdarbību vai cieš no ieņēmumu zuduma vismaz 40 % apmērā 30 dienu periodā pirms atbalsta pieprasījuma iesniegšanas, salīdzinot ar to pašu mēnesi iepriekšējā gadā vai ar mēneša vidējo rādītāju divos mēnešos pirms minētā perioda. |
| --- | --- |

(9)

Ar “13. marta Dekrētlikumu Nr. 10-A/2020” un “31. marta Likumu Nr. 2/2020” (2), kas minēti Portugāles 2020. gada 11. augusta pieprasījumā, tika ieviests īpašs atbalsta pasākums pašnodarbinātajiem, neformālajiem darbiniekiem un vadošajiem partneriem. Pasākums paredz ikmēneša pabalstu, kas ir vienāds vai nu ar personas reģistrētajiem ienākumiem, ar augstāko robežvērtību 438,81 EUR apmērā, ja ienākumi ir mazāki par 658,21 EUR, vai ar divām trešdaļām no personas reģistrētajiem ienākumiem, ar augstāko robežvērtību 438,81 EUR apmērā, ja ienākumi ir lielāki par 658,21 EUR. No 2020. gada 13. marta līdz 30. jūnijam ikmēneša atbalsta kopsummai tika piemērota sākotnējā zemākā robežvērtība 219,41 EUR apmērā. Atbilstīgās personas ir tās, kas ir pārtraukušas uzņēmējdarbību vai cieš no ieņēmumu zuduma vismaz 40 % apmērā 30 dienu periodā pirms atbalsta pieprasījuma iesniegšanas, salīdzinot ar to pašu mēnesi iepriekšējā gadā vai ar mēneša vidējo rādītāju divos mēnešos pirms minētā perioda.

| (10) | Ar “13. marta Dekrētlikumu Nr. 10-A/2020”, kas minēts Portugāles 2020. gada 11. augusta pieprasījumā, ievieš ģimenes pabalstu darbiniekiem, kuri nevar strādāt, jo viņiem ir jārūpējas par bērniem, kas jaunāki par 12 gadiem, vai citiem apgādājamiem. Pasākums nodrošina pabalstu, kas sedz 50 % no darbinieka atalgojuma. Parasti darbinieku atalgojums atbilst divām trešdaļām no parastās bruto algas, piemērojot zemāko robežvētību, kas vienāda ar valsts minimālo algu, un augstāko robežvērtību, kas vienāda ar trīskāršu valsts minimālo algu. Šo pasākumu var uzskatīt par pasākumu, kas ir līdzīgs saīsināta darba laika shēmām, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tas nodrošina ienākumu atbalstu darba ņēmējiem, kas palīdzēs segt bērnu aprūpes izmaksas skolu slēgšanas laikā un tādējādi palīdzēs vecākiem turpināt strādāt, novēršot apdraudējumu darba attiecībām. |
| --- | --- |

(10)

Ar “13. marta Dekrētlikumu Nr. 10-A/2020”, kas minēts Portugāles 2020. gada 11. augusta pieprasījumā, ievieš ģimenes pabalstu darbiniekiem, kuri nevar strādāt, jo viņiem ir jārūpējas par bērniem, kas jaunāki par 12 gadiem, vai citiem apgādājamiem. Pasākums nodrošina pabalstu, kas sedz 50 % no darbinieka atalgojuma. Parasti darbinieku atalgojums atbilst divām trešdaļām no parastās bruto algas, piemērojot zemāko robežvētību, kas vienāda ar valsts minimālo algu, un augstāko robežvērtību, kas vienāda ar trīskāršu valsts minimālo algu. Šo pasākumu var uzskatīt par pasākumu, kas ir līdzīgs saīsināta darba laika shēmām, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tas nodrošina ienākumu atbalstu darba ņēmējiem, kas palīdzēs segt bērnu aprūpes izmaksas skolu slēgšanas laikā un tādējādi palīdzēs vecākiem turpināt strādāt, novēršot apdraudējumu darba attiecībām.

| (11) | Ar “Valdības 17. marta Rīkojumu Nr. 3485-C/2020”, “Valdības 10. aprīļa Rīkojumu Nr. 4395/2020” un “Valdības 28. maija Rīkojumu Nr. 5897-B/2020”, kas minēti Portugāles 2020. gada 11. augusta pieprasījumā, ievieš īpašu atbalsta pasākumu pasniedzēju darba līgumu saglabāšanai, ņemot vērā arodmācību atcelšanu. Valsts atbalstu veido pabalsts, kas sedz pasniedzēja algu, pat ja arodmācības nenotiek. |
| --- | --- |

(11)

Ar “Valdības 17. marta Rīkojumu Nr. 3485-C/2020”, “Valdības 10. aprīļa Rīkojumu Nr. 4395/2020” un “Valdības 28. maija Rīkojumu Nr. 5897-B/2020”, kas minēti Portugāles 2020. gada 11. augusta pieprasījumā, ievieš īpašu atbalsta pasākumu pasniedzēju darba līgumu saglabāšanai, ņemot vērā arodmācību atcelšanu. Valsts atbalstu veido pabalsts, kas sedz pasniedzēja algu, pat ja arodmācības nenotiek.

| (12) | Ar “Azoru salu reģionālās valdības padomes 8. aprīļa Rezolūciju Nr. 97/2020”, “Azoru salu reģionālās valdības padomes 28. aprīļa Rezolūciju Nr. 120/2020”, “Azoru salu reģionālās valdības padomes 5. maija Rezolūciju Nr. 128/2020”, “Azoru salu reģionālās valdības padomes 5. maija Rezolūciju Nr. 129/2020”, “Azoru salu reģionālās valdības padomes 15. jūlija Rezolūciju Nr. 195/2020”, “Azoru salu reģionālās valdības padomes 15. jūlija Rezolūciju Nr. 196/2020” un “Azoru salu reģionālās valdības padomes 17. jūlija Rezolūciju Nr. 200/2020”, kas minēti Portugāles 2020. gada 11. augusta pieprasījumā, ievieš vairākus reģionālus ar nodarbinātību saistītus pasākumus Azoru salu autonomajā apgabalā. Īpašie pasākumi, tostarp reģionālā piemaksa pie valsts mēroga shēmām, proti, piemaksas pie saīsināta darba laika shēmas, atbalsta pašnodarbinātajiem un uzņēmumiem uzņēmējdarbības atsākšanai, ir paredzēti, lai saglabātu nodarbinātību Azoru salās Covid-19 uzliesmojuma laikā. Atbalsts saskaņā ar šiem pasākumiem ir atkarīgs no darba līgumu saglabāšanas un uzņēmējdarbības turpināšanas. |
| --- | --- |

(12)

Ar “Azoru salu reģionālās valdības padomes 8. aprīļa Rezolūciju Nr. 97/2020”, “Azoru salu reģionālās valdības padomes 28. aprīļa Rezolūciju Nr. 120/2020”, “Azoru salu reģionālās valdības padomes 5. maija Rezolūciju Nr. 128/2020”, “Azoru salu reģionālās valdības padomes 5. maija Rezolūciju Nr. 129/2020”, “Azoru salu reģionālās valdības padomes 15. jūlija Rezolūciju Nr. 195/2020”, “Azoru salu reģionālās valdības padomes 15. jūlija Rezolūciju Nr. 196/2020” un “Azoru salu reģionālās valdības padomes 17. jūlija Rezolūciju Nr. 200/2020”, kas minēti Portugāles 2020. gada 11. augusta pieprasījumā, ievieš vairākus reģionālus ar nodarbinātību saistītus pasākumus Azoru salu autonomajā apgabalā. Īpašie pasākumi, tostarp reģionālā piemaksa pie valsts mēroga shēmām, proti, piemaksas pie saīsināta darba laika shēmas, atbalsta pašnodarbinātajiem un uzņēmumiem uzņēmējdarbības atsākšanai, ir paredzēti, lai saglabātu nodarbinātību Azoru salās Covid-19 uzliesmojuma laikā. Atbalsts saskaņā ar šiem pasākumiem ir atkarīgs no darba līgumu saglabāšanas un uzņēmējdarbības turpināšanas.

| (13) | Ar “Madeiras reģionālās valdības 13. marta Rezolūciju Nr. 101/2020” un “Madeiras reģionālās valdības priekšsēdētāja vietnieka un Sociālās integrācijas un pilsonības reģionālā sekretariāta 22. aprīļa Rīkojumu Nr. 133-B/2020”, kas minēti Portugāles 2020. gada 11. augusta pieprasījumā, ievieš vairākus reģionālus ar nodarbinātību saistītus pasākumus Madeiras autonomajā apgabalā. Īpašie pasākumi, tostarp reģionālā piemaksa pie valsts mēroga shēmām, proti, piemaksas pie saīsināta darba laika shēmas, atbalsta pašnodarbinātajiem un uzņēmumiem uzņēmējdarbības atsākšanai, ir paredzēti, lai saglabātu nodarbinātību Azoru salās Covid-19 uzliesmojuma laikā. Atbalsts saskaņā ar šiem pasākumiem ir atkarīgs no darba līgumu saglabāšanas un uzņēmējdarbības turpināšanas. |
| --- | --- |

(13)

Ar “Madeiras reģionālās valdības 13. marta Rezolūciju Nr. 101/2020” un “Madeiras reģionālās valdības priekšsēdētāja vietnieka un Sociālās integrācijas un pilsonības reģionālā sekretariāta 22. aprīļa Rīkojumu Nr. 133-B/2020”, kas minēti Portugāles 2020. gada 11. augusta pieprasījumā, ievieš vairākus reģionālus ar nodarbinātību saistītus pasākumus Madeiras autonomajā apgabalā. Īpašie pasākumi, tostarp reģionālā piemaksa pie valsts mēroga shēmām, proti, piemaksas pie saīsināta darba laika shēmas, atbalsta pašnodarbinātajiem un uzņēmumiem uzņēmējdarbības atsākšanai, ir paredzēti, lai saglabātu nodarbinātību Azoru salās Covid-19 uzliesmojuma laikā. Atbalsts saskaņā ar šiem pasākumiem ir atkarīgs no darba līgumu saglabāšanas un uzņēmējdarbības turpināšanas.

| (14) | Ar “13. marta Dekrētlikumu Nr. 10-A/2020” un “31. marta Likumu Nr. 2/2020” (3), kas minēti Portugāles 2020. gada 11. augusta pieprasījumā, tika paredzēts pabalsts darbiniekiem un pašnodarbinātajiem, kas uz laiku nevar veikt savu profesionālo darbību profilaktiskās izolācijas dēļ. Šādiem darba ņēmējiem ir tiesības uz pabalstu, kas ir vienāds ar viņu pamatalgu. Minētie tiesību akti paredz arī slimības pabalstu Covid-19 saslimšanas gadījumā. Salīdzinot ar Portugāles standarta slimības pabalstu shēmu, Covid-19 slimības pabalsta piešķiršanai nepiemēro gaidīšanas periodu. Valsts atbalstu veido pabalsts, kas ir vienāds ar bruto algu. |
| --- | --- |

(14)

Ar “13. marta Dekrētlikumu Nr. 10-A/2020” un “31. marta Likumu Nr. 2/2020” (3), kas minēti Portugāles 2020. gada 11. augusta pieprasījumā, tika paredzēts pabalsts darbiniekiem un pašnodarbinātajiem, kas uz laiku nevar veikt savu profesionālo darbību profilaktiskās izolācijas dēļ. Šādiem darba ņēmējiem ir tiesības uz pabalstu, kas ir vienāds ar viņu pamatalgu. Minētie tiesību akti paredz arī slimības pabalstu Covid-19 saslimšanas gadījumā. Salīdzinot ar Portugāles standarta slimības pabalstu shēmu, Covid-19 slimības pabalsta piešķiršanai nepiemēro gaidīšanas periodu. Valsts atbalstu veido pabalsts, kas ir vienāds ar bruto algu.

| (15) | Ar “13. marta Dekrētlikumu Nr. 10-A/2020”, kas minēts Portugāles 2020. gada 11. augusta pieprasījumā, ir atļauta tādu individuālo aizsardzības līdzekļu iegāde, kas izmantojami darba vietā, jo īpaši valsts slimnīcās, nozaru ministrijās, pašvaldībās un Azoru salu un Madeiras autonomajos apgabalos – kā pasākums saistībā ar veselību. Turklāt ar šo tiesību aktu tiek ieviesta arī skolas higiēnas kampaņa, kuras mērķis ir nodrošināt pasniedzēju, citu darbinieku un skolnieku drošu atgriešanos skolā. |
| --- | --- |

(15)

Ar “13. marta Dekrētlikumu Nr. 10-A/2020”, kas minēts Portugāles 2020. gada 11. augusta pieprasījumā, ir atļauta tādu individuālo aizsardzības līdzekļu iegāde, kas izmantojami darba vietā, jo īpaši valsts slimnīcās, nozaru ministrijās, pašvaldībās un Azoru salu un Madeiras autonomajos apgabalos – kā pasākums saistībā ar veselību. Turklāt ar šo tiesību aktu tiek ieviesta arī skolas higiēnas kampaņa, kuras mērķis ir nodrošināt pasniedzēju, citu darbinieku un skolnieku drošu atgriešanos skolā.

| (16) | Iestādes ir ieviesušas Covid-19 saslimšanas testēšanu stacionāriem pacientiem un valsts slimnīcu darbiniekiem, kā arī aprūpes iestāžu un bērnu aprūpes iestāžu darbiniekiem. Testēšanas izmaksas summu finansē no vispārējā budžeta, un tāpēc tai nav īpaša juridiskā pamata. |
| --- | --- |

(16)

Iestādes ir ieviesušas Covid-19 saslimšanas testēšanu stacionāriem pacientiem un valsts slimnīcu darbiniekiem, kā arī aprūpes iestāžu un bērnu aprūpes iestāžu darbiniekiem. Testēšanas izmaksas summu finansē no vispārējā budžeta, un tāpēc tai nav īpaša juridiskā pamata.

| (17) | Visbeidzot, ar “24. jūlija Likumu Nr. 27-A/2020”, kas minēts Portugāles 2020. gada 11. augusta pieprasījumā, tiek ieviesta īpaša kompensācija Valsts veselības dienesta darbiniekiem, kas iesaistīti Covid-19 uzliesmojuma apkarošanā. To veido darba prēmija, ko izmaksā tikai vienu reizi un kas atbilst 50 % no darbinieka parastās bruto algas. |
| --- | --- |

(17)

Visbeidzot, ar “24. jūlija Likumu Nr. 27-A/2020”, kas minēts Portugāles 2020. gada 11. augusta pieprasījumā, tiek ieviesta īpaša kompensācija Valsts veselības dienesta darbiniekiem, kas iesaistīti Covid-19 uzliesmojuma apkarošanā. To veido darba prēmija, ko izmaksā tikai vienu reizi un kas atbilst 50 % no darbinieka parastās bruto algas.

| (18) | Portugāle atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Portugāle ir sniegusi Komisijai atbilstošus pierādījumus par to, ka faktiskie un plānotie publiskie izdevumi no 2020. gada 1. februāra ir palielinājušies par 5 934 462 488 EUR sakarā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Palielinājums, kas tieši saistīts ar iepriekš minētajiem pasākumiem, kas ir saīsināta darba laika shēmas vai līdzīgi pasākumi, ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo tas ir saistīts gan ar jauniem pasākumiem, gan ar pieprasījuma pieaugumu pēc esošajiem pasākumiem, kas kopā aptver ievērojamu Portugāles uzņēmumu un darbaspēka daļu. |
| --- | --- |

(18)

Portugāle atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Portugāle ir sniegusi Komisijai atbilstošus pierādījumus par to, ka faktiskie un plānotie publiskie izdevumi no 2020. gada 1. februāra ir palielinājušies par 5 934 462 488 EUR sakarā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Palielinājums, kas tieši saistīts ar iepriekš minētajiem pasākumiem, kas ir saīsināta darba laika shēmas vai līdzīgi pasākumi, ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo tas ir saistīts gan ar jauniem pasākumiem, gan ar pieprasījuma pieaugumu pēc esošajiem pasākumiem, kas kopā aptver ievērojamu Portugāles uzņēmumu un darbaspēka daļu.

| (19) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Portugāli un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī ar attiecīgo ar veselību saistīto pasākumu ieviešanu Covid-19 uzliesmojuma sakarā, kā minēts 2020. gada 11. augusta pieprasījumā. |
| --- | --- |

(19)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Portugāli un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī ar attiecīgo ar veselību saistīto pasākumu ieviešanu Covid-19 uzliesmojuma sakarā, kā minēts 2020. gada 11. augusta pieprasījumā.

| (20) | Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Portugālei novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(20)

Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Portugālei novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm.

| (21) | Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem. |
| --- | --- |

(21)

Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem.

| (22) | Portugālei būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu īstenošanu, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Portugāle ir izpildījusi minētos izdevumus. |
| --- | --- |

(22)

Portugālei būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu īstenošanu, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Portugāle ir izpildījusi minētos izdevumus.

| (23) | Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Portugāles esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus, |
| --- | --- |

(23)

Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Portugāles esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Portugāle atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

1.   Savienība dara pieejamu Portugālei aizdevumu, kura maksimālais apmērs ir 5 934 462 488 EUR. Aizdevuma maksimālais vidējais termiņš ir 15 gadi.

2.   Ar šo lēmumu piešķirtās finansiālās palīdzības pieejamības periods ir 18 mēneši, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma spēkā stāšanās.

3.   Komisija piešķir Savienības finansiālo palīdzību Portugālei ne vairāk kā astoņās daļās. Vienu daļu var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Pirmās daļas maksājumu atmaksas termiņi var būt ilgāki nekā maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā. Šādos gadījumos turpmāko maksājumu atmaksas termiņus nosaka tā, lai maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā, ir ievērots, tiklīdz visas daļas ir izmaksātas.

4.   Pirmo daļu izmaksā pēc tam, kad stājies spēkā aizdevuma līgums, kas paredzēts Regulas (ES) 2020/672 8. panta 2. punktā.

5.   Portugāle sedz Savienības finansējuma izmaksas, kas minētas Regulas (ES) 2020/672 4. pantā, par katru daļu un visas Savienības maksas, izmaksas un izdevumus, kas izriet no jebkura finansējuma, kas saistīts ar šā panta 1. punktā piešķirto aizdevumu.

6.   Komisija lemj par daļu apmēru un izmaksāšanu, kā arī par maksājumu apmēru.

3. pants

Portugāle var finansēt šādus pasākumus:

| a) | atbalstu darba līgumu saglabāšanai, izmantojot darba pagaidu pārtraukšanu vai normālā darba laika saīsināšanu, kā paredzēts 298.–308. pantā “12. februāra Likumā Nr. 7/2009”; |
| --- | --- |

a)

atbalstu darba līgumu saglabāšanai, izmantojot darba pagaidu pārtraukšanu vai normālā darba laika saīsināšanu, kā paredzēts 298.–308. pantā “12. februāra Likumā Nr. 7/2009”;

| b) | jaunu un vienkāršotu īpašu atbalstu darba līgumu saglabāšanai, izmantojot darba pagaidu pārtraukšanu vai normālā darba laika saīsināšanu, kā paredzēts “26. marta Dekrētlikumā Nr. 10-G/2020” un 2. pantā “19. jūnija Dekrētlikumā Nr. 27-B/2020”; |
| --- | --- |

b)

jaunu un vienkāršotu īpašu atbalstu darba līgumu saglabāšanai, izmantojot darba pagaidu pārtraukšanu vai normālā darba laika saīsināšanu, kā paredzēts “26. marta Dekrētlikumā Nr. 10-G/2020” un 2. pantā “19. jūnija Dekrētlikumā Nr. 27-B/2020”;

| c) | speciālas profesionālās apmācības programmas darba līgumu saglabāšanai, izmantojot darba pagaidu pārtraukšanu vai normālā darba laika saīsināšanu, kā paredzēts 7.–9. pantā “26. marta Dekrētlikumā Nr. 10-G/2020”; |
| --- | --- |

c)

speciālas profesionālās apmācības programmas darba līgumu saglabāšanai, izmantojot darba pagaidu pārtraukšanu vai normālā darba laika saīsināšanu, kā paredzēts 7.–9. pantā “26. marta Dekrētlikumā Nr. 10-G/2020”;

| d) | jaunu īpašu atbalstu uzņēmumiem uzņēmējdarbības atsākšanai, kā paredzēts 4. panta 1.–7. punktā, 10.–12. punktā un 5. pantā “19. jūnija Dekrētlikumā Nr. 27-B/2020”; |
| --- | --- |

d)

jaunu īpašu atbalstu uzņēmumiem uzņēmējdarbības atsākšanai, kā paredzēts 4. panta 1.–7. punktā, 10.–12. punktā un 5. pantā “19. jūnija Dekrētlikumā Nr. 27-B/2020”;

| e) | jauno ienākumu stabilizācijas piemaksu darbiniekiem, uz kuriem attiecas vai nu a), b) un c) punktos minētais atbalsts darba līgumu saglabāšanai, izmantojot darba pagaidu pārtraukšanu, vai Portugāles Darba kodeksā paredzētā normālā darba laika saīsināšanu, vai jauno un vienkāršoto atbalstu, kas ieviests, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, kā paredzēts 3. pantā “19. jūnija Dekrētlikumā Nr. 27-B/2020”, kas grozīts ar “14. augusta Likumu 58-A2020”; |
| --- | --- |

e)

jauno ienākumu stabilizācijas piemaksu darbiniekiem, uz kuriem attiecas vai nu a), b) un c) punktos minētais atbalsts darba līgumu saglabāšanai, izmantojot darba pagaidu pārtraukšanu, vai Portugāles Darba kodeksā paredzētā normālā darba laika saīsināšanu, vai jauno un vienkāršoto atbalstu, kas ieviests, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, kā paredzēts 3. pantā “19. jūnija Dekrētlikumā Nr. 27-B/2020”, kas grozīts ar “14. augusta Likumu 58-A2020”;

| f) | jauno un progresīvo īpašo atbalstu darba līgumu saglabāšanai, izmantojot normālā darba laika saīsināšanu, kā paredzēts “30. jūlija Dekrētlikumā Nr. 46-A/2020”; |
| --- | --- |

f)

jauno un progresīvo īpašo atbalstu darba līgumu saglabāšanai, izmantojot normālā darba laika saīsināšanu, kā paredzēts “30. jūlija Dekrētlikumā Nr. 46-A/2020”;

| g) | jauno īpašo atbalstu pašnodarbinātajiem, neformālajiem darbiniekiem un vadošajiem partneriem, kā paredzēts 26.–28. pantā “13. marta Dekrētlikumā Nr. 10-A/2020” un 325-G. pantā “31. marta Likumā Nr. 2/2020”, kas grozīts ar 24. jūlija “Likuma Nr. 27-A/2020” 3. pantu; |
| --- | --- |

g)

jauno īpašo atbalstu pašnodarbinātajiem, neformālajiem darbiniekiem un vadošajiem partneriem, kā paredzēts 26.–28. pantā “13. marta Dekrētlikumā Nr. 10-A/2020” un 325-G. pantā “31. marta Likumā Nr. 2/2020”, kas grozīts ar 24. jūlija “Likuma Nr. 27-A/2020” 3. pantu;

| h) | ģimenes pabalstu darbiniekiem, kuri nevar strādāt, jo viņiem ir jārūpējas par bērniem, kas jaunāki par 12 gadiem, vai citiem apgādājamiem, kā paredzēts 23. pantā “13. marta Dekrētlikumā Nr. 10-A/2020”; |
| --- | --- |

h)

ģimenes pabalstu darbiniekiem, kuri nevar strādāt, jo viņiem ir jārūpējas par bērniem, kas jaunāki par 12 gadiem, vai citiem apgādājamiem, kā paredzēts 23. pantā “13. marta Dekrētlikumā Nr. 10-A/2020”;

| i) | īpašo atbalstu pasniedzēju darba līgumu saglabāšanai, ņemot vērā arodmācību atcelšanu, kā paredzēts “Valdības 17. marta rīkojumā Nr. 3485-C/2020”, “Valdības 10. aprīļa rīkojumā Nr. 4395/2020” un “Valdības 28. maija rīkojumā Nr. 5897-B/2020”; |
| --- | --- |

i)

īpašo atbalstu pasniedzēju darba līgumu saglabāšanai, ņemot vērā arodmācību atcelšanu, kā paredzēts “Valdības 17. marta rīkojumā Nr. 3485-C/2020”, “Valdības 10. aprīļa rīkojumā Nr. 4395/2020” un “Valdības 28. maija rīkojumā Nr. 5897-B/2020”;

| j) | ar nodarbinātību saistītos reģionālos pasākumus Azoru salu autonomajā apgabalā, kā paredz “Azoru salu reģionālās valdības padomes 8. aprīļa Rezolūcija Nr. 97/2020”, “Azoru salu reģionālās valdības padomes 28. aprīļa Rezolūcija Nr. 120/2020”, “Azoru salu reģionālās valdības padomes 5. maija Rezolūcija Nr. 128/2020”, “Azoru salu reģionālās valdības padomes 5. maija Rezolūcija Nr. 129/2020”, “Azoru salu reģionālās valdības padomes 15. jūlija Rezolūcija Nr. 195/2020”, “Azoru salu reģionālās valdības padomes 15. jūlija Rezolūcija Nr. 196/2020” un “Azoru salu reģionālās valdības padomes 17. jūlija Rezolūcija Nr. 200/2020”; |
| --- | --- |

j)

ar nodarbinātību saistītos reģionālos pasākumus Azoru salu autonomajā apgabalā, kā paredz “Azoru salu reģionālās valdības padomes 8. aprīļa Rezolūcija Nr. 97/2020”, “Azoru salu reģionālās valdības padomes 28. aprīļa Rezolūcija Nr. 120/2020”, “Azoru salu reģionālās valdības padomes 5. maija Rezolūcija Nr. 128/2020”, “Azoru salu reģionālās valdības padomes 5. maija Rezolūcija Nr. 129/2020”, “Azoru salu reģionālās valdības padomes 15. jūlija Rezolūcija Nr. 195/2020”, “Azoru salu reģionālās valdības padomes 15. jūlija Rezolūcija Nr. 196/2020” un “Azoru salu reģionālās valdības padomes 17. jūlija Rezolūcija Nr. 200/2020”;

| k) | ar nodarbinātību saistītos reģionālos pasākumus Madeiras autonomajā apgabalā, kā paredzēts “Madeiras reģionālās valdības 13. marta Rezolūcijā Nr. 101/2020” un “Madeiras reģionālās valdības priekšsēdētāja vietnieka un Sociālās integrācijas un pilsonības reģionālā sekretariāta 22. aprīļa Rīkojumā Nr. 133-B/2020”; |
| --- | --- |

k)

ar nodarbinātību saistītos reģionālos pasākumus Madeiras autonomajā apgabalā, kā paredzēts “Madeiras reģionālās valdības 13. marta Rezolūcijā Nr. 101/2020” un “Madeiras reģionālās valdības priekšsēdētāja vietnieka un Sociālās integrācijas un pilsonības reģionālā sekretariāta 22. aprīļa Rīkojumā Nr. 133-B/2020”;

| l) | pabalstu darbiniekiem un pašnodarbinātajiem, kas atrodas profilaktiskajā izolācijā, kā paredzēts “19. pantā 13. marta Dekrētlikumā Nr. 10-A/2020” un 325-F. pantā “31. marta Likumā Nr. 2/2020”, kas grozīts ar “24. jūlija Likuma Nr. 27-A/2020” 3. pantu; |
| --- | --- |

l)

pabalstu darbiniekiem un pašnodarbinātajiem, kas atrodas profilaktiskajā izolācijā, kā paredzēts “19. pantā 13. marta Dekrētlikumā Nr. 10-A/2020” un 325-F. pantā “31. marta Likumā Nr. 2/2020”, kas grozīts ar “24. jūlija Likuma Nr. 27-A/2020” 3. pantu;

| m) | slimības pabalstu Covid-19 saslimšanas gadījumā, kā paredzēts “20. pantā 13. marta Dekrētlikumā Nr. 10-A/2020” un 325-F. pantā “31. marta Likumā Nr. 2/2020”, kas grozīts ar “24. jūlija Likuma Nr. 27-A/2020” 3. pantu; |
| --- | --- |

m)

slimības pabalstu Covid-19 saslimšanas gadījumā, kā paredzēts “20. pantā 13. marta Dekrētlikumā Nr. 10-A/2020” un 325-F. pantā “31. marta Likumā Nr. 2/2020”, kas grozīts ar “24. jūlija Likuma Nr. 27-A/2020” 3. pantu;

| n) | tādu individuālo aizsardzības līdzekļu iegādi, kas izmantojami darba vietā, jo īpaši valsts slimnīcās, nozaru ministrijās, pašvaldībās un Azoru salu un Madeiras autonomajos apgabalos, kā paredzēts 3. pantā “13. marta Dekrētlikumā Nr. 10-A/2020”; |
| --- | --- |

n)

tādu individuālo aizsardzības līdzekļu iegādi, kas izmantojami darba vietā, jo īpaši valsts slimnīcās, nozaru ministrijās, pašvaldībās un Azoru salu un Madeiras autonomajos apgabalos, kā paredzēts 3. pantā “13. marta Dekrētlikumā Nr. 10-A/2020”;

| o) | skolu higiēnas kampaņu, kā paredzēts 9. pantā “13. marta Dekrētlikumā Nr. 10-A/2020”; |
| --- | --- |

o)

skolu higiēnas kampaņu, kā paredzēts 9. pantā “13. marta Dekrētlikumā Nr. 10-A/2020”;

| p) | Covid-19 saslimšanas testēšanu stacionāriem pacientiem un valsts slimnīcu darbiniekiem, kā arī aprūpes iestāžu un bērnu aprūpes iestāžu darbiniekiem; |
| --- | --- |

p)

Covid-19 saslimšanas testēšanu stacionāriem pacientiem un valsts slimnīcu darbiniekiem, kā arī aprūpes iestāžu un bērnu aprūpes iestāžu darbiniekiem;

| q) | jauno īpašo kompensāciju Valsts veselības dienesta darbiniekiem, kas iesaistīti Covid-19 uzliesmojuma apkarošanā, kā paredzēts 42.-A pantā “31. marta Likumā Nr. 2/2020”, kas grozīts ar “24. jūlija Likuma Nr. 27-A/2020” 3. pantu. |
| --- | --- |

q)

jauno īpašo kompensāciju Valsts veselības dienesta darbiniekiem, kas iesaistīti Covid-19 uzliesmojuma apkarošanā, kā paredzēts 42.-A pantā “31. marta Likumā Nr. 2/2020”, kas grozīts ar “24. jūlija Likuma Nr. 27-A/2020” 3. pantu.

4. pants

Portugāle informē Komisiju līdz 2021. gada 30. martam un pēc tam ik pēc sešiem mēnešiem par plānoto publisko izdevumu īstenošanu līdz brīdim, kad šie plānotie publiskie izdevumi ir pilnībā īstenoti.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad tas paziņots adresātam.

6. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 25. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV L 159, 20.5.2020., 1. lpp.

1

(2)  grozījumi izdarīti ar 2020. gada 24. jūlija Likumu Nr. 27-A/2020.

2

(3)  Grozījumi izdarīti ar 2020. gada 24. jūlija Likumu Nr. 27-A/2020.

3

---

| 29.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 314/55 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 314/55

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1355

(2020. gada 25. septembris),

ar ko Rumānijai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2020/672 (2020. gada 19. maijs), ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Rumānija 2020. gada 7. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem. |
| --- | --- |

(1)

Rumānija 2020. gada 7. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem.

| (2) | Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Rumānijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Rumānijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 9,2 % un 46,2 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Rumānijas IKP 2020. gadā samazināsies par 6,0 %. |
| --- | --- |

(2)

Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Rumānijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Rumānijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 9,2 % un 46,2 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Rumānijas IKP 2020. gadā samazināsies par 6,0 %.

| (3) | Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Rumānijā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Rumānijā saistībā ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī ar veselību saistītiem pasākumiem, kā izklāstīts 4.–11. apsvērumā. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Rumānijā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Rumānijā saistībā ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī ar veselību saistītiem pasākumiem, kā izklāstīts 4.–11. apsvērumā.

| (4) | “Valdības ārkārtas rīkojums Nr. 30/2020” (2), kas minēts Rumānijas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, nodrošina pabalstu to darba devēju darbiniekiem, kuri samazina vai uz laiku pārtrauc savu darbību Covid-19 uzliesmojuma seku dēļ. Pabalsta maksimālais apmērs ārkārtas stāvokļa laikā ir 75 % no šo darbinieku pamatalgas (bet ne vairāk kā 75 % no tautsaimniecības vidējās bruto algas). |
| --- | --- |

(4)

“Valdības ārkārtas rīkojums Nr. 30/2020” (2), kas minēts Rumānijas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, nodrošina pabalstu to darba devēju darbiniekiem, kuri samazina vai uz laiku pārtrauc savu darbību Covid-19 uzliesmojuma seku dēļ. Pabalsta maksimālais apmērs ārkārtas stāvokļa laikā ir 75 % no šo darbinieku pamatalgas (bet ne vairāk kā 75 % no tautsaimniecības vidējās bruto algas).

| (5) | Ar “Valdības ārkārtas rīkojumu Nr. 92/2020” (3), kas minēts Rumānijas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, ieviesa pabalstu personām, kuru darba līgums ir apturēts vismaz uz 15 dienām ārkārtas vai trauksmes stāvokļa laikā, ar nosacījumu, ka viņu darba attiecības saglabājas līdz 2020. gada 31. decembrim. Pabalsts ir 41,5 % no šo darbinieka bruto pamatalgas (bet ne vairāk kā 41,5 % no tautsaimniecības vidējās bruto algas). |
| --- | --- |

(5)

Ar “Valdības ārkārtas rīkojumu Nr. 92/2020” (3), kas minēts Rumānijas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, ieviesa pabalstu personām, kuru darba līgums ir apturēts vismaz uz 15 dienām ārkārtas vai trauksmes stāvokļa laikā, ar nosacījumu, ka viņu darba attiecības saglabājas līdz 2020. gada 31. decembrim. Pabalsts ir 41,5 % no šo darbinieka bruto pamatalgas (bet ne vairāk kā 41,5 % no tautsaimniecības vidējās bruto algas).

| (6) | Ar “Valdības ārkārtas rīkojumu Nr. 132/2020” (4) ieviesa saīsināta darba laika shēmu, saskaņā ar kuru ārkārtas vai trauksmes stāvokļa izraisītas īslaicīgas aktivitātes samazināšanās gadījumā darba devējam ir iespēja samazināt darbinieku darba laiku līdz pat 50 %. Darba laika samazinājuma laikā attiecīgie darbinieki saņem kompensāciju 75 % apmērā no starpības starp bruto algu par parasto darba laiku un faktisko algu. |
| --- | --- |

(6)

Ar “Valdības ārkārtas rīkojumu Nr. 132/2020” (4) ieviesa saīsināta darba laika shēmu, saskaņā ar kuru ārkārtas vai trauksmes stāvokļa izraisītas īslaicīgas aktivitātes samazināšanās gadījumā darba devējam ir iespēja samazināt darbinieku darba laiku līdz pat 50 %. Darba laika samazinājuma laikā attiecīgie darbinieki saņem kompensāciju 75 % apmērā no starpības starp bruto algu par parasto darba laiku un faktisko algu.

| (7) | Tika ieviesti divi pasākumi pašnodarbinātajiem un brīvajām profesijām. Tiem, kuri pilnībā pārtrauca darbu Covid-19 uzliesmojuma seku dēļ, valsts nodrošina pabalstu 75 % apmērā no to vidējās bruto algas (5). Tiem, kuri samazina savu darba laiku, valsts nodrošina pabalstu līdz 41,5 % apmērā no to vidējās bruto algas; |
| --- | --- |

(7)

Tika ieviesti divi pasākumi pašnodarbinātajiem un brīvajām profesijām. Tiem, kuri pilnībā pārtrauca darbu Covid-19 uzliesmojuma seku dēļ, valsts nodrošina pabalstu 75 % apmērā no to vidējās bruto algas (5). Tiem, kuri samazina savu darba laiku, valsts nodrošina pabalstu līdz 41,5 % apmērā no to vidējās bruto algas;

| (8) | Attiecībā uz dienas strādniekiem, kuri pārtrauc strādāt sakarā ar uzņēmējdarbības pārtraukšanu Covid-19 uzliesmojuma seku dēļ, iestādes ieviesa pasākumu, kas paredz atbalsta pabalstu 35 % apmērā no attiecīgā atalgojuma par darba dienu uz laiku, kas nepārsniedz trīs mēnešus. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz dienas strādniekiem, kuri pārtrauc strādāt sakarā ar uzņēmējdarbības pārtraukšanu Covid-19 uzliesmojuma seku dēļ, iestādes ieviesa pasākumu, kas paredz atbalsta pabalstu 35 % apmērā no attiecīgā atalgojuma par darba dienu uz laiku, kas nepārsniedz trīs mēnešus.

| (9) | “Valdības ārkārtas rīkojums Nr. 11/2020” (6), kas minēts Rumānijas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, paredz piemaksu par papildu darbu darbiniekiem Valsts sabiedrības veselības institūta specializētajās struktūrās, apgabala sabiedrības veselības direktorātos un/vai Bukarestes sabiedrības veselības direktorātā, kas darbojas, lai koordinētu un īstenotu pasākumus tādu notikumu novēršanai un ierobežošanai, kurus PVO inficēšanās ar Covid-19 rezultātā ir pasludinājusi par pasaules mēroga ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā. Pasākums paredz pabalstu 75 % apmērā no pamatalgas par stundām, kas nostrādātas papildus parastajam darba laikam, un 100 % apmērā no pamatalgas par stundām, kas nostrādātas nedēļas nogalēs, svētku dienās un citās dienās, kas netiek uzskatītas par darba dienām. Minēto pasākumu var uzskatīt par pasākumu, kas saistīts ar veselību, kā minēts Regulā (ES) 2020/672. |
| --- | --- |

(9)

“Valdības ārkārtas rīkojums Nr. 11/2020” (6), kas minēts Rumānijas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, paredz piemaksu par papildu darbu darbiniekiem Valsts sabiedrības veselības institūta specializētajās struktūrās, apgabala sabiedrības veselības direktorātos un/vai Bukarestes sabiedrības veselības direktorātā, kas darbojas, lai koordinētu un īstenotu pasākumus tādu notikumu novēršanai un ierobežošanai, kurus PVO inficēšanās ar Covid-19 rezultātā ir pasludinājusi par pasaules mēroga ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā. Pasākums paredz pabalstu 75 % apmērā no pamatalgas par stundām, kas nostrādātas papildus parastajam darba laikam, un 100 % apmērā no pamatalgas par stundām, kas nostrādātas nedēļas nogalēs, svētku dienās un citās dienās, kas netiek uzskatītas par darba dienām. Minēto pasākumu var uzskatīt par pasākumu, kas saistīts ar veselību, kā minēts Regulā (ES) 2020/672.

| (10) | Iestādes ir īstenojušas piemaksu par bērnu aprūpi valsts aizsardzības sistēmas, brīvības atņemšanas iestāžu, sabiedrības veselības nodaļu darbiniekiem un citu kategoriju, kas noteiktas ar ministrijas rīkojumiem, darbiniekiem. Pabalsts ir saistīts ar priekšnosacījumu, ka otrs vecāks negūst labumu no alternatīvām tiesībām, kas vecākiem piešķir brīvdienas bērnu uzraudzībai, ja uz laiku tiek slēgtas izglītības iestādes. Minēto pasākumu var uzskatīt par pasākumu, kas ir līdzīgs saīsināta darba laika shēmām, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tas nodrošina ienākumu atbalstu darbiniekiem, kas palīdzēs segt bērnu aprūpes izmaksas skolu slēgšanas laikā un tādējādi palīdz vecākiem turpināt strādāt, novēršot apdraudējumu darba attiecībām. |
| --- | --- |

(10)

Iestādes ir īstenojušas piemaksu par bērnu aprūpi valsts aizsardzības sistēmas, brīvības atņemšanas iestāžu, sabiedrības veselības nodaļu darbiniekiem un citu kategoriju, kas noteiktas ar ministrijas rīkojumiem, darbiniekiem. Pabalsts ir saistīts ar priekšnosacījumu, ka otrs vecāks negūst labumu no alternatīvām tiesībām, kas vecākiem piešķir brīvdienas bērnu uzraudzībai, ja uz laiku tiek slēgtas izglītības iestādes. Minēto pasākumu var uzskatīt par pasākumu, kas ir līdzīgs saīsināta darba laika shēmām, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tas nodrošina ienākumu atbalstu darbiniekiem, kas palīdzēs segt bērnu aprūpes izmaksas skolu slēgšanas laikā un tādējādi palīdz vecākiem turpināt strādāt, novēršot apdraudējumu darba attiecībām.

| (11) | Visbeidzot, ar “Likumu Nr. 56/2020” (7), kas minēts Rumānijas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, ieviesa piemaksu attiecībā uz īpaši bīstamiem apstākļiem līdz 30 % apmērā no algas medicīnas personālam, kas piedalās medicīniskās darbībās pret Covid-19. |
| --- | --- |

(11)

Visbeidzot, ar “Likumu Nr. 56/2020” (7), kas minēts Rumānijas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, ieviesa piemaksu attiecībā uz īpaši bīstamiem apstākļiem līdz 30 % apmērā no algas medicīnas personālam, kas piedalās medicīniskās darbībās pret Covid-19.

| (12) | Rumānija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Rumānija ir sniegusi Komisijai attiecīgus pierādījumus, ka, sākot ar 2020. gada 1. februāri, faktiskie un plānotie publiskie izdevumi ir palielinājušies par 4 370 779 006 EUR saistībā ar palielinātām summām, kas tieši saistītas ar tehniskajiem bezdarbnieka pabalstiem darbiniekiem un citām kategorijām, kas nav darbinieki, pabalstu atjaunotajiem darbiniekiem un citām kategorijām, kas nav darbinieki, gaidāmo saīsināta darba laika shēmu, atbalsta pabalstu dienas strādniekiem un bērnu aprūpes piemaksu konkrētiem darbiniekiem. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo tas ir saistīts ar jaunu pasākumu ieviešanu, kuri aptver ievērojamu Rumānijas uzņēmumu un darbaspēka daļu. Rumānija plāno finansēt 271 534 419 EUR no palielinātās izdevumu summas, izmantojot Savienības fondus. |
| --- | --- |

(12)

Rumānija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Rumānija ir sniegusi Komisijai attiecīgus pierādījumus, ka, sākot ar 2020. gada 1. februāri, faktiskie un plānotie publiskie izdevumi ir palielinājušies par 4 370 779 006 EUR saistībā ar palielinātām summām, kas tieši saistītas ar tehniskajiem bezdarbnieka pabalstiem darbiniekiem un citām kategorijām, kas nav darbinieki, pabalstu atjaunotajiem darbiniekiem un citām kategorijām, kas nav darbinieki, gaidāmo saīsināta darba laika shēmu, atbalsta pabalstu dienas strādniekiem un bērnu aprūpes piemaksu konkrētiem darbiniekiem. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo tas ir saistīts ar jaunu pasākumu ieviešanu, kuri aptver ievērojamu Rumānijas uzņēmumu un darbaspēka daļu. Rumānija plāno finansēt 271 534 419 EUR no palielinātās izdevumu summas, izmantojot Savienības fondus.

| (13) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Rumāniju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī ar attiecīgo ar veselību saistīto pasākumu ieviešanu Covid-19 uzliesmojuma sakarā, kā minēts 2020. gada 7. augusta pieprasījumā. |
| --- | --- |

(13)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Rumāniju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī ar attiecīgo ar veselību saistīto pasākumu ieviešanu Covid-19 uzliesmojuma sakarā, kā minēts 2020. gada 7. augusta pieprasījumā.

| (14) | Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Rumānijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(14)

Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Rumānijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm.

| (15) | Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem. |
| --- | --- |

(15)

Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem.

| (16) | Rumānijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu izpildi, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Rumānija ir izpildījusi minētos izdevumus. |
| --- | --- |

(16)

Rumānijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu izpildi, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Rumānija ir izpildījusi minētos izdevumus.

| (17) | Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Rumānijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus, |
| --- | --- |

(17)

Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Rumānijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Rumānija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

1.   Savienība dara pieejamu Rumānijai aizdevumu, kura maksimālais apmērs ir 4 099 244 587 EUR. Aizdevuma maksimālais vidējais termiņš ir 15 gadi.

2.   Ar šo lēmumu piešķirtās finansiālās palīdzības pieejamības periods ir 18 mēneši, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma spēkā stāšanās.

3.   Komisija piešķir Savienības finansiālo palīdzību Rumānijai ne vairāk kā astoņās daļās. Vienu daļu var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Pirmās daļas maksājumu atmaksas termiņi var būt ilgāki nekā maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā. Šādos gadījumos turpmāko maksājumu atmaksas termiņus nosaka tā, lai maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā, ir ievērots, tiklīdz visas daļas ir izmaksātas.

4.   Pirmo daļu izmaksā pēc tam, kad stājies spēkā aizdevuma līgums, kas paredzēts Regulas (ES) 2020/672 8. panta 2. punktā.

5.   Rumānija sedz Savienības finansējuma izmaksas, kas minētas Regulas (ES) 2020/672 4. pantā, par katru daļu un visas Savienības maksas, izmaksas un izdevumus, kas izriet no jebkura finansējuma attiecībā uz aizdevumu, kas piešķirts saskaņā ar šā panta 1. punktu.

6.   Komisija lemj par daļu apmēru un izmaksāšanu, kā arī par maksājumu apmēru.

3. pants

Rumānija var finansēt šādus pasākumus:

| a) | tehnisko bezdarbnieka pabalstu tādu darba devēju darbiniekiem, kuri samazina vai uz laiku pārtrauc savu darbību, kā paredzēts “Valdības ārkārtas rīkojuma Nr. 30/2020” XI pantā; |
| --- | --- |

a)

tehnisko bezdarbnieka pabalstu tādu darba devēju darbiniekiem, kuri samazina vai uz laiku pārtrauc savu darbību, kā paredzēts “Valdības ārkārtas rīkojuma Nr. 30/2020” XI pantā;

| b) | pabalstu, ko piemēro personām, kuru darba līgums ir apturēts, kā paredzēts “Valdības ārkārtas rīkojuma Nr. 92/2020” I pantā; |
| --- | --- |

b)

pabalstu, ko piemēro personām, kuru darba līgums ir apturēts, kā paredzēts “Valdības ārkārtas rīkojuma Nr. 92/2020” I pantā;

| c) | saīsināta darba laika shēmu, kā paredzēts “Valdības ārkārtas rīkojuma Nr. 132/2020” 1. pantā; |
| --- | --- |

c)

saīsināta darba laika shēmu, kā paredzēts “Valdības ārkārtas rīkojuma Nr. 132/2020” 1. pantā;

| d) | pabalstu, kas ir līdzīgs a) punktā minētajam pabalstam attiecībā uz kategorijām, kas nav darbinieki, tostarp pašnodarbinātām personām un brīvajām profesijām, kā paredzēts “Valdības ārkārtas rīkojuma Nr. 30/2020” XV. pantā; |
| --- | --- |

d)

pabalstu, kas ir līdzīgs a) punktā minētajam pabalstam attiecībā uz kategorijām, kas nav darbinieki, tostarp pašnodarbinātām personām un brīvajām profesijām, kā paredzēts “Valdības ārkārtas rīkojuma Nr. 30/2020” XV. pantā;

| e) | pabalstu, kas paredzēts “Likumā Nr. 6/2020 par valsts sociālās apdrošināšanas budžetu 2020. gadam” attiecībā uz citām kategorijām, kas nav darbinieki, tostarp pašnodarbinātām personām un brīvajām profesijām, kā paredzēts “Valdības ārkārtas rīkojuma Nr. 132/2020” 3. pantā; |
| --- | --- |

e)

pabalstu, kas paredzēts “Likumā Nr. 6/2020 par valsts sociālās apdrošināšanas budžetu 2020. gadam” attiecībā uz citām kategorijām, kas nav darbinieki, tostarp pašnodarbinātām personām un brīvajām profesijām, kā paredzēts “Valdības ārkārtas rīkojuma Nr. 132/2020” 3. pantā;

| f) | atbalsta pabalstu dienas strādniekiem, kā paredzēts “Valdības ārkārtas rīkojuma Nr. 132/2020” 4. pantā; |
| --- | --- |

f)

atbalsta pabalstu dienas strādniekiem, kā paredzēts “Valdības ārkārtas rīkojuma Nr. 132/2020” 4. pantā;

| g) | piemaksu par papildu darbu darbiniekiem Valsts sabiedrības veselības institūta specializētajās struktūrās, apgabala sabiedrības veselības direktorātos un/vai Bukarestes sabiedrības veselības direktorātā, kā paredzēts “Valdības ārkārtas rīkojuma Nr. 11/2020” 8. panta 6. punktā; |
| --- | --- |

g)

piemaksu par papildu darbu darbiniekiem Valsts sabiedrības veselības institūta specializētajās struktūrās, apgabala sabiedrības veselības direktorātos un/vai Bukarestes sabiedrības veselības direktorātā, kā paredzēts “Valdības ārkārtas rīkojuma Nr. 11/2020” 8. panta 6. punktā;

| h) | piemaksu par bērnu aprūpi, ko piešķir valsts aizsardzības sistēmas, brīvības atņemšanas iestāžu, sabiedrības veselības nodaļu darbiniekiem un citu kategoriju, kas noteiktas ar ministrijas rīkojumiem, darbiniekiem, kā paredzēts “Valdības ārkārtas rīkojuma Nr. 30/2020” I panta 6. punktā; |
| --- | --- |

h)

piemaksu par bērnu aprūpi, ko piešķir valsts aizsardzības sistēmas, brīvības atņemšanas iestāžu, sabiedrības veselības nodaļu darbiniekiem un citu kategoriju, kas noteiktas ar ministrijas rīkojumiem, darbiniekiem, kā paredzēts “Valdības ārkārtas rīkojuma Nr. 30/2020” I panta 6. punktā;

| i) | piemaksu par īpaši bīstamiem apstākļiem, ko piešķir, atzīstot medicīnas darbinieku nopelnus, kā paredzēts “Likuma Nr. 56/2020” 7. pantā. |
| --- | --- |

i)

piemaksu par īpaši bīstamiem apstākļiem, ko piešķir, atzīstot medicīnas darbinieku nopelnus, kā paredzēts “Likuma Nr. 56/2020” 7. pantā.

4. pants

Rumānija informē Komisiju līdz 2021. gada 30. martam un pēc tam ik pēc sešiem mēnešiem par plānoto publisko izdevumu īstenošanu līdz brīdim, kad šie plānotie publiskie izdevumi ir pilnībā īstenoti.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Rumānijai.

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad tas paziņots adresātam.

6. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 25. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV L 159, 20.5.2020., 1. lpp.

1

(2)  Publicēts Oficiālajā pārskatā Nr. 231, 2020. gada 21. marts.

2

(3)  Publicēts Rumānijas Oficiālajā pārskatā Nr. 459, 2020. gada 29. maijs.

3

(4)  Publicēts Oficiālajā pārskatā Nr. 720, 2020. gada 10. augusts.

4

(5)  Kā noteikts “Likumā Nr. 6/2020 Valsts sociālās apdrošināšanas budžets 2020. gadam”.

5

(6)  Publicēts Oficiālajā pārskatā Nr. 102, 2020. gada 11. februāris.

6

(7)  Publicēts Oficiālajā pārskatā Nr. 402, 2020. gada 15. maijs.

7

---

| 29.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 314/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 314/59

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1356

(2020. gada 25. septembris),

ar ko Slovēnijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2020/672 (2020. gada 19. maijs), ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Slovēnija 2020. gada 7. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem. |
| --- | --- |

(1)

Slovēnija 2020. gada 7. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem.

| (2) | Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Slovēnijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Slovēnijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 7,2 % un 83,7 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Slovēnijas IKP 2020. gadā samazināsies par 7,0 %. |
| --- | --- |

(2)

Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Slovēnijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Slovēnijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 7,2 % un 83,7 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Slovēnijas IKP 2020. gadā samazināsies par 7,0 %.

| (3) | Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Slovēnijā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Slovēnijā attiecībā uz saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā izklāstīts 4. līdz 9. apsvērumā. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Slovēnijā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Slovēnijā attiecībā uz saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā izklāstīts 4. līdz 9. apsvērumā.

| (4) | Ar “Likumu, ar ko nosaka pagaidu pasākumus attiecībā uz algām un iemaksām (ZIUPPP)” (2) un “Likumu, ar ko nosaka intervences pasākumus, lai ierobežotu Covid-19 epidēmiju un mazinātu tās sekas attiecībā uz iedzīvotājiem un ekonomiku (ZIUZEOP)” (3), kas minēti Slovēnijas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, tika ieviesta atalgojuma kompensācijas shēma darbiniekiem, kuri nestrādāja (vai gaidīja darbu), jo darba devējs īslaicīgi nespēja nodrošināt darbiniekiem darbu ar darījumdarbību saistītu iemeslu, force majeure vai karantīnas dēļ. Saskaņā ar shēmu izmaksājamais pabalsts ir ierobežots līdz 80 % no darbinieka vidējās algas pēdējos trīs mēnešos, bet nav mazāks par minimālo algu Slovēnijā, un tā nosacījums ir darbinieka darbvietas saglabāšana, kamēr darba devējs piedalās shēmā. Shēma bija spēkā no 2020. gada 13. marta līdz 2020. gada 31. maijam. Pamatojoties uz “Likumu, ar ko nosaka intervences pasākumus, lai mazinātu un novērstu Covid-19 epidēmijas sekas (ZIUOOPE)” (4), shēma kopš tā laika ar dažiem grozījumiem ir pagarināta no 2020. gada 1. jūnija līdz 2020. gada 31. augustam ar plānotu turpmāku pagarinājumu līdz 2020. gada septembra beigām. |
| --- | --- |

(4)

Ar “Likumu, ar ko nosaka pagaidu pasākumus attiecībā uz algām un iemaksām (ZIUPPP)” (2) un “Likumu, ar ko nosaka intervences pasākumus, lai ierobežotu Covid-19 epidēmiju un mazinātu tās sekas attiecībā uz iedzīvotājiem un ekonomiku (ZIUZEOP)” (3), kas minēti Slovēnijas 2020. gada 7. augusta pieprasījumā, tika ieviesta atalgojuma kompensācijas shēma darbiniekiem, kuri nestrādāja (vai gaidīja darbu), jo darba devējs īslaicīgi nespēja nodrošināt darbiniekiem darbu ar darījumdarbību saistītu iemeslu, force majeure vai karantīnas dēļ. Saskaņā ar shēmu izmaksājamais pabalsts ir ierobežots līdz 80 % no darbinieka vidējās algas pēdējos trīs mēnešos, bet nav mazāks par minimālo algu Slovēnijā, un tā nosacījums ir darbinieka darbvietas saglabāšana, kamēr darba devējs piedalās shēmā. Shēma bija spēkā no 2020. gada 13. marta līdz 2020. gada 31. maijam. Pamatojoties uz “Likumu, ar ko nosaka intervences pasākumus, lai mazinātu un novērstu Covid-19 epidēmijas sekas (ZIUOOPE)” (4), shēma kopš tā laika ar dažiem grozījumiem ir pagarināta no 2020. gada 1. jūnija līdz 2020. gada 31. augustam ar plānotu turpmāku pagarinājumu līdz 2020. gada septembra beigām.

| (5) | Tika ieviests atbrīvojums no sociālās apdrošināšanas iemaksām darbiniekiem, kas gūst labumu no atalgojuma kompensācijas shēmas. Minētā shēma bija spēkā no 2020. gada 13. marta līdz 2020. gada 31. maijam. |
| --- | --- |

(5)

Tika ieviests atbrīvojums no sociālās apdrošināšanas iemaksām darbiniekiem, kas gūst labumu no atalgojuma kompensācijas shēmas. Minētā shēma bija spēkā no 2020. gada 13. marta līdz 2020. gada 31. maijam.

| (6) | Tika izveidota saīsināta darba laika shēmu, kas ļauj darba devējiem uz laiku ieviest nepilna darba laika darbu, bet darba ņēmējiem tiek maksāta pilna darba laika alga. Darba devējs saņem noteikta apmēra subsīdiju par katra darbinieka nenostrādāto darba laiku ar nosacījumu, ka darbinieks tiek paturēts, kamēr darba devējs piedalās shēmā un vēl vienu mēnesi. Shēma ir spēkā no 2020. gada 1. jūnija līdz 2020. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(6)

Tika izveidota saīsināta darba laika shēmu, kas ļauj darba devējiem uz laiku ieviest nepilna darba laika darbu, bet darba ņēmējiem tiek maksāta pilna darba laika alga. Darba devējs saņem noteikta apmēra subsīdiju par katra darbinieka nenostrādāto darba laiku ar nosacījumu, ka darbinieks tiek paturēts, kamēr darba devējs piedalās shēmā un vēl vienu mēnesi. Shēma ir spēkā no 2020. gada 1. jūnija līdz 2020. gada 31. decembrim.

| (7) | Attiecībā uz darba vietā palikušajiem darbiniekiem iestādes ieviesa shēmu, kas subsidēja pensiju un invaliditātes apdrošināšanas iemaksas (tostarp iemaksas profesionālajām pensijām). Pasākums tika apvienots ar darba devēja pienākumu maksāt ikmēneša krīzes pabalstu 200 EUR apmērā strādājošiem darbiniekiem, kuri saņem algu, kas ir mazāka par trīskāršu minimālo algu. Iestādes pieprasīja tikai to izdevumu daļu, kas saistīti ar darbiniekiem, kuri bija pastāvīgi nodarbināti līdz jaunākajiem pieejamajiem izpildes datiem. Shēma bija spēkā no 2020. gada 13. marta līdz 2020. gada 31. maijam. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz darba vietā palikušajiem darbiniekiem iestādes ieviesa shēmu, kas subsidēja pensiju un invaliditātes apdrošināšanas iemaksas (tostarp iemaksas profesionālajām pensijām). Pasākums tika apvienots ar darba devēja pienākumu maksāt ikmēneša krīzes pabalstu 200 EUR apmērā strādājošiem darbiniekiem, kuri saņem algu, kas ir mazāka par trīskāršu minimālo algu. Iestādes pieprasīja tikai to izdevumu daļu, kas saistīti ar darbiniekiem, kuri bija pastāvīgi nodarbināti līdz jaunākajiem pieejamajiem izpildes datiem. Shēma bija spēkā no 2020. gada 13. marta līdz 2020. gada 31. maijam.

| (8) | Tika ieviests pasākums, kas nodrošina sociālās apdrošināšanas iemaksu finansējumu pašnodarbinātām personām, lauksaimniekiem un reliģiskajiem darbiniekiem. Pasākums aptver visas sociālās apdrošināšanas iemaksas tādiem labuma guvējiem, kuri bija apdrošināti un epidēmijas laikā nevarēja veikt savu saimniecisko darbību vai varēja to veikt tikai daļēji. Shēma bija spēkā no 2020. gada 13. marta līdz 2020. gada 31. maijam. |
| --- | --- |

(8)

Tika ieviests pasākums, kas nodrošina sociālās apdrošināšanas iemaksu finansējumu pašnodarbinātām personām, lauksaimniekiem un reliģiskajiem darbiniekiem. Pasākums aptver visas sociālās apdrošināšanas iemaksas tādiem labuma guvējiem, kuri bija apdrošināti un epidēmijas laikā nevarēja veikt savu saimniecisko darbību vai varēja to veikt tikai daļēji. Shēma bija spēkā no 2020. gada 13. marta līdz 2020. gada 31. maijam.

| (9) | Visbeidzot, tika ieviests ienākumu pamatatbalsta pasākums pašnodarbinātām personām, lauksaimniekiem un reliģiskajiem darbiniekiem, ar ko sniedza atbalstu 350 EUR apmērā 2020. gada martā un 700 EUR apmērā 2020. gada aprīlī un maijā tādiem labuma guvējiem, kuri bija apdrošināti un epidēmijas laikā nevarēja veikt savu saimniecisko darbību vai varēja to veikt tikai daļēji. Shēma bija spēkā no 2020. gada 13. marta līdz 2020. gada 31. maijam. |
| --- | --- |

(9)

Visbeidzot, tika ieviests ienākumu pamatatbalsta pasākums pašnodarbinātām personām, lauksaimniekiem un reliģiskajiem darbiniekiem, ar ko sniedza atbalstu 350 EUR apmērā 2020. gada martā un 700 EUR apmērā 2020. gada aprīlī un maijā tādiem labuma guvējiem, kuri bija apdrošināti un epidēmijas laikā nevarēja veikt savu saimniecisko darbību vai varēja to veikt tikai daļēji. Shēma bija spēkā no 2020. gada 13. marta līdz 2020. gada 31. maijam.

| (10) | Slovēnija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Slovēnija ir sniegusi Komisijai atbilstošus pierādījumus par to, ka faktiskie un plānotie publiskie izdevumi no 2020. gada 1. februāra ir palielinājušies par 1 203 670 000 EUR sakarā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo jaunie pasākumi aptver ievērojamu Slovēnijas uzņēmumu un darbaspēka daļu. Slovēnija plāno finansēt 90 000 000 EUR no palielinātās izdevumu summas, izmantojot Savienības fondus. |
| --- | --- |

(10)

Slovēnija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Slovēnija ir sniegusi Komisijai atbilstošus pierādījumus par to, ka faktiskie un plānotie publiskie izdevumi no 2020. gada 1. februāra ir palielinājušies par 1 203 670 000 EUR sakarā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo jaunie pasākumi aptver ievērojamu Slovēnijas uzņēmumu un darbaspēka daļu. Slovēnija plāno finansēt 90 000 000 EUR no palielinātās izdevumu summas, izmantojot Savienības fondus.

| (11) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Slovēniju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kas minēti 2020. gada 7. augusta pieprasījumā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Slovēniju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kas minēti 2020. gada 7. augusta pieprasījumā.

| (12) | Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Slovēnijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Slovēnijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm.

| (13) | Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem. |
| --- | --- |

(13)

Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem.

| (14) | Slovēnijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu izpildi, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Slovēnija ir izpildījusi minētos izdevumus. |
| --- | --- |

(14)

Slovēnijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu izpildi, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Slovēnija ir izpildījusi minētos izdevumus.

| (15) | Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Slovēnijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus, |
| --- | --- |

(15)

Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Slovēnijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Slovēnija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

1.   Savienība piešķir Slovēnijai aizdevumu, kura maksimālais apmērs ir 1 113 670 000 EUR. Aizdevuma maksimālais vidējais termiņš ir 15 gadi.

2.   Ar šo lēmumu piešķirtās finansiālās palīdzības pieejamības periods ir 18 mēneši, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma spēkā stāšanās.

3.   Komisija piešķir Savienības finansiālo palīdzību Slovēnijai ne vairāk kā astoņās daļās. Vienu daļu var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Pirmās daļas maksājumu atmaksas termiņi var būt ilgāki nekā maksimālais termiņš, kas minēts 1. punktā. Šādos gadījumos turpmāko maksājumu atmaksas termiņus nosaka tā, lai maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā, ir ievērots, tiklīdz visas daļas ir izmaksātas.

4.   Pirmo daļu izmaksā pēc tam, kad stājies spēkā aizdevuma līgums, kas paredzēts Regulas (ES) 2020/672 8. panta 2. punktā.

5.   Slovēnija sedz Savienības finansējuma izmaksas, kas minētas Regulas (ES) 2020/672 4. pantā, par katru daļu un visas Savienības maksas, izmaksas un izdevumus, kas izriet no jebkura finansējuma, kas saistīts ar šā panta 1. punktā piešķirto aizdevumu.

6.   Komisija lemj par daļu apmēru un izmaksāšanu, kā arī par maksājumu apmēru.

3. pants

Slovēnija var finansēt šādus pasākumus:

| a) | atalgojuma kompensācijas shēmu, kā paredzēts 7. un 8. pantā “Likumā, ar ko nosaka pagaidu pasākumus attiecībā uz algām un iemaksām ”, un 21.–32. pantā “Likumā, ar ko nosaka intervences pasākumus, lai ierobežotu Covid-19 epidēmiju un mazinātu tās sekas attiecībā uz iedzīvotājiem un ekonomiku”, ar grozījumiem, un kas pagarināta ar 24.–34. pantu “Likumā, ar ko nosaka intervences pasākumus, lai mazinātu un novērstu Covid-19 epidēmijas sekas”; |
| --- | --- |

a)

atalgojuma kompensācijas shēmu, kā paredzēts 7. un 8. pantā “Likumā, ar ko nosaka pagaidu pasākumus attiecībā uz algām un iemaksām ”, un 21.–32. pantā “Likumā, ar ko nosaka intervences pasākumus, lai ierobežotu Covid-19 epidēmiju un mazinātu tās sekas attiecībā uz iedzīvotājiem un ekonomiku”, ar grozījumiem, un kas pagarināta ar 24.–34. pantu “Likumā, ar ko nosaka intervences pasākumus, lai mazinātu un novērstu Covid-19 epidēmijas sekas”;

| b) | atbrīvojumu no sociālās apdrošināšanas iemaksām darba ņēmējiem, kas gūst labumu no atalgojuma kompensācijas shēmas, kā paredzēts 21.–32. pantā “Likumā, ar ko nosaka intervences pasākumus, lai ierobežotu Covid-19 epidēmiju un mazinātu tās sekas attiecībā uz iedzīvotājiem un ekonomiku”; |
| --- | --- |

b)

atbrīvojumu no sociālās apdrošināšanas iemaksām darba ņēmējiem, kas gūst labumu no atalgojuma kompensācijas shēmas, kā paredzēts 21.–32. pantā “Likumā, ar ko nosaka intervences pasākumus, lai ierobežotu Covid-19 epidēmiju un mazinātu tās sekas attiecībā uz iedzīvotājiem un ekonomiku”;

| c) | saīsināta darba laika shēmu, ar ko subsidē pagaidu nepilna darba laika nodarbinātību, kā paredzēts 11.–23. pantā “Likumā, ar ko nosaka intervences pasākumus, lai mazinātu un novērstu Covid-19 epidēmijas sekas”; |
| --- | --- |

c)

saīsināta darba laika shēmu, ar ko subsidē pagaidu nepilna darba laika nodarbinātību, kā paredzēts 11.–23. pantā “Likumā, ar ko nosaka intervences pasākumus, lai mazinātu un novērstu Covid-19 epidēmijas sekas”;

| d) | pensiju un invaliditātes apdrošināšanas iemaksu apmaksu darba ņēmējiem un ikmēneša krīzes pabalstu, kā paredzēts 33. pantā “Likumā, ar ko nosaka intervences pasākumus, lai ierobežotu Covid-19 epidēmiju un mazinātu tās sekas attiecībā uz iedzīvotājiem un ekonomiku”, attiecībā uz to izdevumu daļu, kuri saistīti ar darbiniekiem, kas bija pastāvīgi nodarbināti līdz jaunākajiem pieejamajiem izpildes datiem; |
| --- | --- |

d)

pensiju un invaliditātes apdrošināšanas iemaksu apmaksu darba ņēmējiem un ikmēneša krīzes pabalstu, kā paredzēts 33. pantā “Likumā, ar ko nosaka intervences pasākumus, lai ierobežotu Covid-19 epidēmiju un mazinātu tās sekas attiecībā uz iedzīvotājiem un ekonomiku”, attiecībā uz to izdevumu daļu, kuri saistīti ar darbiniekiem, kas bija pastāvīgi nodarbināti līdz jaunākajiem pieejamajiem izpildes datiem;

| e) | sociālās apdrošināšanas iemaksu finansēšanu pašnodarbinātām personām, lauksaimniekiem un reliģiskajiem darbiniekiem, kā paredzēts 38. pantā “Likumā, ar ko nosaka intervences pasākumus, lai ierobežotu Covid-19 epidēmiju un mazinātu tās sekas attiecībā uz iedzīvotājiem un ekonomiku”; |
| --- | --- |

e)

sociālās apdrošināšanas iemaksu finansēšanu pašnodarbinātām personām, lauksaimniekiem un reliģiskajiem darbiniekiem, kā paredzēts 38. pantā “Likumā, ar ko nosaka intervences pasākumus, lai ierobežotu Covid-19 epidēmiju un mazinātu tās sekas attiecībā uz iedzīvotājiem un ekonomiku”;

| f) | ienākumu pamatatbalsta pasākumu pašnodarbinātām personām, lauksaimniekiem un reliģiskajiem darbiniekiem, kā paredzēts 34. pantā “Likumā, ar ko nosaka intervences pasākumus, lai ierobežotu Covid-19 epidēmiju un mazinātu tās sekas attiecībā uz iedzīvotājiem un ekonomiku”. |
| --- | --- |

f)

ienākumu pamatatbalsta pasākumu pašnodarbinātām personām, lauksaimniekiem un reliģiskajiem darbiniekiem, kā paredzēts 34. pantā “Likumā, ar ko nosaka intervences pasākumus, lai ierobežotu Covid-19 epidēmiju un mazinātu tās sekas attiecībā uz iedzīvotājiem un ekonomiku”.

4. pants

Slovēnija informē Komisiju līdz 2021. gada 30. martam un pēc tam ik pēc sešiem mēnešiem par plānoto publisko izdevumu īstenošanu līdz brīdim, kad šie plānotie publiskie izdevumi ir pilnībā īstenoti.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Slovēnijas Republikai.

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad tas paziņots adresātam.

6. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 25. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV L 159, 20.5.2020., 1. lpp.

1

(2)  RS Oficiālais Vēstnesis Nr. 36/20.

2

Oficiālais Vēstnesis

(3)  RS Oficiālais Vēstnesis Nr. 49/20.

3

Oficiālais Vēstnesis

(4)  RS Oficiālais Vēstnesis Nr. 80/20.

4

Oficiālais Vēstnesis

---

| 29.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 314/63 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 314/63

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1357

(2020. gada 25. septembris),

ar ko Slovākijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2020/672 (2020. gada 19. maijs), ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Slovākija 2020. gada 6. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem. |
| --- | --- |

(1)

Slovākija 2020. gada 6. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem.

| (2) | Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Slovākijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Slovākijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 8,5 % un 59,5 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Slovākijas IKP 2020. gadā samazināsies par 9,0 %. |
| --- | --- |

(2)

Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Slovākijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Slovākijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 8,5 % un 59,5 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Slovākijas IKP 2020. gadā samazināsies par 9,0 %.

| (3) | Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Slovākijā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Slovākijā attiecībā uz valsts saīsināta darba laika shēmu un līdzīgiem pasākumiem, kā izklāstīts 4. apsvērumā. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Slovākijā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Slovākijā attiecībā uz valsts saīsināta darba laika shēmu un līdzīgiem pasākumiem, kā izklāstīts 4. apsvērumā.

| (4) | Konkrētāk, “Likums Nr. 5/2004 Coll. par nodarbinātības dienestiem”, kas minēts Slovākijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, ir bijis pamats vairāku pasākumu ieviešanai, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma ietekmi, tostarp atbalsta shēmai darba devējiem, kas laikā starp 2020. gada martu un 2021. gada decembri uz laiku ir piemērojuši dīkstāvi saviem darbiniekiem. Šādi darba devēji var pieprasīt algu izmaksu atlīdzināšanu līdz 80 % no dīkstāvē esošā darbinieka parastās bruto algas, nepārsniedzot 880 EUR mēnesī, ar nosacījumu, ka darbvieta tiek saglabāta. Turklāt tika ieviesti vairāki papildu pasākumi: a) vienotas likmes iemaksa uz vienu darbinieku no 2020. gada marta līdz septembra beigām ar nosacījumu, ka pārdošanas apjoms samazinājies vismaz par 20 % (atbalsts no 180 EUR līdz 540 EUR mēnesī atkarībā no pārdošanas apjoma samazinājuma); b) vienotas likmes iemaksa līdz 2020. gada septembra beigām, kas maksājama pašnodarbinātajiem, kuriem ir obligātā sociālā apdrošināšana, ar nosacījumu, ka pārdošanas apjoms samazinājies vismaz par 20 % (atbalsts no 180 EUR līdz 540 EUR mēnesī atkarībā no pārdošanas apjoma samazinājuma); c) atlīdzināšana 80 % apmērā no darbinieka bruto algas (maksimāli līdz 1 100 EUR) līdz 2020. gada septembra beigām uzņēmumiem, kas slēgti ar dekrētu; un d) vienotas likmes pabalsts 210 EUR mēnesī līdz 2020. gada septembra beigām darba ņēmējiem, kas strādā saskaņā ar līgumu, vienas personas uzņēmumiem un pašnodarbinātajiem. Vienotas likmes pabalstu var uzskatīt par saīsināta darba laika shēmai līdzīgu pasākumu, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tā mērķis ir aizsargāt pašnodarbinātos vai līdzīgu kategoriju darba ņēmējus no ienākumu samazināšanās vai zaudēšanas. |
| --- | --- |

(4)

Konkrētāk, “Likums Nr. 5/2004 Coll. par nodarbinātības dienestiem”, kas minēts Slovākijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, ir bijis pamats vairāku pasākumu ieviešanai, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma ietekmi, tostarp atbalsta shēmai darba devējiem, kas laikā starp 2020. gada martu un 2021. gada decembri uz laiku ir piemērojuši dīkstāvi saviem darbiniekiem. Šādi darba devēji var pieprasīt algu izmaksu atlīdzināšanu līdz 80 % no dīkstāvē esošā darbinieka parastās bruto algas, nepārsniedzot 880 EUR mēnesī, ar nosacījumu, ka darbvieta tiek saglabāta. Turklāt tika ieviesti vairāki papildu pasākumi: a) vienotas likmes iemaksa uz vienu darbinieku no 2020. gada marta līdz septembra beigām ar nosacījumu, ka pārdošanas apjoms samazinājies vismaz par 20 % (atbalsts no 180 EUR līdz 540 EUR mēnesī atkarībā no pārdošanas apjoma samazinājuma); b) vienotas likmes iemaksa līdz 2020. gada septembra beigām, kas maksājama pašnodarbinātajiem, kuriem ir obligātā sociālā apdrošināšana, ar nosacījumu, ka pārdošanas apjoms samazinājies vismaz par 20 % (atbalsts no 180 EUR līdz 540 EUR mēnesī atkarībā no pārdošanas apjoma samazinājuma); c) atlīdzināšana 80 % apmērā no darbinieka bruto algas (maksimāli līdz 1 100 EUR) līdz 2020. gada septembra beigām uzņēmumiem, kas slēgti ar dekrētu; un d) vienotas likmes pabalsts 210 EUR mēnesī līdz 2020. gada septembra beigām darba ņēmējiem, kas strādā saskaņā ar līgumu, vienas personas uzņēmumiem un pašnodarbinātajiem. Vienotas likmes pabalstu var uzskatīt par saīsināta darba laika shēmai līdzīgu pasākumu, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tā mērķis ir aizsargāt pašnodarbinātos vai līdzīgu kategoriju darba ņēmējus no ienākumu samazināšanās vai zaudēšanas.

| (5) | Slovākija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Slovākija ir sniegusi Komisijai atbilstošus pierādījumus par to, ka faktiskie un plānotie publiskie izdevumi no 2020. gada 1. februāra ir palielinājušies par 1 077 457 000 EUR sakarā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo jaunie pasākumi aptver ievērojamu Slovākijas uzņēmumu un darbaspēka daļu. Slovākija plāno finansēt 390 262 000 EUR no palielinātās izdevumu summas, izmantojot Savienības fondus, un 56 311 400 EUR, izmantojot pašas finansējumu. |
| --- | --- |

(5)

Slovākija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Slovākija ir sniegusi Komisijai atbilstošus pierādījumus par to, ka faktiskie un plānotie publiskie izdevumi no 2020. gada 1. februāra ir palielinājušies par 1 077 457 000 EUR sakarā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo jaunie pasākumi aptver ievērojamu Slovākijas uzņēmumu un darbaspēka daļu. Slovākija plāno finansēt 390 262 000 EUR no palielinātās izdevumu summas, izmantojot Savienības fondus, un 56 311 400 EUR, izmantojot pašas finansējumu.

| (6) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Slovākiju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kas minēti 2020. gada 6. augusta pieprasījumā. |
| --- | --- |

(6)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Slovākiju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kas minēti 2020. gada 6. augusta pieprasījumā.

| (7) | Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Slovākijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Slovākijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm.

| (8) | Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem. |
| --- | --- |

(8)

Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem.

| (9) | Slovākijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu īstenošanu, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Slovākija ir īstenojusi minētos izdevumus. |
| --- | --- |

(9)

Slovākijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu īstenošanu, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Slovākija ir īstenojusi minētos izdevumus.

| (10) | Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Slovākijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus, |
| --- | --- |

(10)

Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Slovākijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Slovākija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

1.   Savienība piešķir Slovākijai aizdevumu, kura maksimālais apmērs ir 630 883 600 EUR. Aizdevuma maksimālais vidējais termiņš ir 15 gadi.

2.   Ar šo lēmumu piešķirtās finansiālās palīdzības pieejamības periods ir 18 mēneši, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma stāšanās spēkā.

3.   Komisija piešķir Savienības finansiālo palīdzību Slovākijai ne vairāk kā astoņās daļās. Vienu daļu var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Pirmās daļas maksājumu atmaksas termiņi var būt ilgāki nekā maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā. Šādos gadījumos turpmāko maksājumu atmaksas termiņus nosaka tā, lai maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā, ir ievērots, tiklīdz visas daļas ir izmaksātas.

4.   Pirmo daļu izmaksā pēc tam, kad stājies spēkā aizdevuma līgums, kas paredzēts Regulas (ES) 2020/672 8. panta 2. punktā.

5.   Slovākija sedz Savienības finansējuma izmaksas, kas minētas Regulas (ES) 2020/672 4. pantā, par katru daļu un visas Savienības maksas, izmaksas un izdevumus, kas izriet no jebkura finansējuma attiecībā uz aizdevumu, kas piešķirts saskaņā ar šā panta 1. punktu.

6.   Komisija lemj par daļu apmēru un izmaksāšanu, kā arī par maksājumu apmēru.

3. pants

Slovākija var finansēt valsts saīsināta darba laika shēmu un papildu pasākumus, kā noteikts 54. panta 1. punkta e) apakšpunktā “Likumā Nr. 5/2004 Coll. par nodarbinātības dienestiem”.

4. pants

Slovākija informē Komisiju līdz 2021. gada 30. martam un pēc tam ik pēc sešiem mēnešiem par plānoto publisko izdevumu īstenošanu līdz brīdim, kad šie plānotie publiskie izdevumi ir pilnībā īstenoti.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Slovākijas Republikai.

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad tas paziņots adresātam.

6. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 25. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV L 159, 20.5.2020., 1. lpp.

1

---

| 29.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 314/66 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 314/66

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1358

(2020. gada 28. septembris)

par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/103/EK piemērošanu attiecībā uz civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas pārbaudēm saistībā ar to mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu, kuri parasti atrodas Bosnijā un Hercegovinā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/103/EK (2009. gada 16. septembris) par civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu un kontroli saistībā ar pienākumu apdrošināt šādu atbildību (1) un jo īpaši tās 2. panta b) punktu saistībā ar 8. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 2009/103/EK 8. panta 1. punkta otro daļu transportlīdzekļus, kas parasti atrodas trešā valstī, attiecībā uz dokumentāciju par obligāto civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar šādu transportlīdzekļu izmantošanu uzskata par transportlīdzekļiem, kas parasti atrodas Savienībā, ja visu dalībvalstu apdrošinātāju apvienības saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem par obligāto apdrošināšanu katram atsevišķi garantē prasījumu nokārtošanu attiecībā uz negadījumiem, ko šādi transportlīdzekļi izraisījuši to teritorijā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 2009/103/EK 8. panta 1. punkta otro daļu transportlīdzekļus, kas parasti atrodas trešā valstī, attiecībā uz dokumentāciju par obligāto civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar šādu transportlīdzekļu izmantošanu uzskata par transportlīdzekļiem, kas parasti atrodas Savienībā, ja visu dalībvalstu apdrošinātāju apvienības saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem par obligāto apdrošināšanu katram atsevišķi garantē prasījumu nokārtošanu attiecībā uz negadījumiem, ko šādi transportlīdzekļi izraisījuši to teritorijā.

| (2) | Direktīvas 2009/103/EK 2. pantā noteikts, ka minētās direktīvas 8. pantu piemēro transportlīdzekļiem, kas parasti atrodas trešā valstī, ja starp dalībvalstu apdrošinātāju apvienībām un šādas trešās valsts apdrošinātāju apvienībām ir noslēgts nolīgums. Turklāt, lai minētās direktīvas 8. pants būtu piemērojams šādiem transportlīdzekļiem, Komisijai ir jānosaka minētā noteikuma piemērošanas datums un transportlīdzekļu veidi, uz kuriem attiecas šis noteikums, pēc tam, kad tā ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm ir pārliecinājusies, ka šāds nolīgums ir noslēgts. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2009/103/EK 2. pantā noteikts, ka minētās direktīvas 8. pantu piemēro transportlīdzekļiem, kas parasti atrodas trešā valstī, ja starp dalībvalstu apdrošinātāju apvienībām un šādas trešās valsts apdrošinātāju apvienībām ir noslēgts nolīgums. Turklāt, lai minētās direktīvas 8. pants būtu piemērojams šādiem transportlīdzekļiem, Komisijai ir jānosaka minētā noteikuma piemērošanas datums un transportlīdzekļu veidi, uz kuriem attiecas šis noteikums, pēc tam, kad tā ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm ir pārliecinājusies, ka šāds nolīgums ir noslēgts.

| (3) | 2002. gada 30. maijā Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstu un citu asociēto valstu apdrošinātāju apvienības noslēdza nolīgumu, saskaņā ar kuru tiek garantēta tādu prasījumu nokārtošana, kas radušies saistībā ar negadījumiem, kuri notikuši to teritorijā un kurus izraisījuši transportlīdzekļi, kas parasti atrodas citu šā līguma pušu teritorijā, neatkarīgi no tā, vai šie transportlīdzekļi ir apdrošināti (turpmāk “nolīgums”). |
| --- | --- |

(3)

2002. gada 30. maijā Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstu un citu asociēto valstu apdrošinātāju apvienības noslēdza nolīgumu, saskaņā ar kuru tiek garantēta tādu prasījumu nokārtošana, kas radušies saistībā ar negadījumiem, kuri notikuši to teritorijā un kurus izraisījuši transportlīdzekļi, kas parasti atrodas citu šā līguma pušu teritorijā, neatkarīgi no tā, vai šie transportlīdzekļi ir apdrošināti (turpmāk “nolīgums”).

| (4) | Dalībvalstu un Andoras, Islandes, Norvēģijas, Serbijas un Šveices valstu apdrošinātāju apvienības 2019. gada 13. jūnijā parakstīja nolīguma 2. papildinājumu, lai iekļautu Bosnijas un Hercegovinas valsts apdrošinātāju apvienību. Minētajā papildinājumā ir paredzēti praktiski pasākumi, kas ļauj atcelt apdrošināšanas pārbaudes nolīgumā minētajiem transportlīdzekļiem, kuri parasti atrodas Bosnijas un Hercegovinas teritorijā, un kas attiecas uz visu veidu transportlīdzekļiem, izņemot šajā valstī reģistrētos militāros transportlīdzekļus. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstu un Andoras, Islandes, Norvēģijas, Serbijas un Šveices valstu apdrošinātāju apvienības 2019. gada 13. jūnijā parakstīja nolīguma 2. papildinājumu, lai iekļautu Bosnijas un Hercegovinas valsts apdrošinātāju apvienību. Minētajā papildinājumā ir paredzēti praktiski pasākumi, kas ļauj atcelt apdrošināšanas pārbaudes nolīgumā minētajiem transportlīdzekļiem, kuri parasti atrodas Bosnijas un Hercegovinas teritorijā, un kas attiecas uz visu veidu transportlīdzekļiem, izņemot šajā valstī reģistrētos militāros transportlīdzekļus.

| (5) | Tādējādi attiecībā uz transportlīdzekļiem, kuri parasti atrodas Bosnijas un Hercegovinas teritorijā, ir izpildīti visi nosacījumi, lai saskaņā ar Direktīvu 2009/103/EK atceltu mehānisko transportlīdzekļu civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas pārbaudes, |
| --- | --- |

(5)

Tādējādi attiecībā uz transportlīdzekļiem, kuri parasti atrodas Bosnijas un Hercegovinas teritorijā, ir izpildīti visi nosacījumi, lai saskaņā ar Direktīvu 2009/103/EK atceltu mehānisko transportlīdzekļu civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas pārbaudes,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No 2020. gada 19. oktobra dalībvalstis atturas no civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas pārbaudēm attiecībā uz visu veidu transportlīdzekļiem, kas parasti atrodas Bosnijas un Hercegovinas teritorijā, izņemot šajā valstī reģistrētus militāros transportlīdzekļus, tiem ierodoties Savienībā.

2. pants

Dalībvalstis tūlīt informē Komisiju par pasākumiem, ko tās ir veikušas, lai piemērotu šo lēmumu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 28. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 263, 7.10.2009., 11. lpp.

1

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 29.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 314/68 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 314/68

---

AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN ŠVEICES KONFEDERĀCIJU PAR SILTUMNĪCEFEKTA GĀZU EMISIJAS KVOTU TIRDZNIECĪBAS SISTĒMU SASAISTI IZVEIDOTĀS APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 2/2019

(2019. gada 5. decembris),

ar ko groza Nolīguma starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti I un II pielikumu [2020/1359]

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (1) (turpmāk “nolīgums”) un jo īpaši tā 13. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Kopš nolīguma parakstīšanas 2017. gada 23. novembrī ir provizoriski piemērots tā 11. līdz 13. pants. |
| --- | --- |

(1)

Kopš nolīguma parakstīšanas 2017. gada 23. novembrī ir provizoriski piemērots tā 11. līdz 13. pants.

| (2) | Saskaņā ar nolīguma 13. panta 2. punktu Apvienotā komiteja drīkst grozīt nolīguma pielikumus. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar nolīguma 13. panta 2. punktu Apvienotā komiteja drīkst grozīt nolīguma pielikumus.

| (3) | Šā lēmuma pielikumā iekļauti nolīguma I un II pielikuma grozījumi, ar kuriem atjaunina relevantos aspektus sākotnējos pielikumos, par kuriem vienošanās tika panākta 2015. gadā. Tajā arī paredzēts pagaidu risinājumu, lai varētu darboties ES ETS un Šveices ETS sasaiste. |
| --- | --- |

(3)

Šā lēmuma pielikumā iekļauti nolīguma I un II pielikuma grozījumi, ar kuriem atjaunina relevantos aspektus sākotnējos pielikumos, par kuriem vienošanās tika panākta 2015. gadā. Tajā arī paredzēts pagaidu risinājumu, lai varētu darboties ES ETS un Šveices ETS sasaiste.

| (4) | Saskaņā ar I pielikuma B daļu Savienībai atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (2) (grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/410 (3)) 25.a pantam no ES ETS darbības jomas būtu jāizslēdz lidojumi no Šveices teritorijā esošiem lidlaukiem. Tas neskar gaisa kuģu operatoru aptvērumu ES ETS, kas balstīts uz Direktīvas 2003/87/EK I pielikumu, kurā noteikts, ka darbību kategorija, uz kuru Direktīva 2003/87/EK attiecas, ietver visus lidojumus, kas ielido vai izlido no lidlauka, kurš atrodas kādas dalībvalsts teritorijā. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar I pielikuma B daļu Savienībai atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (2) (grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/410 (3)) 25.a pantam no ES ETS darbības jomas būtu jāizslēdz lidojumi no Šveices teritorijā esošiem lidlaukiem. Tas neskar gaisa kuģu operatoru aptvērumu ES ETS, kas balstīts uz Direktīvas 2003/87/EK I pielikumu, kurā noteikts, ka darbību kategorija, uz kuru Direktīva 2003/87/EK attiecas, ietver visus lidojumus, kas ielido vai izlido no lidlauka, kurš atrodas kādas dalībvalsts teritorijā.

| (5) | Nolīguma I pielikums būtu jāpārskata saskaņā ar nolīguma 13. panta 7. punktu, lai arī periodā no 2021.–2030. gada tirdzniecības periodā saglabātu pašreizējo ES ETS un Šveices ETS saderību. Būtu jānodrošina, ka ar nolīguma I pielikuma pārskatīšanu kā minimums tiek saglabāta Savienības un Šveices attiecīgo iekšzemes emisiju samazināšanas saistību integritāte un to oglekļa tirgu integritāte un pienācīga darbība. Nedrīkstētu pieļaut, ka starp sasaistītām sistēmām rodas oglekļa emisiju pārvirze un konkurences izkropļojumi, |
| --- | --- |

(5)

Nolīguma I pielikums būtu jāpārskata saskaņā ar nolīguma 13. panta 7. punktu, lai arī periodā no 2021.–2030. gada tirdzniecības periodā saglabātu pašreizējo ES ETS un Šveices ETS saderību. Būtu jānodrošina, ka ar nolīguma I pielikuma pārskatīšanu kā minimums tiek saglabāta Savienības un Šveices attiecīgo iekšzemes emisiju samazināšanas saistību integritāte un to oglekļa tirgu integritāte un pienācīga darbība. Nedrīkstētu pieļaut, ka starp sasaistītām sistēmām rodas oglekļa emisiju pārvirze un konkurences izkropļojumi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nolīguma I un II pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumā sniegto I un II pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā nolīgums.

Briselē, 2019. gada 5. decembrī

Apvienotās komitejas vārdā –

sekretāre no Eiropas Savienības puses

Maja-Alexandra DITTEL

priekšsēdētājs

Marc CHARDONNENS

sekretāre no Šveices puses

Caroline BAUMANN

---

(1)  
  OV L 322, 7.12.2017., 3. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/410 (2018. gada 14. marts), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai sekmētu emisiju izmaksefektīvu samazināšanu un investīcijas mazoglekļa risinājumos, un Lēmumu (ES) 2015/1814 (OV L 76, 19.3.2018., 3. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

BŪTISKIE KRITĒRIJI

A.   Būtiskie kritēji stacionārām iekārtām

Šo iedaļu pārskata saskaņā ar šā nolīguma 13. panta 7. punktu, lai saglabātu pašreizējo ES ETS un Šveices ETS saderību tirdzniecības periodā no 2021. līdz 2030. gadam, kā to ierosina Šveices valdība. Apvienotā komiteja nodrošina, ka, pārskatot šo iedaļu, kā minimums tiek saglabāta pušu attiecīgo iekšzemes emisiju samazināšanas saistību integritāte un to oglekļa tirgu integritāte un pienācīga darbība. Nedrīkst pieļaut, ka starp sasaistītām sistēmām rodas oglekļa emisiju pārvirze un konkurences izkropļojumi.

| | Būtiskie kritēriji | ES ETS | Šveices ETS |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Dalība ETS ir obligāta | Dalība ETS ir obligāta iekārtām, kas veic tālāk uzskaitītās darbības un emitē tālāk uzskaitītās siltumnīcefekta gāzes (“SEG”). | Dalība ETS ir obligāta iekārtām, kas veic tālāk uzskaitītās darbības un emitē tālāk uzskaitītās SEG. |
| 2. | ETS aptver vismaz tās darbības, kas noteiktas: | — | Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā |

Būtiskie kritēriji

ES ETS

Šveices ETS

1.

Dalība ETS ir obligāta

Dalība ETS ir obligāta iekārtām, kas veic tālāk uzskaitītās darbības un emitē tālāk uzskaitītās siltumnīcefekta gāzes (“SEG”).

Dalība ETS ir obligāta iekārtām, kas veic tālāk uzskaitītās darbības un emitē tālāk uzskaitītās SEG.

2.

ETS aptver vismaz tās darbības, kas noteiktas:

—

Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

| — | CO2 rīkojuma 40. panta 1. punktā un 6. pielikumā |
| --- | --- |

—

CO2 rīkojuma 40. panta 1. punktā un 6. pielikumā

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

3.

ETS aptver vismaz tās SEG, kas noteiktas:

| — | Direktīvas 2003/87/EK II pielikumā |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2003/87/EK II pielikumā

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

| — | CO2 rīkojuma 1. panta 1. punktā |
| --- | --- |

—

CO2 rīkojuma 1. panta 1. punktā

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

4.

Attiecībā uz ETS nosaka emisiju maksimālo robežvērtību, kas ir vismaz tikpat stingra kā tā, ko paredz:

| — | Direktīvas 2003/87/EK 9. un 9.a pants |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2003/87/EK 9. un 9.a pants

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

Lineārais samazinājuma koeficients 1,74 % gadā no 2021. gada saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/410 pieaugs līdz 2,2 % gadā un attieksies uz visām nozarēm, kuras norādītas direktīvas redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

| — | CO2 likuma 18. panta 1. un 2. punkts, |
| --- | --- |

—

CO2 likuma 18. panta 1. un 2. punkts,

| — | CO2 rīkojuma 45. panta 1. punkts |
| --- | --- |

—

CO2 rīkojuma 45. panta 1. punkts

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

Lineārais samazinājuma koeficients ir 1,74 % gadā līdz 2020. gadam.

5.

Tirgus stabilitātes mehānisms

ES 2015. gadā ieviesa tirgus stabilitātes rezervi (Lēmums (ES) 2015/1814), kuras darbība tika nostiprināta ar Direktīvu (ES) 2018/410.

| — | CO2 likuma 19. panta 5. punkts |
| --- | --- |

—

CO2 likuma 19. panta 5. punkts

| — | CO2 rīkojuma 48. pants |
| --- | --- |

—

CO2 rīkojuma 48. pants

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

Šveices tiesību aktos ir paredzēta iespēja samazināt izsolāmo kvotu apjomu, ja tirgū ekonomisku iemeslu dēļ ir ievērojams kvotu pieaugums.

Puses sadarbojas, lai izstrādātu piemērotu risinājumu tirgus stabilitātes nodrošināšanai.

6.

Tirgus uzraudzības līmenis ETS ir vismaz tikpat stingrs, kā to paredz:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (MIFID II) |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (MIFID II)

| — | 2007. gada 22. jūnija Federālais likums par Šveices finanšu tirgus uzraudzības iestādi |
| --- | --- |

—

2007. gada 22. jūnija Federālais likums par Šveices finanšu tirgus uzraudzības iestādi

| — | 2015. gada 19. jūnija Federālais likums par finanšu tirgus infrastruktūru un rīcību tirgū vērtspapīru un atvasināto instrumentu tirdzniecības jomā |
| --- | --- |

—

2015. gada 19. jūnija Federālais likums par finanšu tirgus infrastruktūru un rīcību tirgū vērtspapīru un atvasināto instrumentu tirdzniecības jomā

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (MIFIR) |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (MIFIR)

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 596/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (MAR) |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 596/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (MAR)

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/57/ES (2014. gada 16. aprīlis) par kriminālsodiem par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīva) (CS-MAD) |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/57/ES (2014. gada 16. aprīlis) par kriminālsodiem par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīva) (CS-MAD)

| — | 2018. gada 15. jūnija Federālais likums par finanšu iestādēm |
| --- | --- |

—

2018. gada 15. jūnija Federālais likums par finanšu iestādēm

| — | 1997. gada 10. oktobra Federālais likums par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas apkarošanu |
| --- | --- |

—

1997. gada 10. oktobra Federālais likums par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas apkarošanu

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

Šveices finanšu tirgus regulējumā nav noteikts emisijas kvotu juridiskais raksturs. Proti, emisijas kvotas Finanšu tirgu infrastruktūras likumā nav kvalificētas kā vērtspapīri, un tāpēc tās netirgo regulētās tirdzniecības vietās. Tā kā emisijas kvotas nekvalificējas par vērtspapīriem, Šveices vērtspapīru regulējums neattiecas uz ārpusbiržas emisijas kvotu tirdzniecību otrreizējos tirgos.

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (AMLD) |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (AMLD)

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

Saskaņā ar Likumu par finanšu tirgiem par vērtspapīriem kvalificējas atvasināto instrumentu līgumi. Tas attiecas arī uz atvasinātajiem instrumentiem, kuru pamatā esošais instruments ir emisijas kvotas. Uz atvasinātajiem instrumentiem, kas balstās uz emisijas kvotām un ko tirgo ārpus biržas starp nefinanšu un finanšu darījumu partneriem, attiecas Finanšu tirgus infrastruktūras likuma noteikumi.

7.

Sadarbība tirgus uzraudzības jomā

Puses tirgus uzraudzības jomā izveido atbilstīgus sadarbības mehānismus. Šie sadarbības mehānismi aptver informācijas apmaiņu un no to attiecīgā tirgus uzraudzības režīma izrietošo pienākumu izpildes nodrošināšanu. Puses par visiem šiem mehānismiem informē Apvienoto komiteju.

8.

Starptautiskajiem kredītiem piemērotie kvalitatīvie ierobežojumi ir vismaz tikpat stingri, kā to paredz:

| — | Direktīvas 2003/87/EK 11.a un 11.b pants |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2003/87/EK 11.a un 11.b pants

| — | Komisijas Regula (ES) Nr. 550/2011 (2011. gada 7. jūnijs) par to, lai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK noteiktu konkrētus ierobežojumus, kas piemērojami starptautisku kredītu izmantošanai no projektiem, kuri saistīti ar rūpnieciskajām gāzēm |
| --- | --- |

—

Komisijas Regula (ES) Nr. 550/2011 (2011. gada 7. jūnijs) par to, lai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK noteiktu konkrētus ierobežojumus, kas piemērojami starptautisku kredītu izmantošanai no projektiem, kuri saistīti ar rūpnieciskajām gāzēm

| — | Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011, 58. pants |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011, 58. pants

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

| — | CO2 likuma 5. un 6. pants |
| --- | --- |

—

CO2 likuma 5. un 6. pants

| — | CO2 rīkojuma 4. pants, 4.a panta 1. punkts un 2. pielikums |
| --- | --- |

—

CO2 rīkojuma 4. pants, 4.a panta 1. punkts un 2. pielikums

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

9.

Starptautiskajiem kredītiem piemērotie kvantitatīvie ierobežojumi ir vismaz tikpat stingri, kā to paredz:

| — | Direktīvas 2003/87/EK 11.a pants |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2003/87/EK 11.a pants

| — | Komisijas Regula (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regula (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011

| — | Komisijas Regula (ES) Nr. 1123/2013 (2013. gada 8. novembris) par starptautisku kredītu tiesību noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK |
| --- | --- |

—

Komisijas Regula (ES) Nr. 1123/2013 (2013. gada 8. novembris) par starptautisku kredītu tiesību noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

Savienības tiesību aktos nav paredzētas tiesības pēc 2021. gada izmantot starptautiskos kredītus.

| — | CO2 likuma 16. panta 2. punkts |
| --- | --- |

—

CO2 likuma 16. panta 2. punkts

| — | CO2 rīkojuma 55.b pants |
| --- | --- |

—

CO2 rīkojuma 55.b pants

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

Šie akti paredz starptautisko kredītu izmantošanu tikai līdz 2020. gadam.

10.

Bez maksas iedalāmās kvotas aprēķina, pamatojoties uz līmeņatzīmēm un korekcijas koeficientiem. 2013.–2020. gadā jaunām iekārtām rezervē ne vairāk kā 5 % no emisiju daudzuma. Kvotas, ko neiedala bez maksas, izsola vai atzīst par nederīgām. Tālab ETS atbilst vismaz šādām normām:

| — | Direktīvas 2003/87/EK 10. pants, 10.a pants, 10.b pants, 10.c pants |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2003/87/EK 10. pants, 10.a pants, 10.b pants, 10.c pants

| — | Komisijas Lēmums 2011/278/ES (2011. gada 27. aprīlis), ar kuru visā Savienībā nosaka pagaidu noteikumus saskaņotai bezmaksas emisiju kvotu sadalei atbilstoši 10.a pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/87/EK |
| --- | --- |

—

Komisijas Lēmums 2011/278/ES (2011. gada 27. aprīlis), ar kuru visā Savienībā nosaka pagaidu noteikumus saskaņotai bezmaksas emisiju kvotu sadalei atbilstoši 10.a pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/87/EK

| — | CO2 likuma 18. panta 3. punkts un 19. panta 2. līdz 6. punkts |
| --- | --- |

—

CO2 likuma 18. panta 3. punkts un 19. panta 2. līdz 6. punkts

| — | CO2 rīkojuma 45. panta 2. punkts, 46., 46.a, 46.b, 46.c un 48. pants un 9. pielikums |
| --- | --- |

—

CO2 rīkojuma 45. panta 2. punkts, 46., 46.a, 46.b, 46.c un 48. pants un 9. pielikums

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

Bez maksas iedalīto kvotu apjoms nepārsniedz kvotas, kas iedalītas iekārtām ES ETS.

| — | Komisijas Lēmums 2013/448/ES (2013. gada 5. septembris) par valstu īstenošanas pasākumiem attiecībā uz bezmaksas siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu pagaidu piešķiršanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 11. panta 3. punktu |
| --- | --- |

—

Komisijas Lēmums 2013/448/ES (2013. gada 5. septembris) par valstu īstenošanas pasākumiem attiecībā uz bezmaksas siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu pagaidu piešķiršanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 11. panta 3. punktu

| — | Komisijas Lēmums (ES) 2017/126 (2017. gada 24. janvāris), ar ko groza Lēmumu 2013/448/ES attiecībā uz vienota starpnozaru korekcijas koeficienta noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 10.a pantu |
| --- | --- |

—

Komisijas Lēmums (ES) 2017/126 (2017. gada 24. janvāris), ar ko groza Lēmumu 2013/448/ES attiecībā uz vienota starpnozaru korekcijas koeficienta noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 10.a pantu

(Aprēķini, kas vajadzīgi starpnozaru korekcijas koeficienta noteikšanai ES ETS 2013.–2020. gadam)

| — | Komisijas Lēmums 2014/746/ES (2014. gada 27. oktobris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/87/EK 2015.–2019. gada periodam nosaka sarakstu ar nozarēm un apakšnozarēm, kurās pastāv būtisks oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes risks |
| --- | --- |

—

Komisijas Lēmums 2014/746/ES (2014. gada 27. oktobris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/87/EK 2015.–2019. gada periodam nosaka sarakstu ar nozarēm un apakšnozarēm, kurās pastāv būtisks oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes risks

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/410 (2018. gada 14. marts), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai sekmētu emisiju izmaksefektīvu samazināšanu un investīcijas mazoglekļa risinājumos |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/410 (2018. gada 14. marts), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai sekmētu emisiju izmaksefektīvu samazināšanu un investīcijas mazoglekļa risinājumos

(Oglekļa emisiju pārvirzes saraksts 2015.–2020. gada periodam)

| — | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/331 (2018. gada 19. decembris), ar ko nosaka Savienības mēroga pārejas noteikumus saskaņotai bezmaksas emisijas kvotu iedalei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 10.a pantu |
| --- | --- |

—

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/331 (2018. gada 19. decembris), ar ko nosaka Savienības mēroga pārejas noteikumus saskaņotai bezmaksas emisijas kvotu iedalei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 10.a pantu

| — | Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2019/708 (2019. gada 15. februāris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK, 2021.–2030. gada periodam nosakot sarakstu ar nozarēm un apakšnozarēm, kuras uzskatāmas par pakļautām oglekļa emisiju pārvirzes riskam |
| --- | --- |

—

Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2019/708 (2019. gada 15. februāris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK, 2021.–2030. gada periodam nosakot sarakstu ar nozarēm un apakšnozarēm, kuras uzskatāmas par pakļautām oglekļa emisiju pārvirzes riskam

| — | jebkurš ES ETS starpnozaru korekcijas koeficients 2015.–2020. gadā vai 2026.–2030. gadā |
| --- | --- |

—

jebkurš ES ETS starpnozaru korekcijas koeficients 2015.–2020. gadā vai 2026.–2030. gadā

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

11.

ETS paredz sankcijas tādos pašos apstākļos un tādā pašā apmērā, kā to paredz:

| — | Direktīvas 2003/87/EK 16. pants |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2003/87/EK 16. pants

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

| — | CO2 likuma 21. pants |
| --- | --- |

—

CO2 likuma 21. pants

| — | CO2 rīkojuma 56. pants |
| --- | --- |

—

CO2 rīkojuma 56. pants

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

12.

SEG emisiju monitorings un ziņošana ETS ietvaros ir vismaz tikpat stingra, kā to paredz:

| — | Direktīvas 2003/87/EK 14. pants un IV pielikums |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2003/87/EK 14. pants un IV pielikums

| — | Komisijas Regula (ES) Nr. 601/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK |
| --- | --- |

—

Komisijas Regula (ES) Nr. 601/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

| — | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2066 (2018. gada 19. decembris) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un ar ko groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 601/2012 |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2066 (2018. gada 19. decembris) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un ar ko groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 601/2012

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

| — | CO2 likuma 20. pants |
| --- | --- |

—

CO2 likuma 20. pants

| — | CO2 rīkojuma 50. līdz 53. pants un 16. un 17. pielikums |
| --- | --- |

—

CO2 rīkojuma 50. līdz 53. pants un 16. un 17. pielikums

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

13.

Verifikācija un akreditācija ETS ietvaros ir vismaz tikpat stingra, kā to paredz:

| — | Direktīvas 2003/87/EK 15. pants un V pielikums |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2003/87/EK 15. pants un V pielikums

| — | Komisijas Regula (ES) Nr. 600/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu ziņojumu un tonnkilometru ziņojumu verifikāciju un par verificētāju akreditāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK |
| --- | --- |

—

Komisijas Regula (ES) Nr. 600/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu ziņojumu un tonnkilometru ziņojumu verifikāciju un par verificētāju akreditāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

| — | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2067 (2018. gada 19. decembris) par datu verifikāciju un verificētāju akreditāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2067 (2018. gada 19. decembris) par datu verifikāciju un verificētāju akreditāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

| — | CO2 rīkojuma 51. līdz 54. pants |
| --- | --- |

—

CO2 rīkojuma 51. līdz 54. pants

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

B.   Būtiskie kritēriji aviācijai

| | Būtiskie kritēriji | Eiropas Savienībai | Šveicei |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Dalība ETS ir obligāta | Aviācijas darbību dalība ETS ir obligāta saskaņā ar tālāk uzskaitītajiem kritērijiem. | Aviācijas darbību dalība ETS ir obligāta saskaņā ar tālāk uzskaitītajiem kritērijiem. |
| 2. | Aviācijas darbību un SEG aptvērums un lidojumu un to attiecīgo emisiju attiecināšana saskaņā ar “izlidojošā reisa” principu, kā to paredz: | — | Direktīva 2003/87/EK, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2392 (2017. gada 13. decembris), lai uz laiku noteiktu atkāpi izpildes nodrošināšanai attiecībā uz lidojumiem no un uz valstīm, ar kurām nav noslēgta vienošanās saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 25. pantu |

Būtiskie kritēriji

Eiropas Savienībai

Šveicei

1.

Dalība ETS ir obligāta

Aviācijas darbību dalība ETS ir obligāta saskaņā ar tālāk uzskaitītajiem kritērijiem.

Aviācijas darbību dalība ETS ir obligāta saskaņā ar tālāk uzskaitītajiem kritērijiem.

2.

Aviācijas darbību un SEG aptvērums un lidojumu un to attiecīgo emisiju attiecināšana saskaņā ar “izlidojošā reisa” principu, kā to paredz:

—

Direktīva 2003/87/EK, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2392 (2017. gada 13. decembris), lai uz laiku noteiktu atkāpi izpildes nodrošināšanai attiecībā uz lidojumiem no un uz valstīm, ar kurām nav noslēgta vienošanās saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 25. pantu

| — | Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011, 17., 29., 35. un 56. pants un VII pielikums |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011, 17., 29., 35. un 56. pants un VII pielikums

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

Darbības joma

Lidojumi uz Šveices teritorijā esošu lidlauku vai no tā, izņemot lidojumus no lidlauka, kas atrodas EEZ teritorijā.

Visus pagaidu atbrīvojumus attiecībā uz ETS darbības jomu, piemēram, atbrīvojumus Direktīvas 2003/87/EK 28.a panta nozīmē, Šveices ETS var piemērot atbilstīgi tiem atbrīvojumiem, kas ieviesti ES ETS. Attiecībā uz aviācijas darbībām aptver tikai CO2 emisijas.

No 2020. gada 1. janvāra ES ETS aptver lidojumus no lidlauka, kas atrodas Eiropas Ekonomikas zonas (“EEZ”) teritorijā, uz lidlaukiem, kas atrodas Šveices teritorijā, turpretī lidojumi no Šveices teritorijā esošiem lidlaukiem uz Eiropas Ekonomikas zonas (“EEZ”) teritorijā esošiem lidlaukiem atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 25.a pantam no ES ETS ir izslēgti.

| 2. | Darbības jomas ierobežojumi |
| --- | --- |

2.

Darbības jomas ierobežojumi

1. punktā minētajā vispārīgajā darbības jomā neietilpst:

| 1) | lidojumi, ko veic vienīgi valdošo monarhu un viņu tuvāko radinieku, valstu vadītāju, valdību vadītāju un valdību ministru pārvadāšanai oficiālos komandējumos, ja tas ir pamatots ar atbilstīgu statusa norādi lidojuma plānā; militāri lidojumi, kā arī lidojumi, ko veic, pildot muitas vai policijas funkcijas; |
| --- | --- |

1)

lidojumi, ko veic vienīgi valdošo monarhu un viņu tuvāko radinieku, valstu vadītāju, valdību vadītāju un valdību ministru pārvadāšanai oficiālos komandējumos, ja tas ir pamatots ar atbilstīgu statusa norādi lidojuma plānā; militāri lidojumi, kā arī lidojumi, ko veic, pildot muitas vai policijas funkcijas;

| 2) | militāri lidojumi, kā arī lidojumi, ko veic, pildot muitas vai policijas funkcijas; |
| --- | --- |

2)

militāri lidojumi, kā arī lidojumi, ko veic, pildot muitas vai policijas funkcijas;

| 3) | lidojumi, kas saistīti ar meklēšanas, glābšanas un ugunsdzēšanas darbiem, un lidojumi, ko veic humānās palīdzības sniegšanai un neatliekamās ātrās medicīniskās palīdzības sniegšanai; |
| --- | --- |

3)

lidojumi, kas saistīti ar meklēšanas, glābšanas un ugunsdzēšanas darbiem, un lidojumi, ko veic humānās palīdzības sniegšanai un neatliekamās ātrās medicīniskās palīdzības sniegšanai;

| 4) | lidojumi, ko veic vienīgi saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, kuri definēti 1944. gada 7. decembra Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 2. pielikumā; |
| --- | --- |

4)

lidojumi, ko veic vienīgi saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, kuri definēti 1944. gada 7. decembra Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 2. pielikumā;

| 5) | lidojumi, kas beidzas tajā pašā lidlaukā, kur sākušies, un kā laikā gaisa kuģis nav plānoti nosēdies citā lidlaukā; |
| --- | --- |

5)

lidojumi, kas beidzas tajā pašā lidlaukā, kur sākušies, un kā laikā gaisa kuģis nav plānoti nosēdies citā lidlaukā;

| 6) | mācību lidojumi, kurus veic vienīgi tādēļ, lai iegūtu vai saglabātu licenci vai konkrētu kategoriju, un kuros piedalās tikai pilota kabīnes apkalpe, ja tas ir pamatots ar atbilstīgu piezīmi lidojuma plānā un ja lidojums nav pasažieru un/vai kravas pārvadāšanas pakalpojums, gaisa kuģu pārlidojums vai gaisa kuģu nogāde; |
| --- | --- |

6)

mācību lidojumi, kurus veic vienīgi tādēļ, lai iegūtu vai saglabātu licenci vai konkrētu kategoriju, un kuros piedalās tikai pilota kabīnes apkalpe, ja tas ir pamatots ar atbilstīgu piezīmi lidojuma plānā un ja lidojums nav pasažieru un/vai kravas pārvadāšanas pakalpojums, gaisa kuģu pārlidojums vai gaisa kuģu nogāde;

| 7) | lidojumi, ko veic vienīgi tādēļ, lai izdarītu zinātniskus pētījumus; |
| --- | --- |

7)

lidojumi, ko veic vienīgi tādēļ, lai izdarītu zinātniskus pētījumus;

| 8) | lidojumi, ko veic vienīgi tādēļ, lai pārbaudītu, testētu vai sertificētu gaisa kuģi vai tā iekārtas neatkarīgi no tā, vai attiecīgās iekārtas izmanto lidojumā vai uz zemes; |
| --- | --- |

8)

lidojumi, ko veic vienīgi tādēļ, lai pārbaudītu, testētu vai sertificētu gaisa kuģi vai tā iekārtas neatkarīgi no tā, vai attiecīgās iekārtas izmanto lidojumā vai uz zemes;

| 9) | lidojumi, ko veic ar gaisa kuģiem, kuru sertificētā maksimālā pacelšanās masa ir mazāka par 5 700 kg; |
| --- | --- |

9)

lidojumi, ko veic ar gaisa kuģiem, kuru sertificētā maksimālā pacelšanās masa ir mazāka par 5 700 kg;

| 10) | lidojumi, ko veic komerciālu gaisa kuģu operatori, kuru kopējās gada emisijas ir mazākas par 10 000 t Šveices ETS aptvertajos lidojumos vai kuri veic mazāk par Šveices ETS aptvertiem 243 lidojumiem trijos secīgos četru mēnešu periodos, ar nosacījumu, ka operatori neietilpst ES ETS; |
| --- | --- |

10)

lidojumi, ko veic komerciālu gaisa kuģu operatori, kuru kopējās gada emisijas ir mazākas par 10 000 t Šveices ETS aptvertajos lidojumos vai kuri veic mazāk par Šveices ETS aptvertiem 243 lidojumiem trijos secīgos četru mēnešu periodos, ar nosacījumu, ka operatori neietilpst ES ETS;

| 11) | lidojumi, ko veic nekomerciālu gaisa kuģu operatori, kuri ietilpst Šveices ETS un kuru kopējās gada emisijas ir mazākas par 1 000 t saskaņā ar attiecīgajiem atbrīvojumiem, ko piemēro ES ETS ietvaros, ar nosacījumu, ka operatori neietilpst ES ETS. |
| --- | --- |

11)

lidojumi, ko veic nekomerciālu gaisa kuģu operatori, kuri ietilpst Šveices ETS un kuru kopējās gada emisijas ir mazākas par 1 000 t saskaņā ar attiecīgajiem atbrīvojumiem, ko piemēro ES ETS ietvaros, ar nosacījumu, ka operatori neietilpst ES ETS.

Šie ierobežojumi ir paredzēti:

| — | CO2 likuma 16.a pantā, |
| --- | --- |

—

CO2 likuma 16.a pantā,

| — | CO2 rīkojuma 46.d pantā, 55. panta 2. punktā un 13. pielikumā |
| --- | --- |

—

CO2 rīkojuma 46.d pantā, 55. panta 2. punktā un 13. pielikumā

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

3.

Apmaiņa ar relevantajiem datiem par aviācijas darbību aptvēruma ierobežojumu piemērošanu

Abas puses sadarbojas jautājumos, kas skar aptvēruma ierobežojumu piemērošanu Šveices ETS un ES ETS attiecībā uz komerciāliem un nekomerciāliem operatoriem saskaņā ar šo pielikumu. Konkrētāk, abas puses nodrošina visu relevanto datu savlaicīgu nosūtīšanu, lai būtu iespējams pareizi identificēt lidojumus un gaisa kuģu operatorus, ko aptver Šveices ETS un ES ETS.

4.

Maksimālā robežvērtība (kopējais kvotu daudzums, kas iedalāms gaisa kuģu operatoriem)

Direktīvas 2003/87/EK 3.c pants

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

Direktīvas 2003/87/EK 3.c pantā kvotas sākotnēji bija iedalītas šādi:

| — | 15 % izsolāmas, |
| --- | --- |

—

15 % izsolāmas,

| — | 3 % atliekamas īpašā rezervē, |
| --- | --- |

—

3 % atliekamas īpašā rezervē,

| — | 82 % iedalāmas bez maksas. |
| --- | --- |

—

82 % iedalāmas bez maksas.

Iedalāmie apjomi tika grozīti ar Regulu (ES) Nr. 421/2014, saskaņā ar kuru bez maksas iedalāmo kvotu daudzumu samazina proporcionāli samazinātajam nododamo kvotu daudzumam (Direktīvas 2003/87/EK 28.a panta 2. punkts). Ar Regulu (ES) 2017/2392 (redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā) šīs pieejas piemērošanas termiņš ir pagarināts līdz 2023. gadam un no 2021. gada 1. janvāra tiks piemērots 2,2 % lineārais samazinājuma koeficients.

Maksimālo robežvērtību nosaka tikpat stingri kā ES ETS, jo īpaši attiecībā uz procentuālajiem samazinājumiem no gada uz gadu un no tirdzniecības perioda uz tirdzniecības periodu. Kvotas, uz kurām attiecināta maksimālā robežvērtība, iedala šādi:

| — | 15 % izsola, |
| --- | --- |

—

15 % izsola,

| — | 3 % atliek īpašā rezervē, |
| --- | --- |

—

3 % atliek īpašā rezervē,

| — | 82 % iedala bez maksas. |
| --- | --- |

—

82 % iedala bez maksas.

Šo iedalījumu var pārskatīt saskaņā ar šā nolīguma 6. un 7. pantu.

Līdz 2020. gadam kvotu maksimālo robežvērtību aprēķina, izmantojot augšupējo pieeju un par pamatu ņemot kvotas, kas iedalāmas bez maksas saskaņā ar iepriekš minēto to kvotu sadalījumu, kam noteikta maksimālā robežvērtība. Jebkādi pagaidu atbrīvojumi attiecībā uz ETS darbības jomu nozīmē, ka būtu attiecīgi proporcionāli jākoriģē arī iedalāmie daudzumi.

No 2021. gada to, kāda ir kvotu maksimālā robežvērtība, nosaka pēc tā, kāda bija maksimālā robežvērtība 2020. gadā, ņemot vērā iespējamos procentuālos samazinājumus saskaņā ar ES ETS.

Tas ir paredzēts:

| — | CO2 likuma 18. pantā, |
| --- | --- |

—

CO2 likuma 18. pantā,

| — | CO2 rīkojuma 46.e pantā un 15. pielikumā |
| --- | --- |

—

CO2 rīkojuma 46.e pantā un 15. pielikumā

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

5.

Aviācijas kvotu iedalīšana kvotu izsolēs

| — | Direktīvas 2003/87/EK 3.d pants un 28.a panta 3. punkts |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2003/87/EK 3.d pants un 28.a panta 3. punkts

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

Šveices izsolāmās emisijas kvotas izsola Šveices kompetentā iestāde. Šveice ir tiesīga saņemt ieņēmumus no Šveices kvotu izsolīšanas.

Tas ir paredzēts:

| — | CO2 likuma 19.a panta 2. un 4. punktā, |
| --- | --- |

—

CO2 likuma 19.a panta 2. un 4. punktā,

| — | CO2 rīkojuma 48. pantā un 15. pielikumā |
| --- | --- |

—

CO2 rīkojuma 48. pantā un 15. pielikumā

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

6.

Īpaša rezerve dažiem gaisa kuģu operatoriem

| — | Direktīvas 2003/87/EK 3.f pants |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2003/87/EK 3.f pants

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

Jauniem operatoriem un strauji augošiem operatoriem paredzētas kvotas atliek īpašā rezervē, tomēr līdz 2020. gadam Šveicei īpašās rezerves nebūs, jo atskaites gads, kurā iegūst datus par Šveices aviācijas darbībām, ir 2018. gads.

Īpašā rezerve ir paredzēta:

| — | CO2 likuma 18. panta 3. punktā, |
| --- | --- |

—

CO2 likuma 18. panta 3. punktā,

| — | CO2 rīkojuma 46.e pantā un 15. pielikumā |
| --- | --- |

—

CO2 rīkojuma 46.e pantā un 15. pielikumā

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

7.

Līmeņatzīmes, ko izmanto, lai iedalītu bezmaksas kvotas gaisa kuģu operatoriem

| — | Direktīvas 2003/87/EK 3.e pants |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2003/87/EK 3.e pants

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

Ikgadējā līmeņatzīme ir 0,000642186914222035 kvotas par tonnkilometru.

Līmeņatzīme nav augstāka par to, ko izmanto ES ETS.

Līdz 2020. gadam gada līmeņatzīme ir 0,000642186914222035 kvotas par tonnkilometru.

Šī līmeņatzīme ir paredzēta:

| — | CO2 rīkojuma 46.f panta 1. un 2. punktā un 15. pielikumā |
| --- | --- |

—

CO2 rīkojuma 46.f panta 1. un 2. punktā un 15. pielikumā

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

8.

Bezmaksas kvotu iedalīšana gaisa kuģu operatoriem

| — | Direktīvas 2003/87/EK 3.e pants |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2003/87/EK 3.e pants

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 25.a pantu kvotu izdošanu koriģē proporcionāli attiecīgajiem ziņošanas un nodošanas pienākumiem, kas izriet no tā, kādus lidojumus starp EEZ un Šveici faktiski aptver ES ETS,

Gaisa kuģu operatoriem iedalīto bezmaksas kvotu daudzumu aprēķina, reizinot atskaites gadā paziņoto tonnkilometru skaitu ar piemērojamo līmeņatzīmi.

Šī bezmaksas iedale ir paredzēta:

| — | CO2 likuma 19.a panta 3. un 4. punktā, |
| --- | --- |

—

CO2 likuma 19.a panta 3. un 4. punktā,

| — | CO2 rīkojuma 46.f panta 1. un 2. punktā un 15. pielikumā |
| --- | --- |

—

CO2 rīkojuma 46.f panta 1. un 2. punktā un 15. pielikumā

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

9.

Starptautiskajiem kredītiem piemērotie kvalitatīvie ierobežojumi ir vismaz tikpat stingri, kā to paredz:

| — | Direktīvas 2003/87/EK 11.a un 11.b pants |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2003/87/EK 11.a un 11.b pants

| — | Komisijas Regula (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regula (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

| — | CO2 likuma 5. un 6. pants, |
| --- | --- |

—

CO2 likuma 5. un 6. pants,

| — | CO2 rīkojuma 4. pants, 4.a panta 1. punkts un 2. pielikums |
| --- | --- |

—

CO2 rīkojuma 4. pants, 4.a panta 1. punkts un 2. pielikums

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

10.

Kvantitatīvie ierobežojumi starptautisko kredītu izmantošanai

| — | Direktīvas 2003/87/EK 11.a pants |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2003/87/EK 11.a pants

| — | Komisijas Regula (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regula (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011

| — | Komisijas Regula (ES) Nr. 1123/2013 (2013. gada 8. novembris) par starptautisku kredītu tiesību noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK |
| --- | --- |

—

Komisijas Regula (ES) Nr. 1123/2013 (2013. gada 8. novembris) par starptautisku kredītu tiesību noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

Līdz 2020. gadam kvantitatīvais ierobežojums starptautisko kredītu izmantošanai ir 1,5 % no verificētajām emisijām.

Tas ir paredzēts:

| — | CO2 rīkojuma 55.d pantā |
| --- | --- |

—

CO2 rīkojuma 55.d pantā

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

11.

Tonnkilometru datu iegūšana par atskaites gadu

| — | Direktīvas 2003/87/EK 3.e pants |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2003/87/EK 3.e pants

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

Neskarot tālāk minēto noteikumu, tonnkilometru datus iegūst, izmantojot to pašu pieeju un tajā pašā laikā, kad tiek iegūti tonnkilometru dati ES ETS vajadzībām.

Līdz 2020. gadam un saskaņā ar Rīkojumu par tonnkilometru datu ieguvi un monitoringa plānu sagatavošanu attiecībā uz gaisa kuģa veiktajiem attālumiem redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā, atskaites gads, kurā iegūst datus par Šveices aviācijas darbībām, ir 2018. gads.

Tas ir paredzēts:

| — | CO2 likuma 19.a panta 3. un 4. punktā, |
| --- | --- |

—

CO2 likuma 19.a panta 3. un 4. punktā,

| — | Rīkojumā par tonnkilometru datu ieguvi un monitoringa plānu sagatavošanu attiecībā uz gaisa kuģa veiktajiem attālumiem |
| --- | --- |

—

Rīkojumā par tonnkilometru datu ieguvi un monitoringa plānu sagatavošanu attiecībā uz gaisa kuģa veiktajiem attālumiem

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

12.

Monitorings un ziņošana

| — | Direktīvas 2003/87/EK 14. pants un IV pielikums |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2003/87/EK 14. pants un IV pielikums

| — | Komisijas Regula (ES) Nr. 601/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK |
| --- | --- |

—

Komisijas Regula (ES) Nr. 601/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

| — | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2066 (2018. gada 19. decembris) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un ar ko groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 601/2012 |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2066 (2018. gada 19. decembris) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un ar ko groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 601/2012

Monitoringa un ziņošanas prasības ir tikpat stingras kā tās, kas attiecas uz ES ETS.

Tas ir paredzēts:

| — | CO2 likuma 20. pantā, |
| --- | --- |

—

CO2 likuma 20. pantā,

| — | CO2 rīkojuma 50. līdz 52. pantā un 16. un 17. pielikumā |
| --- | --- |

—

CO2 rīkojuma 50. līdz 52. pantā un 16. un 17. pielikumā

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

| — | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/1603 (2019. gada 18. jūlijs) ar ko attiecībā uz pasākumiem, kurus Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija noteikusi aviācijas emisiju monitoringa, ziņošanas un verifikācijas nolūkā, lai īstenotu globālu tirgus pasākumu, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK |
| --- | --- |

—

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/1603 (2019. gada 18. jūlijs) ar ko attiecībā uz pasākumiem, kurus Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija noteikusi aviācijas emisiju monitoringa, ziņošanas un verifikācijas nolūkā, lai īstenotu globālu tirgus pasākumu, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

13.

Verifikācija un akreditācija

| — | Direktīvas 2003/87/EK 15. pants un V pielikums |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2003/87/EK 15. pants un V pielikums

| — | Komisijas Regula (ES) Nr. 600/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu ziņojumu un tonnkilometru ziņojumu verifikāciju un par verificētāju akreditāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK |
| --- | --- |

—

Komisijas Regula (ES) Nr. 600/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu ziņojumu un tonnkilometru ziņojumu verifikāciju un par verificētāju akreditāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

Verifikācijas un akreditācijas prasības ir tikpat stingras kā tās, kas attiecas uz ES ETS.

Tas ir paredzēts:

| — | CO2 rīkojuma 52. panta 4. un 5. punktā un 18. pielikumā |
| --- | --- |

—

CO2 rīkojuma 52. panta 4. un 5. punktā un 18. pielikumā

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

| — | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2067 (2018. gada 19. decembris) par datu verifikāciju un verificētāju akreditāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2067 (2018. gada 19. decembris) par datu verifikāciju un verificētāju akreditāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

14.

Administrācija

Piemēro Direktīvas 2003/87/EK 18.a pantā noteiktos kritērijus. Tālab un saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 25.a pantu Šveici uzskata par administrējošo dalībvalsti, ciktāl tas attiecas uz gaisa kuģu operatoru administrēšanas uzticēšanu Šveicei un ES (EEZ) dalībvalstīm.

Saskaņā ar CO2 rīkojumu redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā, Šveice ir atbildīga par šādu gaisa kuģu operatoru administrēšanu:

| — | kam ir derīga, Šveices izdota darbības licence, vai |
| --- | --- |

—

kam ir derīga, Šveices izdota darbības licence, vai

| — | kam sasaistītajās ETS vislielākais aprēķinātais par aviācijas emisijām uzskatāmo emisiju daudzums ir Šveicē. |
| --- | --- |

—

kam sasaistītajās ETS vislielākais aprēķinātais par aviācijas emisijām uzskatāmo emisiju daudzums ir Šveicē.

Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 25.a pantu ES (EEZ) dalībvalstu kompetentās iestādes ir atbildīgas par visiem uzdevumiem, kas saistīti ar tām uzticēto gaisa kuģu operatoru administrēšanu, ieskaitot uzdevumus, kas saistīti ar Šveices ETS (piemēram, tādu ziņojumu saņemšana par verificētajām emisijām, kas aptver gan ES, gan Šveices aviācijas darbības, kvotu iedalīšana, izdošana un pārskaitīšana, atbilstība un izpilde).

Eiropas Komisija divpusēji vienojas ar Šveices kompetentajām iestādēm par attiecīgās dokumentācijas un informācijas nodošanu.

Šveices kompetentās iestādes ir atbildīgas par visiem uzdevumiem, kas saistīti ar Šveicei uzticēto gaisa kuģu operatoru administrēšanu, ieskaitot uzdevumus, kas saistīti ar ES ETS (piemēram, tādu ziņojumu saņemšana par verificētajām emisijām, kas aptver gan ES, gan Šveices aviācijas darbības, kvotu iedalīšana, izdošana un pārskaitīšana, atbilstība un izpilde).

Šveices kompetentās iestādes divpusēji vienojas ar Eiropas Komisiju par attiecīgās dokumentācijas un informācijas nodošanu.

Proti, Eiropas Komisija nodrošina bez maksas iedalīto ES emisijas kvotu pārskaitīšanu Šveices administrētajiem gaisa kuģu operatoriem.

Ja tiek panākta divpusēja vienošanās par to lidojumu administrēšanu, kas notiek saistībā ar Bāzeles–Miluzas–Freiburgas lidostu (EuroAirport lidostu), un nav vajadzīgi nekādi grozījumi Direktīvā 2003/87/EK, tad Eiropas Komisija pienācīgi veicina šāda nolīguma īstenošanu, ar noteikumu, ka tas nenoved pie dubultas uzskaites.

Proti, Šveices kompetentās iestādes pārskaita bez maksas iedalītās Šveices emisijas kvotas ES (EEZ) dalībvalstu administrētajiem gaisa kuģu operatoriem.

Tas ir paredzēts:

| — | CO2 likuma 39. panta 1.bis punktā, |
| --- | --- |

—

CO2 likuma 39. panta 1.bis punktā,

| — | CO2 rīkojuma 46.d pantā un 14. pielikumā |
| --- | --- |

—

CO2 rīkojuma 46.d pantā un 14. pielikumā

redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

15.

Nodošana

Novērtējot gaisa kuģu operatoru atbilstību pēc nodoto kvotu daudzuma, ES (EEZ) dalībvalstu kompetentās iestādes vispirms ieskaita par Šveices ETS aptvertajām emisijām nodotās kvotas, un tad atlikušās nodotās kvotas ieskaita par ES ETS aptvertajām emisijām.

Novērtējot gaisa kuģu operatoru atbilstību pēc nodoto kvotu daudzuma, Šveices kompetentās iestādes vispirms ieskaita par ES ETS aptvertajām emisijām nodotās kvotas, un tad atlikušās nodotās kvotas ieskaita par Šveices ETS aptvertajām emisijām.

16.

Izpildes panākšana

Puses panāk savu ETS attiecīgo noteikumus izpildi attiecībā uz gaisa kuģu operatoriem, kas nepilda pienākumus, kuri tiem uzlikti attiecīgajā ETS, neatkarīgi no tā, vai operatoru administrē ES (EEZ) kompetentā iestāde vai Šveices kompetentā iestāde, ja operatoru administrējošajai iestādei izpildes panākšana prasa papildu pasākumu pieņemšanu.

17.

Gaisa kuģu operatoru administrējošās valsts noteikšana

Ievērojot Direktīvas 2003/87/EK 25.a pantu, gaisa kuģu operatoru sarakstā, ko Eiropas Komisija publicē saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 18.a panta 3. punktu, norāda, kura ir katra gaisa kuģa operatora administrējošā dalībvalsts, tostarp Šveice.

Gaisa kuģu operatori, kurus Šveicei pirmo reizi iedala pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, Šveice sāk administrēt pēc iedalīšanas gada 30. aprīļa un pirms iedalīšanas gada 1. augusta.

Abas Puses sadarbojas, proti, dalās attiecīgajā dokumentācijā un informācijā.

Neatkarīgi no tā, kura valsts ir noteikta par gaisa kuģa operatora administrējošo valsti, minētais gaisa kuģa operators joprojām ietilpst attiecīgajā ETS (t. i., ES ETS ietilpstošam operatoram, ko administrē Šveices kompetentā iestāde, ir tāds pats pienākumu līmenis gan ES ETS, gan Šveices ETS ietvaros, un otrādi).

18.

Īstenošanas kārtība

Sīkāku kārtību, kā organizēt darbu un sadarbību aviācijas kontu turētājiem paredzētā vienas pieturas aģentūrā, izstrādā un pieņem Apvienotā komiteja pēc šā nolīguma parakstīšanas saskaņā ar šā nolīguma 12., 13. un 22. pantu. Šo kārtību piemēro no šā nolīguma piemērošanas brīža.

19.

Eirokontroles sniegts atbalsts

Ciktāl tas skar aviācijai veltīto šā nolīguma daļu, pilnvarojumā, kas saistībā ar ES ETS dots Eirokontrolei, Eiropas Komisija iekļauj Šveici.

C.   Būtiskie kritēriji reģistriem

Katras Puses ETS ietver reģistru un darījumu žurnālu, kas atbilst tālāk norādītajiem būtiskajiem kritērijiem, kuri noteikti attiecībā uz drošības mehānismiem un procedūrām un attiecībā uz kontu atvēršanu un pārvaldību.

Būtiskie kritēriji attiecībā uz drošības mehānismiem un procedūrām

Reģistri un darījumu žurnāli aizsargā sistēmā glabāto datu konfidencialitāti, integritāti, pieejamību un autentiskumu. Tālab Puses ievieš tālāk minētos drošības mehānismus:

| Būtiskie kritēriji |
| --- |
| Ikviens lietotājs kontam var piekļūt tikai ar divfaktoru autentifikāciju. |
| Darījumu iniciēšanai un apstiprināšanai ir vajadzīgs darījuma signatūras mehānisms. Lietotājiem nosūta ārpusjoslas apstiprinājuma kodu. |
| Ikvienu no šādām operācijām iniciē viena persona, bet apstiprina cita (četru acu princips):






  — | visas administratora veiktās operācijas, izņemot gadījumus, kad piemērojami pamatoti, STS definēti izņēmumi, |

Būtiskie kritēriji

Ikviens lietotājs kontam var piekļūt tikai ar divfaktoru autentifikāciju.

Darījumu iniciēšanai un apstiprināšanai ir vajadzīgs darījuma signatūras mehānisms. Lietotājiem nosūta ārpusjoslas apstiprinājuma kodu.

Ikvienu no šādām operācijām iniciē viena persona, bet apstiprina cita (četru acu princips):

—

visas administratora veiktās operācijas, izņemot gadījumus, kad piemērojami pamatoti, STS definēti izņēmumi,

| — | visi vienību pārskaitījumi, izņemot gadījumus, kad tiek izmantoti alternatīvi pasākumi, kas nodrošina tādu pašu drošības līmeni. |
| --- | --- |

—

visi vienību pārskaitījumi, izņemot gadījumus, kad tiek izmantoti alternatīvi pasākumi, kas nodrošina tādu pašu drošības līmeni.

Tiek ieviesta paziņošanas sistēma, kas brīdina lietotājus, kad notiek operācijas, kas skar to kontus un turējumus.

Minimālā aizkave starp pārskaitījuma iniciēšanu un tā izpildi ir 24 stundas, lai ikviens lietotājs varētu saņemt informāciju un apturēt jebkuru pārskaitījumu, par kura pareizību ir aizdomas.

Šveices administrators un Savienības centrālais administrators veic pasākumus, lai informētu lietotājus par to, ka tie ir atbildīgi par savu sistēmu (piem., datori, tīkls) drošību un par rīkošanos ar datiem un navigāciju internetā.

Kas attiecas uz kvotām, emisijas par 2020. gadu var segt tikai ar kvotām, kas piešķirtas periodā no 2013. līdz 2020. gadam.

Būtiskie kritēriji attiecībā uz kontu atvēršanu un pārvaldību

| Būtiskie kritēriji |
| --- |
| Operatora konta/operatora turējuma konta atvēršana |
| Operatora vai kompetentās iestādes pieteikumu par operatora konta/operatora turējuma konta atvēršanu iesniedz valsts administratoram (Šveicē – Federālajam Vides birojam (FVB)). Pieteikumā iekļauj ETS iekārtas identificēšanai pietiekamu informāciju un attiecīgo iekārtas identifikācijas numuru. |
| Gaisa kuģu ekspluatanta konta/gaisa kuģu ekspluatanta turējuma konta atvēršana |
| Katram Šveices ETS un/vai ES ETS ietilpstošam gaisa kuģa operatoram ir viens gaisa kuģa ekspluatanta konts/gaisa kuģu ekspluatanta turējuma konts. Šveices kompetentās iestādes administrēto gaisa kuģu operatoru konti ir reģistrēti Šveices reģistrā. Gaisa kuģa operatora vai gaisa kuģa operatora pilnvarotā pārstāvja pieteikumu iesniedz valsts administratoram (Šveicē – FVB) 30 darba dienu laikā kopš dienas, kad apstiprināts gaisa kuģa operatora monitoringa plāns vai notikusi gaisa kuģa operatora pāreja no ES (EEZ) dalībvalsts pie Šveices iestādēm. Pieteikumā norāda pieteicēja ekspluatētā un Šveices ETS un/vai ES ETS ietilpstošā gaisa kuģa unikālo(-os) kodu(-us). |
| Personas konta/personas turējuma konta atvēršana |
| Pieteikumu par personas konta vai personas turējuma konta atvēršanu iesniedz valsts administratoram (Šveicē – FVB). Tas satur konta turētāja/pieteicēja identificēšanai pietiekamu informāciju, turklāt satur vismaz: |
| — | fiziskai personai: identitātes apliecinājumu un kontaktinformāciju, |

Būtiskie kritēriji

Operatora konta/operatora turējuma konta atvēršana

Operatora vai kompetentās iestādes pieteikumu par operatora konta/operatora turējuma konta atvēršanu iesniedz valsts administratoram (Šveicē – Federālajam Vides birojam (FVB)). Pieteikumā iekļauj ETS iekārtas identificēšanai pietiekamu informāciju un attiecīgo iekārtas identifikācijas numuru.

Gaisa kuģu ekspluatanta konta/gaisa kuģu ekspluatanta turējuma konta atvēršana

Katram Šveices ETS un/vai ES ETS ietilpstošam gaisa kuģa operatoram ir viens gaisa kuģa ekspluatanta konts/gaisa kuģu ekspluatanta turējuma konts. Šveices kompetentās iestādes administrēto gaisa kuģu operatoru konti ir reģistrēti Šveices reģistrā. Gaisa kuģa operatora vai gaisa kuģa operatora pilnvarotā pārstāvja pieteikumu iesniedz valsts administratoram (Šveicē – FVB) 30 darba dienu laikā kopš dienas, kad apstiprināts gaisa kuģa operatora monitoringa plāns vai notikusi gaisa kuģa operatora pāreja no ES (EEZ) dalībvalsts pie Šveices iestādēm. Pieteikumā norāda pieteicēja ekspluatētā un Šveices ETS un/vai ES ETS ietilpstošā gaisa kuģa unikālo(-os) kodu(-us).

Personas konta/personas turējuma konta atvēršana

Pieteikumu par personas konta vai personas turējuma konta atvēršanu iesniedz valsts administratoram (Šveicē – FVB). Tas satur konta turētāja/pieteicēja identificēšanai pietiekamu informāciju, turklāt satur vismaz:

—

fiziskai personai: identitātes apliecinājumu un kontaktinformāciju,

| — | juridiskai personai:






  — | komercdarbības reģistrācijas apliecības kopiju vai |
| --- | --- | --- |

—

juridiskai personai:

—

komercdarbības reģistrācijas apliecības kopiju vai

| — | juridiskās personas dibināšanas dokumentus un juridiskās personas reģistrāciju apliecinošu dokumentu, |
| --- | --- |

—

juridiskās personas dibināšanas dokumentus un juridiskās personas reģistrāciju apliecinošu dokumentu,

| — | fiziskai personai – ziņas par sodāmību, juridiskai personai – ziņas par tās direktoru sodāmību. |
| --- | --- |

—

fiziskai personai – ziņas par sodāmību, juridiskai personai – ziņas par tās direktoru sodāmību.

Pilnvarotie/konta pārstāvji

Katram kontam ir vismaz viens pilnvarotais/konta pārstāvis, kuru ieceļ potenciālais konta turētājs. Pilnvarotie/konta pārstāvji konta turētāja vārdā iniciē darījumus un citus procesus. Ieceļot pilnvaroto/konta pārstāvi, par pilnvaroto/konta pārstāvi nosūta šādu informāciju:

| — | vārds un kontaktinformācija, |
| --- | --- |

—

vārds un kontaktinformācija,

| — | personību apliecinošs dokuments, |
| --- | --- |

—

personību apliecinošs dokuments,

| — | ziņas par sodāmību. |
| --- | --- |

—

ziņas par sodāmību.

Dokumentu pārbaude

Jebkura dokumenta kopijai, ko iesniedz kā pierādījumu, lai atvērtu personas kontu/personas turējuma kontu vai ieceltu pilnvaroto/konta pārstāvi, jābūt apliecinātai kā autentiskai kopijai. Tādu dokumentu kopijām, kas izdotas ārpus valsts, kura pieprasījusi kopiju, jābūt legalizētām. Apliecinājuma vai, attiecīgā gadījumā, legalizācijas datumam jābūt ne vairāk kā trīs mēnešus pirms pieteikuma datuma.

Atteikums atvērt vai atjaunināt kontu vai iecelt pilnvaroto/konta pārstāvi

Valsts administrators (Šveicē – FVB) var atteikt atvērt vai atjaunināt kontu vai iecelt pilnvaroto/konta pārstāvi ar noteikumu, ka atteikums ir saprātīgs un pamatots. Atteikumu pamato ar vismaz vienu no šādiem iemesliem:

| — | sniegtā informācija un dokumenti ir nepilnīgi, novecojuši, kļūdaini vai kā citādi neprecīzi vai nepatiesi, |
| --- | --- |

—

sniegtā informācija un dokumenti ir nepilnīgi, novecojuši, kļūdaini vai kā citādi neprecīzi vai nepatiesi,

| — | attiecībā uz potenciālo pārstāvi notiek izmeklēšana par krāpšanu ar kvotām vai Kioto vienībām, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, terorisma finansēšanu vai citiem smagiem noziegumiem, kuros var izmantot kontu, vai tas iepriekšējo piecu gadu laikā ir notiesāts par šādām darbībām, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz potenciālo pārstāvi notiek izmeklēšana par krāpšanu ar kvotām vai Kioto vienībām, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, terorisma finansēšanu vai citiem smagiem noziegumiem, kuros var izmantot kontu, vai tas iepriekšējo piecu gadu laikā ir notiesāts par šādām darbībām,

| — | valsts vai Savienības tiesību aktos minētu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

—

valsts vai Savienības tiesību aktos minētu iemeslu dēļ.

Konta informācijas regulāra pārbaude

Konta turētāji nekavējoties ziņo valsts administratoram (Šveicē – FVB) par jebkādām izmaiņām konta vai lietotāja datos, pievienojot pamatojošu informāciju, ko prasa valsts administrators, kurš ir atbildīgs par savlaicīgu šīs informācijas atjaunināšanas apstiprināšanu.

Valsts administrators vismaz reizi trijos gados pārbauda, vai ar kontu saistītā informācija joprojām ir pilnīga, aktuāla, precīza un patiesa, un attiecīgos gadījumos pieprasa konta turētājam paziņot par izmaiņām.

Piekļuves kontam apturēšana

Piekļuvi kontiem var apturēt, ja tiek pārkāpts jebkurš šā nolīguma 3. panta noteikums par reģistriem vai ja notiek izmeklēšana par minēto noteikumu iespējamu pārkāpumu.

Konfidencialitāte un informācijas atklāšana

Informāciju, tostarp visu kontu turējumus, visus darījumus un visu kontā esošo vai darījuma skarto kvotu unikālo vienības identifikācijas kodu un Kioto vienības sērijas numuru unikālo ciparisko vērtību, ko glabā EUTL vai SSTL, Savienības reģistrā, Šveices reģistrā un jebkurā citā Kioto protokola reģistrā, uzskata par konfidenciālu.

Šādu konfidenciālu informāciju attiecīgajām publiskajām struktūrām var sniegt pēc to pieprasījuma, ja šādiem pieprasījumiem ir likumīgs mērķis un tie ir pamatoti, nepieciešami un samērīgi (tādiem mērķiem kā izmeklēšana, konstatēšana, apsūdzēšana, nodokļu administrēšana, izpilde, revīzija un finanšu uzraudzība nolūkā novērst un apkarot krāpniecību, nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizēšanu, terorisma finansēšanu, citus smagus noziegumus, tirgus manipulācijas vai citus Savienības tiesību aktu vai kādas EEZ dalībvalsts vai Šveices nacionālo tiesību aktu pārkāpumus un nolūkā nodrošināt ES ETS un Šveices ETS pareizu darbību.

D.   Būtiskie kritēriji izsoles platformām un izsoles darbībām

Struktūras, kas rīko kvotu izsoles Pušu ETS, atbilst tālāk minētajiem būtiskajiem kritērijiem un attiecīgi arī rīko izsoles.

| | Būtiskie kritēriji |
| --- | --- |
| 1. | Izsoli rīkojošo struktūru izvēlas procesā, kas nodrošina pārredzamību, proporcionalitāti, vienlīdzīgu attieksmi, nediskrimināciju un konkurenci starp dažādām potenciālajām izsoles platformām, balstoties uz Savienības vai valsts tiesību aktiem par iepirkumu. |
| 2. | Izsoli rīkojošā struktūra ir saņēmusi atļauju šādai darbībai un savu operāciju gaitā piemēro virkni drošības pasākumu; šo drošības pasākumu vidū var minēt šādus: apzināt un pārvaldīt jebkādu interešu konfliktu iespējamo nelabvēlīgo ietekmi, apzināt un pārvaldīt varbūtējos riskus tirgū, ieviest pārskatāmus un nediskrecionārus godīgu un sakārtotu izsoļu noteikumus un procedūras un nodrošināt pietiekamus finanšu resursus, lai būtu iespējama sakārtota izsoļu norise. |
| 3. | Lai nodrošinātu, ka dalībnieki nerada šķēršļus izsoles norisei, nosaka, ka piekļūt izsolēm var tad, ja ir izpildīts prasību minimums attiecībā pienācīgu klienta uzticamības pārbaudi. |
| 4. | Izsoles process ir paredzams, jo īpaši attiecībā uz kvotu pārdošanas laika grafiku un secību, kā arī attiecībā uz aplēstajiem pieejamo kvotu apjomiem. Izsolīšanas galvenos elementus, tostarp pārdošanas grafiku, datumus un kvotu aplēsto pārdošanas apjomu, vismaz vienu mēnesi pirms izsoļu sākuma publicē izsoli rīkojošās struktūras tīmekļa vietnē. Tāpat pēc iespējas agrāk paziņo par visām būtiskām izmaiņām. |
| 5. | Kvotu izsoles rīko tā, lai līdz minimumam samazinātu jebkādu iespaidu uz katras Puses ETS. Par izsoli atbildīgā struktūra nodrošina, ka izsoles periodā starp izsoles līdzsvara cenām un attiecīgajām kvotu cenām sekundārajā tirgū nav būtiskas atšķirības, jo šāda situācija liecinātu par izsoļu procesa nepilnībām. Metodiku, ar ko nosaka iepriekšējā teikumā minēto novirzi, vajadzētu paziņot kompetentajām iestādēm, kas veic tirgus uzraudzības funkcijas. |
| 6. | Visu ar izsolēm saistīto nekonfidenciālo informāciju, tostarp visus tiesību aktus, norādes un veidlapas, atklāti un pārredzami publicē. Ikvienas sarīkotās izsoles rezultātus pēc iespējas drīzāk publicē un norāda arī attiecīgo nekonfidenciālo informāciju. Ziņojumus par izsoļu rezultātiem publicē vismaz reizi gadā. |
| 7. | Kvotu izsolēm piemēro pienācīgus noteikumus un procedūras, lai izsolēs mazinātu tādu parādību risku kā pretkonkurences rīcība, tirgus ļaunprātīga izmantošana, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un terorisma finansēšana. Šādi noteikumi un procedūras iespēju robežās ir ne mazāk stingri kā tie, kas finanšu tirgiem piemērojami attiecīgajos Pušu tiesiskajos regulējumos. Konkrētāk, izsoli rīkojošā persona ir atbildīga par tādu pasākumu, procedūru un procesu ieviešanu, kas nodrošina izsoļu godprātīgu norisi. Tā arī uzrauga solītāju rīcību un ziņo kompetentajām publiskajām iestādēm, ja ir konstatēta pretkonkurences rīcība, tirgus ļaunprātīga izmantošana, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija vai terorisma finansēšana. |
| 8. | Izsoles rīkojošo struktūru un kvotu izsoles pienācīgi uzrauga kompetentā iestāde. Izraudzītām kompetentajām iestādēm ir vajadzīgā juridiskā kompetence un tehniskās iespējas pārraudzīt:






  — | izsoļu platformu organizāciju un to operatoru rīcību, |

Būtiskie kritēriji

1.

Izsoli rīkojošo struktūru izvēlas procesā, kas nodrošina pārredzamību, proporcionalitāti, vienlīdzīgu attieksmi, nediskrimināciju un konkurenci starp dažādām potenciālajām izsoles platformām, balstoties uz Savienības vai valsts tiesību aktiem par iepirkumu.

2.

Izsoli rīkojošā struktūra ir saņēmusi atļauju šādai darbībai un savu operāciju gaitā piemēro virkni drošības pasākumu; šo drošības pasākumu vidū var minēt šādus: apzināt un pārvaldīt jebkādu interešu konfliktu iespējamo nelabvēlīgo ietekmi, apzināt un pārvaldīt varbūtējos riskus tirgū, ieviest pārskatāmus un nediskrecionārus godīgu un sakārtotu izsoļu noteikumus un procedūras un nodrošināt pietiekamus finanšu resursus, lai būtu iespējama sakārtota izsoļu norise.

3.

Lai nodrošinātu, ka dalībnieki nerada šķēršļus izsoles norisei, nosaka, ka piekļūt izsolēm var tad, ja ir izpildīts prasību minimums attiecībā pienācīgu klienta uzticamības pārbaudi.

4.

Izsoles process ir paredzams, jo īpaši attiecībā uz kvotu pārdošanas laika grafiku un secību, kā arī attiecībā uz aplēstajiem pieejamo kvotu apjomiem. Izsolīšanas galvenos elementus, tostarp pārdošanas grafiku, datumus un kvotu aplēsto pārdošanas apjomu, vismaz vienu mēnesi pirms izsoļu sākuma publicē izsoli rīkojošās struktūras tīmekļa vietnē. Tāpat pēc iespējas agrāk paziņo par visām būtiskām izmaiņām.

5.

Kvotu izsoles rīko tā, lai līdz minimumam samazinātu jebkādu iespaidu uz katras Puses ETS. Par izsoli atbildīgā struktūra nodrošina, ka izsoles periodā starp izsoles līdzsvara cenām un attiecīgajām kvotu cenām sekundārajā tirgū nav būtiskas atšķirības, jo šāda situācija liecinātu par izsoļu procesa nepilnībām. Metodiku, ar ko nosaka iepriekšējā teikumā minēto novirzi, vajadzētu paziņot kompetentajām iestādēm, kas veic tirgus uzraudzības funkcijas.

6.

Visu ar izsolēm saistīto nekonfidenciālo informāciju, tostarp visus tiesību aktus, norādes un veidlapas, atklāti un pārredzami publicē. Ikvienas sarīkotās izsoles rezultātus pēc iespējas drīzāk publicē un norāda arī attiecīgo nekonfidenciālo informāciju. Ziņojumus par izsoļu rezultātiem publicē vismaz reizi gadā.

7.

Kvotu izsolēm piemēro pienācīgus noteikumus un procedūras, lai izsolēs mazinātu tādu parādību risku kā pretkonkurences rīcība, tirgus ļaunprātīga izmantošana, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un terorisma finansēšana. Šādi noteikumi un procedūras iespēju robežās ir ne mazāk stingri kā tie, kas finanšu tirgiem piemērojami attiecīgajos Pušu tiesiskajos regulējumos. Konkrētāk, izsoli rīkojošā persona ir atbildīga par tādu pasākumu, procedūru un procesu ieviešanu, kas nodrošina izsoļu godprātīgu norisi. Tā arī uzrauga solītāju rīcību un ziņo kompetentajām publiskajām iestādēm, ja ir konstatēta pretkonkurences rīcība, tirgus ļaunprātīga izmantošana, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija vai terorisma finansēšana.

8.

Izsoles rīkojošo struktūru un kvotu izsoles pienācīgi uzrauga kompetentā iestāde. Izraudzītām kompetentajām iestādēm ir vajadzīgā juridiskā kompetence un tehniskās iespējas pārraudzīt:

—

izsoļu platformu organizāciju un to operatoru rīcību,

| — | profesionālu starpnieku, kuri darbojas klientu vārdā, organizāciju un rīcību, |
| --- | --- |

—

profesionālu starpnieku, kuri darbojas klientu vārdā, organizāciju un rīcību,

| — | nolūkā nepieļaut iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulēšanu – tirgus dalībnieku rīcību un darījumus, |
| --- | --- |

—

nolūkā nepieļaut iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulēšanu – tirgus dalībnieku rīcību un darījumus,

| — | nolūkā nepieļaut nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu – tirgus dalībnieku darījumus. |
| --- | --- |

—

nolūkā nepieļaut nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu – tirgus dalībnieku darījumus.

Pārraudzība iespēju robežās ir ne mazāk stingra kā finanšu tirgu pārraudzība attiecīgajos Pušu tiesiskajos regulējumos.

Šveice tiecas savu kvotu izsolīšanā izmantot privātu struktūru saskaņā ar publiskā iepirkuma noteikumiem.

Iekams šāda struktūra nav nolīgta un ar noteikumu, ka gadā izsolāmo kvotu daudzums nepārsniedz fiksētu robežvērtību, Šveice var turpināt izmantot pašreizējo izsolīšanas kārtību, proti, FVB rīkotas izsoles, saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| 1) | robežvērtība ir 1 000 000 kvotu, ieskaitot izsolāmās kvotas par aviācijas darbībām; |
| --- | --- |

1)

robežvērtība ir 1 000 000 kvotu, ieskaitot izsolāmās kvotas par aviācijas darbībām;

| 2) | piemēro 1. līdz 8. punktā izklāstītos būtiskos kritērijus, izņemot 1. un 2. kritēriju, savukārt 5. kritērija pēdējo teikumu un 7. un 8. kritēriju piemēro FVB tādā mērā, kādā tas iespējams; |
| --- | --- |

2)

piemēro 1. līdz 8. punktā izklāstītos būtiskos kritērijus, izņemot 1. un 2. kritēriju, savukārt 5. kritērija pēdējo teikumu un 7. un 8. kritēriju piemēro FVB tādā mērā, kādā tas iespējams;

Piemēro 3. punktā izklāstītos būtiskos kritērijus kopā ar šādu nosacījumu: visām EEZ struktūrām, kas ir pielaistas pie solīšanas izsolēs Savienībā, garantē pielaidi pie solīšanas Šveices kvotu izsolēs saskaņā ar to kārtību, kas bija spēkā šā nolīguma parakstīšanas brīdī.

Šveice var pilnvarot EEZ struktūras rīkot izsoles.

II PIELIKUMS

SASAISTES TEHNISKIE STANDARTI

Lai ES ETS un Šveices ETS sasaiste varētu darboties, līdz 2020. gada maijam vai drīz pēc tam ievieš pagaidu risinājumu. Puses sadarbojas, lai pagaidu risinājumu pēc iespējas drīzāk aizstātu ar pastāvīgu reģistru sasaisti.

Sasaistes tehniskajos standartos (STS) ir apskatīti šādi elementi:

| — | komunikācijas līnijas arhitektūra, |
| --- | --- |

—

komunikācijas līnijas arhitektūra,

| — | datu pārsūtīšanas drošība, |
| --- | --- |

—

datu pārsūtīšanas drošība,

| — | funkciju saraksts (darījumi, saskaņošana, ...), |
| --- | --- |

—

funkciju saraksts (darījumi, saskaņošana, ...),

| — | tīmekļa pakalpojumu definīcija, |
| --- | --- |

—

tīmekļa pakalpojumu definīcija,

| — | datu reģistrēšanas prasības, |
| --- | --- |

—

datu reģistrēšanas prasības,

| — | darba kārtība (zvanu centrs, tehniskais atbalsts), |
| --- | --- |

—

darba kārtība (zvanu centrs, tehniskais atbalsts),

| — | komunikācijas aktivācijas plāns un testēšanas procedūra, |
| --- | --- |

—

komunikācijas aktivācijas plāns un testēšanas procedūra,

| — | drošības testēšanas procedūra. |
| --- | --- |

—

drošības testēšanas procedūra.

STS norāda, ka administratoriem jāveic visi saprātīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka SSTL, EUTL un to sasaiste darbojas 24 stundas diennaktī un 7 dienas nedēļā un ka jebkādi traucējumi SSTL, EUTL un to sasaistē ir samazināti līdz minimumam.

STS norāda, ka komunikācija starp SSTL un EUTL notiek kā tīmekļa pakalpojumu ziņojumu droša apmaiņa, izmantojot šādas tehnoloģijas (1)
  1:

| — | tīmekļa pakalpojumi, kuros izmanto vienkāršo objektpiekļuves protokolu (SOAP) vai līdzvērtīgu, |
| --- | --- |

—

tīmekļa pakalpojumi, kuros izmanto vienkāršo objektpiekļuves protokolu (SOAP) vai līdzvērtīgu,

| — | virtuāls privātais tīkls (VPN) uz datortehnikas bāzes, |
| --- | --- |

—

virtuāls privātais tīkls (VPN) uz datortehnikas bāzes,

| — | XML (paplašināmās iezīmēšanas valoda), |
| --- | --- |

—

XML (paplašināmās iezīmēšanas valoda),

| — | elektroniskais paraksts, kā arī |
| --- | --- |

—

elektroniskais paraksts, kā arī

| — | tīkla laika protokoli. |
| --- | --- |

—

tīkla laika protokoli.

STS nosaka papildu drošības prasības Šveices reģistram, SSTL, Savienības reģistram un EUTL, un tās tiek dokumentētas “drošības vadības plānā”. Konkrētāk, STS nosaka, ka:

| — | ja ir aizdomas, ka Šveices reģistra, SSTL, Savienības reģistra vai EUTL drošība ir apdraudēta, abas Puses nekavējoties viena otru par to informē un aptur sasaisti starp SSTL un EUTL, |
| --- | --- |

—

ja ir aizdomas, ka Šveices reģistra, SSTL, Savienības reģistra vai EUTL drošība ir apdraudēta, abas Puses nekavējoties viena otru par to informē un aptur sasaisti starp SSTL un EUTL,

| — | ja noticis drošības pārkāpums, Puses apņemas nekavējoties savā starpā dalīties informācijā. Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators 24 stundu laikā pēc drošības pārkāpuma savstarpēji apmainās ar ziņojumu ar incidenta aprakstu (datums, cēlonis, ietekme, novēršana), ciktāl ir pieejama tehniskā informācija. |
| --- | --- |

—

ja noticis drošības pārkāpums, Puses apņemas nekavējoties savā starpā dalīties informācijā. Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators 24 stundu laikā pēc drošības pārkāpuma savstarpēji apmainās ar ziņojumu ar incidenta aprakstu (datums, cēlonis, ietekme, novēršana), ciktāl ir pieejama tehniskā informācija.

STS izklāstītā drošības testēšanas procedūra tiek izpildīta gan pirms SSTL un EUTL komunikācijas līnijas izveidošanas, gan ikreiz, kad ir nepieciešama jauna SSTL vai EUTL versija vai izlaidums.

STS paredz divas testēšanas vides papildus ražošanas videi: izstrādāšanas vidi un akceptēšanas vidi.

Puses ar Šveices reģistra administratora un Savienības centrālā administratora starpniecību sniedz pierādījumus, ka iepriekšējo divpadsmit mēnešu laikā ir veikts to sistēmu neatkarīgs drošības novērtējums saskaņā ar STS noteiktajām drošības prasībām. Drošības testēšanu un jo īpaši ielaušanās testēšanu veic ikreiz, kad tiek izlaista jauna, nozīmīga programmatūras versija, saskaņā ar STS noteiktajām prasībām. Ielaušanās testēšanu neveic ne programmatūras izstrādātājs, ne programmatūras izstrādātāja apakšuzņēmējs.

---

(1)  Šīs tehnoloģijas pašlaik izmanto, lai nodrošinātu savienojumu starp Savienības reģistru un Starptautisko darījumu žurnālu, kā arī starp Šveices reģistru un Starptautisko darījumu žurnālu.

1

---