# Eiropas Savienības L 332/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 332 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 12. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 332

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 12. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2020/1411 (2020. gada 2. marts) par valsts atbalstu Nr. C 64/99 (ex NN 68/99), ko Itālija ir sniegusi kuģošanas sabiedrībām Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar un Toremar (Tirrenia grupa)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 1108)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2020/1412 (2020. gada 2. marts) par pasākumiem SA.32014, SA.32015, SA.32016 (11/C) (ex 11/NN), ko īstenojusi Itālija attiecībā uz Tirrenia di Navigazione un tā iegādātāju Compagnia Italiana di Navigazione

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 1110)

   (
  1
  ) | 45 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2020/1411 (2020. gada 2. marts) par valsts atbalstu Nr. C 64/99 (ex NN 68/99), ko Itālija ir sniegusi kuģošanas sabiedrībām Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar un Toremar (Tirrenia grupa)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 1108)

   (
  1
  )

Adriatica

Caremar

Siremar

Saremar

Toremar

Tirrenia

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 1108)

1

1

*

Komisijas Lēmums (ES) 2020/1412 (2020. gada 2. marts) par pasākumiem SA.32014, SA.32015, SA.32016 (11/C) (ex 11/NN), ko īstenojusi Itālija attiecībā uz Tirrenia di Navigazione un tā iegādātāju Compagnia Italiana di Navigazione

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 1110)

   (
  1
  )

Tirrenia di Navigazione

Compagnia Italiana di Navigazione

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 1110)

1

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 12.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2020/1411

(2020. gada 2. marts)

par valsts atbalstu Nr. C 64/99 (ex NN 68/99), ko Itālija ir sniegusi kuģošanas sabiedrībām Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar un Toremar (Tirrenia grupa)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 1108)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1) un ņemot vērā to piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Komisijas Lēmums 2005/163/EK

Komisijas Lēmums 2005/163/EK

| (1) | Pēc vairāku sūdzību saņemšanas Komisija 1999. gadā nolēma sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts sešām bijušās Tirrenia grupas sabiedrībām, proti, Tirrenia di Navigazione S.p.A. (“Tirrenia”), Adriatica di Navigazione S.p.A. (“Adriatica”), Caremar – Campania Regionale Maritima S.p.A. (“Caremar”), Saremar – Sardegna Regionale Marittima S.p.A. (“Saremar”), Toremar – Toscana Regionale Marittima S.p.A. (“Toremar”) un Siremar – Sicilia Regionale Marittima S.p.A. (“Siremar”). Tajā laikā šīs sabiedrības kontrolēja valsts uzņēmums Finmare, kuram piederēja sabiedrības Tirrenia akciju kapitāls, kurai savukārt piederēja reģionālās sabiedrības Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar un Toremar. |
| --- | --- |

(1)

Pēc vairāku sūdzību saņemšanas Komisija 1999. gadā nolēma sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts sešām bijušās Tirrenia grupas sabiedrībām, proti, Tirrenia di Navigazione S.p.A. (“Tirrenia”), Adriatica di Navigazione S.p.A. (“Adriatica”), Caremar – Campania Regionale Maritima S.p.A. (“Caremar”), Saremar – Sardegna Regionale Marittima S.p.A. (“Saremar”), Toremar – Toscana Regionale Marittima S.p.A. (“Toremar”) un Siremar – Sicilia Regionale Marittima S.p.A. (“Siremar”). Tajā laikā šīs sabiedrības kontrolēja valsts uzņēmums Finmare, kuram piederēja sabiedrības Tirrenia akciju kapitāls, kurai savukārt piederēja reģionālās sabiedrības Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar un Toremar.

Tirrenia

Tirrenia di Navigazione S.p.A.

Tirrenia

Adriatica di Navigazione S.p.A.

Adriatica

Caremar – Campania Regionale Maritima S.p.A.

Caremar

Saremar – Sardegna Regionale Marittima S.p.A.

Saremar

Toremar – Toscana Regionale Marittima S.p.A.

Toremar

Siremar – Sicilia Regionale Marittima S.p.A.

Siremar

Finmare

Tirrenia

Adriatica

Caremar

Saremar

Siremar

Toremar

| (2) | Atbalsts tika piešķirts subsīdiju veidā, kas tika tiešā veidā piešķirtas katrai grupas sabiedrībai, lai atbalstītu jūras transporta pakalpojumus, kurus šīs sabiedrības sniedza saskaņā ar sešiem sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kas 1991. gadā tika noslēgti ar Itāliju (“sākotnējie līgumi”). Sākotnējo līgumu mērķis bija garantēt jūras transporta pakalpojumu sniegšanu, kuri lielākoties nodrošināja jūras satiksmi starp kontinentālo Itāliju un Sicīliju, Sardīniju un citām mazajām Itālijas salām. |
| --- | --- |

(2)

Atbalsts tika piešķirts subsīdiju veidā, kas tika tiešā veidā piešķirtas katrai grupas sabiedrībai, lai atbalstītu jūras transporta pakalpojumus, kurus šīs sabiedrības sniedza saskaņā ar sešiem sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kas 1991. gadā tika noslēgti ar Itāliju (“sākotnējie līgumi”). Sākotnējo līgumu mērķis bija garantēt jūras transporta pakalpojumu sniegšanu, kuri lielākoties nodrošināja jūras satiksmi starp kontinentālo Itāliju un Sicīliju, Sardīniju un citām mazajām Itālijas salām.

| (3) | 1999. gada 6. augusta vēstulē Komisija informēja Itāliju par savu lēmumu sākt formālu izmeklēšanas procedūru (“lēmums par procedūras sākšanu”). Itālijas iestādes 1999. gada 28. septembra vēstulē iesniedza savas piezīmes par lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(3)

1999. gada 6. augusta vēstulē Komisija informēja Itāliju par savu lēmumu sākt formālu izmeklēšanas procedūru (“lēmums par procedūras sākšanu”). Itālijas iestādes 1999. gada 28. septembra vēstulē iesniedza savas piezīmes par lēmumu par procedūras sākšanu.

| (4) | Pēc lēmuma par procedūras sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) vairāki privātie uzņēmēji iesniedza Komisijai savas piezīmes. Šīs piezīmes tika nodotas Itālijas iestādēm, lai dotu tām iespēju sniegt atbildi. |
| --- | --- |

(4)

Pēc lēmuma par procedūras sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) vairāki privātie uzņēmēji iesniedza Komisijai savas piezīmes. Šīs piezīmes tika nodotas Itālijas iestādēm, lai dotu tām iespēju sniegt atbildi.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (5) | 1999. gada 18. oktobrī Itālija iesniedza Tiesā prasību atcelt lēmumu par procedūras sākšanu daļā, kas paredz atbalsta sniegšanas apturēšanu. Lieta tika reģistrēta ar lietas numuru C-400/99. Turklāt 1999. gada 19. oktobrīTirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar un Toremar iesniedza Vispārējā tiesā prasību atcelt lēmumu par procedūras sākšanu pilnā apmērā, atbilstīgi EK līguma 230. panta 4. punktam [tagad LESD 263. panta 4. punkts]. Šis prasības pieteikums tika reģistrēts ar lietas numuru T-246/99. |
| --- | --- |

(5)

1999. gada 18. oktobrī Itālija iesniedza Tiesā prasību atcelt lēmumu par procedūras sākšanu daļā, kas paredz atbalsta sniegšanas apturēšanu. Lieta tika reģistrēta ar lietas numuru C-400/99. Turklāt 1999. gada 19. oktobrīTirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar un Toremar iesniedza Vispārējā tiesā prasību atcelt lēmumu par procedūras sākšanu pilnā apmērā, atbilstīgi EK līguma 230. panta 4. punktam [tagad LESD 263. panta 4. punkts]. Šis prasības pieteikums tika reģistrēts ar lietas numuru T-246/99.

Tirrenia

Adriatica

Caremar

Saremar

Siremar

Toremar

| (6) | Ar 2005. gada 10. maija spriedumu lietā C-400/99 Tiesa atcēla lēmumu par procedūras sākšanu, “ciktāl tas paredzēja apturēt nodokļu režīmu, kas piemērots degvielas un eļļas piegādei Tirrenia grupas kuģiem”, līdz Itālijas iestādēm tika paziņots lēmums par procedūras izbeigšanu attiecībā uz attiecīgo uzņēmumu (3). Atlikušajā daļā prasības pieteikums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(6)

Ar 2005. gada 10. maija spriedumu lietā C-400/99 Tiesa atcēla lēmumu par procedūras sākšanu, “ciktāl tas paredzēja apturēt nodokļu režīmu, kas piemērots degvielas un eļļas piegādei Tirrenia grupas kuģiem”, līdz Itālijas iestādēm tika paziņots lēmums par procedūras izbeigšanu attiecībā uz attiecīgo uzņēmumu (3). Atlikušajā daļā prasības pieteikums tika noraidīts.

Tirrenia

3

| (7) | Ar 2007. gada 20. jūnija spriedumu lietā T-246/99 (4) Vispārējā tiesa noraidīja Tirrenia un Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar un Toremar prasības pieteikumu atcelt lēmumu par procedūras sākšanu pilnā apmērā. |
| --- | --- |

(7)

Ar 2007. gada 20. jūnija spriedumu lietā T-246/99 (4) Vispārējā tiesa noraidīja Tirrenia un Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar un Toremar prasības pieteikumu atcelt lēmumu par procedūras sākšanu pilnā apmērā.

4

Tirrenia

Adriatica

Caremar

Saremar

Siremar

Toremar

| (8) | Izmeklēšanas laikā Itālijas iestādes lūdza Tirrenia grupas lietas izskatīšanu sadalīt pa daļām, lai prioritārā kārtā varētu nonākt pie galīgā lēmuma attiecībā uz Tirrenia. Šis lūgums bija motivēts ar Itālijas iestāžu vēlmi veikt grupas privatizāciju, sākot ar Tirrenia, un nodomu paātrināt minēto procesu attiecībā uz šo uzņēmumu. |
| --- | --- |

(8)

Izmeklēšanas laikā Itālijas iestādes lūdza Tirrenia grupas lietas izskatīšanu sadalīt pa daļām, lai prioritārā kārtā varētu nonākt pie galīgā lēmuma attiecībā uz Tirrenia. Šis lūgums bija motivēts ar Itālijas iestāžu vēlmi veikt grupas privatizāciju, sākot ar Tirrenia, un nodomu paātrināt minēto procesu attiecībā uz šo uzņēmumu.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

| (9) | Attiecībā uz šo lūgumu Komisija atzīmēja, ka, lai gan grupas iekšienē Tirrenia bija uzņēmusies līdera lomu grupas finanšu un komerciālās stratēģijas jomā, toreizējās sešas grupas sabiedrības bija juridiski neatkarīgas un darbojās ģeogrāfiski nošķirtos tirgus segmentos, kas bija pakļauti mainīgas intensitātes konkurencei gan no privāto Itālijas uzņēmēju, gan citu dalībvalstu uzņēmēju puses. Komisija arī atzīmēja, ka subsīdijas, ko Itālijas iestādes bija piešķīrušas saskaņā ar 2. apsvērumā minētajiem sākotnējiem līgumiem, bija aprēķinātas tā, lai kompensētu tīros darbības zaudējumus līnijās, ko apkalpo katra no minētajām sabiedrībām, un ka tās tika piešķirtas tieši šīm sabiedrībām, neizmantojot Tirrenia starpniecību. Visbeidzot, pārējie atbalsta pasākumi, uz kuriem attiecas procedūra – ieguldījumu atbalsts un fiskāla rakstura atbalsts – bija jāanalizē par katru grupas sabiedrību atsevišķi. Līdz ar to Komisija nolēma, ka var piekrist Itālijas iestāžu lūgumam, un ar Komisijas Lēmumu 2001/851/EK (5) izbeidza procedūru, kas bija sākta attiecībā uz Tirrenia piešķirto atbalstu (“2001. gada lēmums”) . |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz šo lūgumu Komisija atzīmēja, ka, lai gan grupas iekšienē Tirrenia bija uzņēmusies līdera lomu grupas finanšu un komerciālās stratēģijas jomā, toreizējās sešas grupas sabiedrības bija juridiski neatkarīgas un darbojās ģeogrāfiski nošķirtos tirgus segmentos, kas bija pakļauti mainīgas intensitātes konkurencei gan no privāto Itālijas uzņēmēju, gan citu dalībvalstu uzņēmēju puses. Komisija arī atzīmēja, ka subsīdijas, ko Itālijas iestādes bija piešķīrušas saskaņā ar 2. apsvērumā minētajiem sākotnējiem līgumiem, bija aprēķinātas tā, lai kompensētu tīros darbības zaudējumus līnijās, ko apkalpo katra no minētajām sabiedrībām, un ka tās tika piešķirtas tieši šīm sabiedrībām, neizmantojot Tirrenia starpniecību. Visbeidzot, pārējie atbalsta pasākumi, uz kuriem attiecas procedūra – ieguldījumu atbalsts un fiskāla rakstura atbalsts – bija jāanalizē par katru grupas sabiedrību atsevišķi. Līdz ar to Komisija nolēma, ka var piekrist Itālijas iestāžu lūgumam, un ar Komisijas Lēmumu 2001/851/EK (5) izbeidza procedūru, kas bija sākta attiecībā uz Tirrenia piešķirto atbalstu (“2001. gada lēmums”) .

Tirrenia

Tirrenia

5

Tirrenia

| (10) | Procedūra netika izbeigta attiecībā uz atbalstu, ko Itālija bija piešķīrusi atlikušajām piecām Tirrenia grupas sabiedrībām (t. i., Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar un Toremar, “reģionālās sabiedrības”). Vairāku divpusējo sanāksmju laikā no 2001. līdz 2003. gadam, Itālijas iestādes sniedza informāciju par katru šo sabiedrību apkalpoto līniju, norādot konkrēto tirgu īpatnības, pārvadājumu attīstību laikā, konkurējošo privāto uzņēmumu klātbūtni, ja tādi ir, izmaiņas valsts finansējuma apjomā, kas piešķirts katrai sabiedrībai. |
| --- | --- |

(10)

Procedūra netika izbeigta attiecībā uz atbalstu, ko Itālija bija piešķīrusi atlikušajām piecām Tirrenia grupas sabiedrībām (t. i., Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar un Toremar, “reģionālās sabiedrības”). Vairāku divpusējo sanāksmju laikā no 2001. līdz 2003. gadam, Itālijas iestādes sniedza informāciju par katru šo sabiedrību apkalpoto līniju, norādot konkrēto tirgu īpatnības, pārvadājumu attīstību laikā, konkurējošo privāto uzņēmumu klātbūtni, ja tādi ir, izmaiņas valsts finansējuma apjomā, kas piešķirts katrai sabiedrībai.

Tirrenia

Adriatica

Caremar

Saremar

Siremar

Toremar

| (11) | Turklāt vairāki sūdzības iesniedzēji, jo īpaši daži privātie uzņēmēji, kuri darbojās Neapoles līcī, konkurējot ar Caremar, 2003. gada janvārī, februārī un septembrī iesniedza Komisijai papildu informāciju, sniedzot jaunas ziņas, kuras bija jāņem vērā izmeklēšanas procedūrā. Itālijas iestādes tika uzaicinātas iesniegt savas piezīmes par šiem papildu jautājumiem. 2003. gada 20. oktobrī notika divpusēja sanāksme, pēc kuras Itālijas iestādes uzņēmās noteiktas saistības attiecībā uz vairākām ātrgaitas pārvadājumu līnijām, ko Caremar apkalpoja Neapoles līcī. Šī apņemšanās tika noformēta oficiāli ar 2003. gada 29. oktobra vēstuli, ko Komisija saņēma 2003. gada 31. oktobrī, un apstiprināja ar 2004. gada 17. februāra vēstuli. Attiecībā uz Adriatica Itālijas iestādes 2004. gada 23. februārī nosūtīja Komisijai papildu informāciju pa faksu. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt vairāki sūdzības iesniedzēji, jo īpaši daži privātie uzņēmēji, kuri darbojās Neapoles līcī, konkurējot ar Caremar, 2003. gada janvārī, februārī un septembrī iesniedza Komisijai papildu informāciju, sniedzot jaunas ziņas, kuras bija jāņem vērā izmeklēšanas procedūrā. Itālijas iestādes tika uzaicinātas iesniegt savas piezīmes par šiem papildu jautājumiem. 2003. gada 20. oktobrī notika divpusēja sanāksme, pēc kuras Itālijas iestādes uzņēmās noteiktas saistības attiecībā uz vairākām ātrgaitas pārvadājumu līnijām, ko Caremar apkalpoja Neapoles līcī. Šī apņemšanās tika noformēta oficiāli ar 2003. gada 29. oktobra vēstuli, ko Komisija saņēma 2003. gada 31. oktobrī, un apstiprināja ar 2004. gada 17. februāra vēstuli. Attiecībā uz Adriatica Itālijas iestādes 2004. gada 23. februārī nosūtīja Komisijai papildu informāciju pa faksu.

Caremar

Caremar

Adriatica

| (12) | Visbeidzot, ar Komisijas Lēmumu 2005/163/EK (6) (“2005. gada lēmums”) Komisija paziņoja, ka kompensācija, ko Itālija piešķīrusi reģionālajām sabiedrībām, ir atzīta daļā par saderīgu ar iekšējo tirgu, daļā par saderīgu ar nosacījumu, ka Itālijas iestādes ievēro noteikto apņemšanos, un daļā par nesaderīgu. Komisija noteica pienākumu atgūt to atbalsta daļu, kura tika paziņota par nesaderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(12)

Visbeidzot, ar Komisijas Lēmumu 2005/163/EK (6) (“2005. gada lēmums”) Komisija paziņoja, ka kompensācija, ko Itālija piešķīrusi reģionālajām sabiedrībām, ir atzīta daļā par saderīgu ar iekšējo tirgu, daļā par saderīgu ar nosacījumu, ka Itālijas iestādes ievēro noteikto apņemšanos, un daļā par nesaderīgu. Komisija noteica pienākumu atgūt to atbalsta daļu, kura tika paziņota par nesaderīgu ar iekšējo tirgu.

6

| (13) | Jo īpaši 2005. gada lēmuma 1., 2., 3., 4. un 5. pants nosaka:






  — | “1. pants
  Neskarot 2. punkta noteikumus, atbalsts, ko Itālija piešķīrusi Adriatica no 1992. gada 1. janvāra kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, ir savietojams ar kopējo tirgu, ņemot vērā Līguma 86. panta 2. punktu.
  Ar kopējo tirgu nav savietojams atbalsts, kas izsniegts sabiedrībai Adriatica par laika posmu no 1992. gada janvāra līdz 1994. gada jūlijam saistībā ar savienojumu Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras.
  Itālija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu no sabiedrības Adriatica atbalstu, kas minēts 2. punktā un kas tai izsniegts nelikumīgi.
  Atgūšanu veic tūlīt, ievērojot valsts tiesību aktos paredzētās procedūras, ar nosacījumu, ka tās pieļauj tūlītēju un efektīvu šā lēmuma izpildi.
  Atgūstamais atbalsts rada procentus, ko aprēķina no dienas, kad atbalsts bija pieejami saņēmējam, līdz atgūšanas dienai. Procentus aprēķina pēc standarta likmes, ko izmanto līdzvērtīgas subsīdijas aprēķināšanai reģionālo atbalstu jomā, aprēķinot to pēc salikto procentu principa, kā to paredz Komisijas paziņojums par procentu likmēm, kas jāpiemēro nelikumīgi piešķirtu atbalstu atgūšanas gadījumā.
  No 2004. gada 1. janvāra visas darbības, ko Itālija sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas sakarā uzdevusi sabiedrībai Adriatica, jāiegrāmato par katru attiecīgo līniju atsevišķi. |
| --- | --- | --- |

(13)

Jo īpaši 2005. gada lēmuma 1., 2., 3., 4. un 5. pants nosaka:

—

“1. pants

Neskarot 2. punkta noteikumus, atbalsts, ko Itālija piešķīrusi Adriatica no 1992. gada 1. janvāra kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, ir savietojams ar kopējo tirgu, ņemot vērā Līguma 86. panta 2. punktu.

Adriatica

Ar kopējo tirgu nav savietojams atbalsts, kas izsniegts sabiedrībai Adriatica par laika posmu no 1992. gada janvāra līdz 1994. gada jūlijam saistībā ar savienojumu Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras.

Adriatica

Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras

Itālija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu no sabiedrības Adriatica atbalstu, kas minēts 2. punktā un kas tai izsniegts nelikumīgi.

Adriatica

Atgūšanu veic tūlīt, ievērojot valsts tiesību aktos paredzētās procedūras, ar nosacījumu, ka tās pieļauj tūlītēju un efektīvu šā lēmuma izpildi.

Atgūstamais atbalsts rada procentus, ko aprēķina no dienas, kad atbalsts bija pieejami saņēmējam, līdz atgūšanas dienai. Procentus aprēķina pēc standarta likmes, ko izmanto līdzvērtīgas subsīdijas aprēķināšanai reģionālo atbalstu jomā, aprēķinot to pēc salikto procentu principa, kā to paredz Komisijas paziņojums par procentu likmēm, kas jāpiemēro nelikumīgi piešķirtu atbalstu atgūšanas gadījumā.

No 2004. gada 1. janvāra visas darbības, ko Itālija sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas sakarā uzdevusi sabiedrībai Adriatica, jāiegrāmato par katru attiecīgo līniju atsevišķi.

Adriatica,

| — | 2. pants
  Atbalsts, ko Itālija no 1992. gada 1. janvāra piešķīrusi Siremar, Saremar un Toremar kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, ir savietojams ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 86. panta 2. punktu.
  No 2004. gada 1. janvāra visas darbības, ko Itālija sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas sakarā uzdevusi sabiedrībām Siremar, Saremar un Toremar, jāiegrāmato par katru attiecīgo līniju atsevišķi. |
| --- | --- |

—

2. pants

Atbalsts, ko Itālija no 1992. gada 1. janvāra piešķīrusi Siremar, Saremar un Toremar kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, ir savietojams ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 86. panta 2. punktu.

Toremar

No 2004. gada 1. janvāra visas darbības, ko Itālija sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas sakarā uzdevusi sabiedrībām Siremar, Saremar un Toremar, jāiegrāmato par katru attiecīgo līniju atsevišķi.

Siremar

Saremar

Toremar

| — | 3. pants
  Atbalsts, kas izsniegts Caremar no 1992. gada 1. janvāra kā kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, ir savietojams ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 86. panta 2. punktu.
  Līdz 2004. gada 1. septembrim Itālija apņemas:






  a) | atcelt atbalstu, kas piešķirts Caremar par pasažieru ātrgaitas pārvadājumu regulāro pakalpojumu sniegšanu līnijā “Neapole–Kapri”; |
| --- | --- | --- |

—

3. pants

Atbalsts, kas izsniegts Caremar no 1992. gada 1. janvāra kā kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, ir savietojams ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 86. panta 2. punktu.

Caremar

Līdz 2004. gada 1. septembrim Itālija apņemas:

a)

atcelt atbalstu, kas piešķirts Caremar par pasažieru ātrgaitas pārvadājumu regulāro pakalpojumu sniegšanu līnijā “Neapole–Kapri”;

Caremar

| b) | likt samazināt, vietu piedāvājuma ziņā, pasažieru ātrgaitas pārvadājumu regulāro pakalpojumu jaudu līnijā “Neapole–Pročida–Iskija” no 1 142 260 līdz 633 200 vietām ziemas periodā un no 683 200 līdz 520 400 vietām vasaras periodā; |
| --- | --- |

b)

likt samazināt, vietu piedāvājuma ziņā, pasažieru ātrgaitas pārvadājumu regulāro pakalpojumu jaudu līnijā “Neapole–Pročida–Iskija” no 1 142 260 līdz 633 200 vietām ziemas periodā un no 683 200 līdz 520 400 vietām vasaras periodā;

| c) | ierobežot atbalstu, kas piešķirts Caremar par pasažieru ātrgaitas pārvadājumu regulāro pakalpojumu sniegšanu līnijā “Neapole–Pročida–Iskija” līdz pakalpojumu darbības tīro zaudējumu segumam; |
| --- | --- |

c)

ierobežot atbalstu, kas piešķirts Caremar par pasažieru ātrgaitas pārvadājumu regulāro pakalpojumu sniegšanu līnijā “Neapole–Pročida–Iskija” līdz pakalpojumu darbības tīro zaudējumu segumam;

Caremar

| d) | likt iegrāmatot par katru no attiecīgajām līnijām atsevišķi visas darbības, ko Itālija kā sabiedrisko pakalpojumu uzdevusi Caremar. |
| --- | --- |

d)

likt iegrāmatot par katru no attiecīgajām līnijām atsevišķi visas darbības, ko Itālija kā sabiedrisko pakalpojumu uzdevusi Caremar.

Caremar

| — | 4. pants
  Saistības par jaudas samazināšanu, kas minētas 3. pantā, ir iekļautas starpministriju dekrētā par reģionālo sabiedrību piecgades plāna korekciju laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

—

4. pants

Saistības par jaudas samazināšanu, kas minētas 3. pantā, ir iekļautas starpministriju dekrētā par reģionālo sabiedrību piecgades plāna korekciju laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam.

| — | 5. pants
  Komisijai laikus paziņo par visiem ilgstošiem, daļējiem vai pilnīgiem, grozījumiem Adriatica, Siremar, Saremar, Toremar un Caremar piedāvāto pakalpojumu līmenī, kas pēc savas specifikas var izraisīt atbalsta apjoma pieaugumu.” |
| --- | --- |

—

5. pants

Komisijai laikus paziņo par visiem ilgstošiem, daļējiem vai pilnīgiem, grozījumiem Adriatica, Siremar, Saremar, Toremar un Caremar piedāvāto pakalpojumu līmenī, kas pēc savas specifikas var izraisīt atbalsta apjoma pieaugumu.”

Adriatica

Siremar

Saremar

Toremar

Caremar

1.2.   Vispārējās tiesas spriedums, ar kuru atceļ 2005. gada lēmumu

Vispārējās tiesas spriedums, ar kuru atceļ 2005. gada lēmumu

| (14) | Vispārējā tiesā tika iesniegtas trīs prasības, ar kurām tika apstrīdēts 2005. gada lēmums, attiecīgi i) Tirrenia prasība, kas 2004. gadā pārņēma Adriatica uzņēmējdarbību (lieta T-265/04), ii) Caremar, Saremar, Siremar un Toremar prasība (lieta T-292/04), un iii) konkurējošā uzņēmuma Navigazione Libera del Golfo S.p.A. prasība (lieta T-504/04). |
| --- | --- |

(14)

Vispārējā tiesā tika iesniegtas trīs prasības, ar kurām tika apstrīdēts 2005. gada lēmums, attiecīgi i) Tirrenia prasība, kas 2004. gadā pārņēma Adriatica uzņēmējdarbību (lieta T-265/04), ii) Caremar, Saremar, Siremar un Toremar prasība (lieta T-292/04), un iii) konkurējošā uzņēmuma Navigazione Libera del Golfo S.p.A. prasība (lieta T-504/04).

Tirrenia

Adriatica

Caremar

Saremar

Siremar

Toremar

Navigazione Libera del Golfo S.p.A.

| (15) | Ar 2009. gada 4. marta spriedumu apvienotajās lietās T-265/04, T-292/04 un T-504/04 (“2009. gada spriedums”) (7) Vispārējā tiesa atcēla 2005. gada lēmumu. |
| --- | --- |

(15)

Ar 2009. gada 4. marta spriedumu apvienotajās lietās T-265/04, T-292/04 un T-504/04 (“2009. gada spriedums”) (7) Vispārējā tiesa atcēla 2005. gada lēmumu.

7

| (16) | Jo īpaši Vispārējā tiesa nolēma, ka Komisija nav pietiekami pamatojusi, kāpēc atbalsts tiek kvalificēts kā jauns, nevis pastāvošs, kā to apgalvo prasītāji. Jo īpaši tiesa uzskatīja, ka Komisija nav pienācīgi pamatojusi, kāpēc tā uzskata, ka atbalsts nav ticis sniegts pirms EK līguma stāšanās spēkā Itālijā, jo Itālijas iestādes procedūras laikā apgalvoja, ka attiecīgais atbalsts tika balstīts uz 1936. gadā pieņemtā Karaļa dekrēta noteikumiem. Turklāt Tiesa uzskatīja, ka Komisija nav pietiekami pievērsusi uzmanību Itālijas iestāžu apgalvojumiem, kas tika izteikti formālās izmeklēšanas procedūras laikā, ka attiecīgā tiesiskā regulējuma turpmākie grozījumi izraisīja tikai kopējā atbalsta apjoma samazinājumu (8). |
| --- | --- |

(16)

Jo īpaši Vispārējā tiesa nolēma, ka Komisija nav pietiekami pamatojusi, kāpēc atbalsts tiek kvalificēts kā jauns, nevis pastāvošs, kā to apgalvo prasītāji. Jo īpaši tiesa uzskatīja, ka Komisija nav pienācīgi pamatojusi, kāpēc tā uzskata, ka atbalsts nav ticis sniegts pirms EK līguma stāšanās spēkā Itālijā, jo Itālijas iestādes procedūras laikā apgalvoja, ka attiecīgais atbalsts tika balstīts uz 1936. gadā pieņemtā Karaļa dekrēta noteikumiem. Turklāt Tiesa uzskatīja, ka Komisija nav pietiekami pievērsusi uzmanību Itālijas iestāžu apgalvojumiem, kas tika izteikti formālās izmeklēšanas procedūras laikā, ka attiecīgā tiesiskā regulējuma turpmākie grozījumi izraisīja tikai kopējā atbalsta apjoma samazinājumu (8).

8

| (17) | Otrkārt, Vispārējā tiesa nolēma, ka Komisija nav piemērojusi Padomes Regulas (EEK) Nr. 3577/92 (9) 4. panta 3. punktu, kas nosaka, ka esošie sabiedrisko pakalpojumu līgumi var palikt spēkā līdz to termiņa beigām. Vispārējā tiesa uzskatīja, ka kompensācija, kas tika piešķirta Tirrenia grupas reģionālajām sabiedrībām saskaņā ar sākotnējiem līgumiem par kabotāžas līniju izmantošana, bija pastāvošs atbalsts, ciktāl Komisija jau bija secinājusi, ka šāda kompensācija nepārsniedz sabiedrisko pakalpojumu saistību finansēšanai nepieciešamo apjomu (10). |
| --- | --- |

(17)

Otrkārt, Vispārējā tiesa nolēma, ka Komisija nav piemērojusi Padomes Regulas (EEK) Nr. 3577/92 (9) 4. panta 3. punktu, kas nosaka, ka esošie sabiedrisko pakalpojumu līgumi var palikt spēkā līdz to termiņa beigām. Vispārējā tiesa uzskatīja, ka kompensācija, kas tika piešķirta Tirrenia grupas reģionālajām sabiedrībām saskaņā ar sākotnējiem līgumiem par kabotāžas līniju izmantošana, bija pastāvošs atbalsts, ciktāl Komisija jau bija secinājusi, ka šāda kompensācija nepārsniedz sabiedrisko pakalpojumu saistību finansēšanai nepieciešamo apjomu (10).

9

Tirrenia

10

1.3.   Procedūra pēc 2005. gada lēmuma atcelšanas

Procedūra pēc 2005. gada lēmuma atcelšanas

| (18) | Komisija savā 2010. gada 7. aprīļa vēstulē aicināja Itālijas iestādes iesniegt savas piezīmes par 2005. gada lēmuma atcelšanu un sniegt visu nepieciešamo informāciju, lai pilnībā novērtētu attiecīgos pasākumus. Jo īpaši tā lūdza Itālijas iestādes sniegt i) precizējumus par Adriatica un Saremar starptautisko līniju darbību, proti, darbības periodu, tiesību aktiem, kas nosaka sabiedrisko pakalpojumu saistības un pakalpojumu īpatnības – regularitāti, jaudu, biežumu, kuģa veidu, kā arī visas turpmākās sabiedrisko pakalpojumu saistību izmaiņas, un ii) kompensācijas mehānisma aprakstu un visu turpmāko izmaiņu aprakstu attiecībā uz kompensācijas un peļņas no ieguldītā kapitāla aprēķina metodi, kā arī aprakstu par šādu izmaiņu ietekmi uz kompensācijas līmeni. |
| --- | --- |

(18)

Komisija savā 2010. gada 7. aprīļa vēstulē aicināja Itālijas iestādes iesniegt savas piezīmes par 2005. gada lēmuma atcelšanu un sniegt visu nepieciešamo informāciju, lai pilnībā novērtētu attiecīgos pasākumus. Jo īpaši tā lūdza Itālijas iestādes sniegt i) precizējumus par Adriatica un Saremar starptautisko līniju darbību, proti, darbības periodu, tiesību aktiem, kas nosaka sabiedrisko pakalpojumu saistības un pakalpojumu īpatnības – regularitāti, jaudu, biežumu, kuģa veidu, kā arī visas turpmākās sabiedrisko pakalpojumu saistību izmaiņas, un ii) kompensācijas mehānisma aprakstu un visu turpmāko izmaiņu aprakstu attiecībā uz kompensācijas un peļņas no ieguldītā kapitāla aprēķina metodi, kā arī aprakstu par šādu izmaiņu ietekmi uz kompensācijas līmeni.

Adriatica

Saremar

| (19) | Tajā pašā dienā Komisija arī lūdza personas, kuras bija ieinteresētas procedūrā, kuras rezultātā tika pieņemts 2005. gada lēmums, sniegt piezīmes šajā sakarā. Komisija saņēma piezīmes tikai no tām personām, kuras bija ieguvējas no pasākumiem, uz kuriem attiecās 2005. gada lēmums. Šīs piezīmes tika nodotas Itālijas iestādēm, lai dotu tām iespēju sniegt atbildi. |
| --- | --- |

(19)

Tajā pašā dienā Komisija arī lūdza personas, kuras bija ieinteresētas procedūrā, kuras rezultātā tika pieņemts 2005. gada lēmums, sniegt piezīmes šajā sakarā. Komisija saņēma piezīmes tikai no tām personām, kuras bija ieguvējas no pasākumiem, uz kuriem attiecās 2005. gada lēmums. Šīs piezīmes tika nodotas Itālijas iestādēm, lai dotu tām iespēju sniegt atbildi.

| (20) | Tā kā Itālijas iestādes nesniedza atbildi uz 2010. gada 7. aprīļa vēstuli, Komisija 2010. gada 22. jūnija vēstulē nosūtīja Itālijas iestādēm atgādinājumu sniegt pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

(20)

Tā kā Itālijas iestādes nesniedza atbildi uz 2010. gada 7. aprīļa vēstuli, Komisija 2010. gada 22. jūnija vēstulē nosūtīja Itālijas iestādēm atgādinājumu sniegt pieprasīto informāciju.

| (21) | Ar 2010. gada 27. jūlija vēstuli Itālijas iestādes sniedza dažus precizējumus par tiesību aktiem, kas piemērojami sabiedrisko pakalpojumu režīmiem Itālijas jūrniecības nozarē. |
| --- | --- |

(21)

Ar 2010. gada 27. jūlija vēstuli Itālijas iestādes sniedza dažus precizējumus par tiesību aktiem, kas piemērojami sabiedrisko pakalpojumu režīmiem Itālijas jūrniecības nozarē.

| (22) | Ar 2010. gada 22. decembra vēstuli Komisija lūdz Itālijas iestādes sniegt šādu papildu informāciju:






  a) | ikgadējo kompensāciju, kas piešķirta Adriatica/Tirrenia, Saremar, Toremar, Siremar un Caremar laikposmā no 2001. līdz 2008. gadam (tostarp izmaksu sadalījumu, kas ņemts vērā attiecībā uz katru sabiedrību); |
| --- | --- | --- |

(22)

Ar 2010. gada 22. decembra vēstuli Komisija lūdz Itālijas iestādes sniegt šādu papildu informāciju:

a)

ikgadējo kompensāciju, kas piešķirta Adriatica/Tirrenia, Saremar, Toremar, Siremar un Caremar laikposmā no 2001. līdz 2008. gadam (tostarp izmaksu sadalījumu, kas ņemts vērā attiecībā uz katru sabiedrību);

Adriatica

Tirrenia

Saremar

Torema

Siremar

Caremar

| b) | attiecībā uz laika posmu no 1992. līdz 2008. gadam peļņas līmeni, aprēķina metodiku un pamatojumu, ka šo līmeni var uzskatīt par pamatotu, ņemot vērā sabiedrību riskus sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz laika posmu no 1992. līdz 2008. gadam peļņas līmeni, aprēķina metodiku un pamatojumu, ka šo līmeni var uzskatīt par pamatotu, ņemot vērā sabiedrību riskus sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā;

| c) | saskaņā ar līgumiem, ko Itālija 1991. gadā noslēdza ar Adriatica, Saremar, Toremar, Siremar un Caremar, piecgades plānos bija sīki jānorāda apkalpojamās līnijas un ostas, attiecīgajiem jūras pārvadājumiem piešķirto kuģu veids un jauda, pārvadājumu biežums un maksa. Itālijas iestādes tika aicinātas iesniegt piecgades plānus, kuri attiecās uz laika posmu no 2000. līdz 2004. gadam un laika posmu no 2005. līdz 2008. gadam un kurus Komisija nebija saņēmusi līdz 2005. gada lēmuma pieņemšanas brīdim; |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar līgumiem, ko Itālija 1991. gadā noslēdza ar Adriatica, Saremar, Toremar, Siremar un Caremar, piecgades plānos bija sīki jānorāda apkalpojamās līnijas un ostas, attiecīgajiem jūras pārvadājumiem piešķirto kuģu veids un jauda, pārvadājumu biežums un maksa. Itālijas iestādes tika aicinātas iesniegt piecgades plānus, kuri attiecās uz laika posmu no 2000. līdz 2004. gadam un laika posmu no 2005. līdz 2008. gadam un kurus Komisija nebija saņēmusi līdz 2005. gada lēmuma pieņemšanas brīdim;

Adriatica

Saremar

Toremar

Siremar

Caremar

| d) | Itālijas iestādes tika aicinātas norādīt, vai ir ievēroti 2005. gada lēmumā paredzētie nosacījumi (11). |
| --- | --- |

d)

Itālijas iestādes tika aicinātas norādīt, vai ir ievēroti 2005. gada lēmumā paredzētie nosacījumi (11).

11

| (23) | Ar 2011. gada 29. jūnija vēstuli Komisija atkārtoti aicināja Itālijas iestādes sniegt pieprasīto informāciju. Komisija skaidri brīdināja Itālijas iestādes, ka, ja pieprasītā informācija netiks iesniegta noteiktajā termiņā, tā izdos rīkojumu sniegt informāciju saskaņā ar 10. panta 3. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 659/1999 (12) (“Procedūras regula”). |
| --- | --- |

(23)

Ar 2011. gada 29. jūnija vēstuli Komisija atkārtoti aicināja Itālijas iestādes sniegt pieprasīto informāciju. Komisija skaidri brīdināja Itālijas iestādes, ka, ja pieprasītā informācija netiks iesniegta noteiktajā termiņā, tā izdos rīkojumu sniegt informāciju saskaņā ar 10. panta 3. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 659/1999 (12) (“Procedūras regula”).

12

| (24) | Ar 2011. gada 19. jūlija vēstuli Itālijas iestādes sniedza dažus precizējumus attiecībā uz Komisijas 2010. gada 22. decembra pieprasījuma a), c) un d) punktu. Proti, tās sniedza informāciju par ikgadējo kompensāciju, kas piešķirta Adriatica laikposmā no 2001. līdz 2004. gadam, un Saremar, Toremar, Siremar un Caremar laikposmā no 2001. līdz 2008. gadam, apstiprināja 2005. gada lēmumā noteikto nosacījumu ievērošanu un paskaidroja, ka tā vietā, lai pieņemtu piecgades plānus par laika posmu no 2000. līdz 2004. gadam un laika posmu no 2005. līdz 2008. gadam, ir veikti ad hoc racionalizācijas pasākumi, lai pakalpojumus pēc iespējas labāk saskaņotu ar vietējās sabiedrības vajadzībām, tomēr neveicot būtiskas izmaiņas sabiedrisko pakalpojumu sistēmā. Attiecībā uz peļņas līmeni Itālijas iestādes paskaidroja, ka, ņemot vērā kopš 2005. gada lēmuma pieņemšanas pagājušo ievērojamo laiku un jo īpaši laika posmu,par kuru jāsniedz pieprasītā informācija, un pieprasītās informācijas sarežģītību, tās nevarēja viegli iegūt šo informāciju no ministrijas arhīviem. Tādējādi uz Komisijas 2010. gada 22. decembra vēstuli netika sniegta pilnīga atbilde. |
| --- | --- |

(24)

Ar 2011. gada 19. jūlija vēstuli Itālijas iestādes sniedza dažus precizējumus attiecībā uz Komisijas 2010. gada 22. decembra pieprasījuma a), c) un d) punktu. Proti, tās sniedza informāciju par ikgadējo kompensāciju, kas piešķirta Adriatica laikposmā no 2001. līdz 2004. gadam, un Saremar, Toremar, Siremar un Caremar laikposmā no 2001. līdz 2008. gadam, apstiprināja 2005. gada lēmumā noteikto nosacījumu ievērošanu un paskaidroja, ka tā vietā, lai pieņemtu piecgades plānus par laika posmu no 2000. līdz 2004. gadam un laika posmu no 2005. līdz 2008. gadam, ir veikti ad hoc racionalizācijas pasākumi, lai pakalpojumus pēc iespējas labāk saskaņotu ar vietējās sabiedrības vajadzībām, tomēr neveicot būtiskas izmaiņas sabiedrisko pakalpojumu sistēmā. Attiecībā uz peļņas līmeni Itālijas iestādes paskaidroja, ka, ņemot vērā kopš 2005. gada lēmuma pieņemšanas pagājušo ievērojamo laiku un jo īpaši laika posmu,par kuru jāsniedz pieprasītā informācija, un pieprasītās informācijas sarežģītību, tās nevarēja viegli iegūt šo informāciju no ministrijas arhīviem. Tādējādi uz Komisijas 2010. gada 22. decembra vēstuli netika sniegta pilnīga atbilde.

Adriatica

Saremar

Toremar

Siremar

Caremar

ad hoc

| (25) | 2012. gada jūnijā notika sanāksme ar Itālijas iestādēm, lai pabeigtu lietas izskatīšanu un ļautu Komisijai pabeigt attiecīgo pasākumu novērtēšanu. Šīs sanāksmes laikā Komisija pieprasīja detalizētu informāciju, jo īpaši, lai noteiktu, vai attiecīgās kuģošanas sabiedrības nav guvušas labumu no pārmērīgas kompensācijas. |
| --- | --- |

(25)

2012. gada jūnijā notika sanāksme ar Itālijas iestādēm, lai pabeigtu lietas izskatīšanu un ļautu Komisijai pabeigt attiecīgo pasākumu novērtēšanu. Šīs sanāksmes laikā Komisija pieprasīja detalizētu informāciju, jo īpaši, lai noteiktu, vai attiecīgās kuģošanas sabiedrības nav guvušas labumu no pārmērīgas kompensācijas.

| (26) | Ņemot vērā, ka informācija, ko Itālijas iestādes sniedza pēc šīs sanāksmes, nebija pietiekama, lai Komisija varētu pabeigt novērtējumu, 2012. gada 7. novembrī Itālijai tika nosūtīts jauns informācijas pieprasījums par:






  a) | Adriatica/Tirrenia, Saremar, Toremar, Siremar un Caremar piešķirto kompensāciju un saprātīgo peļņu no 1992. līdz 2008. gadam; |
| --- | --- | --- |

(26)

Ņemot vērā, ka informācija, ko Itālijas iestādes sniedza pēc šīs sanāksmes, nebija pietiekama, lai Komisija varētu pabeigt novērtējumu, 2012. gada 7. novembrī Itālijai tika nosūtīts jauns informācijas pieprasījums par:

a)

Adriatica/Tirrenia, Saremar, Toremar, Siremar un Caremar piešķirto kompensāciju un saprātīgo peļņu no 1992. līdz 2008. gadam;

Adriatica/Tirrenia

Saremar

Toremar

Siremar

Caremar

| b) | to starptautisko līniju sarakstu, kuras attiecīgi apkalpo Adriatica/Tirrenia un Saremar saskaņā ar sākotnējiem līgumiem, un to darbības ilgumu; |
| --- | --- |

b)

to starptautisko līniju sarakstu, kuras attiecīgi apkalpo Adriatica/Tirrenia un Saremar saskaņā ar sākotnējiem līgumiem, un to darbības ilgumu;

Adriatica/Tirrenia

Saremar

| c) | 2005. gada lēmumā paredzēto noteikumu par atbalsta atgūšanu efektīvu izpildi; |
| --- | --- |

c)

2005. gada lēmumā paredzēto noteikumu par atbalsta atgūšanu efektīvu izpildi;

| d) | to nosacījumu ievērošanu, kas izklāstīti 2. panta 1. punktā Komisijas Lēmumā 2005/842/EK (13) (“2005. gada PVTN lēmums”); |
| --- | --- |

d)

to nosacījumu ievērošanu, kas izklāstīti 2. panta 1. punktā Komisijas Lēmumā 2005/842/EK (13) (“2005. gada PVTN lēmums”);

13

| e) | sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas uzliktas Adriatica attiecībā uz līnijas “Dženova/Termini Imerēze” apkalpošanu, līnijas konkurences līmeni un Adriatica/Tirrenia darbības ilgumu attiecīgajā līnijā saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu pēc 2004. gada; |
| --- | --- |

e)

sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas uzliktas Adriatica attiecībā uz līnijas “Dženova/Termini Imerēze” apkalpošanu, līnijas konkurences līmeni un Adriatica/Tirrenia darbības ilgumu attiecīgajā līnijā saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu pēc 2004. gada;

Adriatica

Adriatica/Tirrenia

| f) | vai kāda no sabiedrībām bija nonākusi grūtībās Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai nozīmē (“GP pamatnostādnes”) (14) un kādā laikposmā. |
| --- | --- |

f)

vai kāda no sabiedrībām bija nonākusi grūtībās Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai nozīmē (“GP pamatnostādnes”) (14) un kādā laikposmā.

14

| (27) | Itālijas iestādes 2012. gada 7. decembra vēstulē sniedza nepilnīgas atbildes uz Komisijas uzdotajiem jautājumiem. Jo īpaši Itālija uz šiem jautājumiem atbildēja šādi:






  a) | attiecībā uz kompensāciju un saprātīgu peļņu laikposmā no 1992. līdz 2008. gadam Itālijas iestādes sniedza šādu informāciju:






  i) | pārskatus pa līnijām katrai sabiedrībai par laikposmu no 1999. līdz 2001. gadam; |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

Itālijas iestādes 2012. gada 7. decembra vēstulē sniedza nepilnīgas atbildes uz Komisijas uzdotajiem jautājumiem. Jo īpaši Itālija uz šiem jautājumiem atbildēja šādi:

a)

attiecībā uz kompensāciju un saprātīgu peļņu laikposmā no 1992. līdz 2008. gadam Itālijas iestādes sniedza šādu informāciju:

i)

pārskatus pa līnijām katrai sabiedrībai par laikposmu no 1999. līdz 2001. gadam;

| ii) | gada peļņas likmi, kas piešķirta Adriatica laikposmā no 1999. līdz 2003. gadam un pārējām reģionālajām sabiedrībām laikposmā no 1998. līdz 2003. gadam. Informācija par Saremar gada peļņas likmi 1999. gadā netika sniegta; |
| --- | --- |

ii)

gada peļņas likmi, kas piešķirta Adriatica laikposmā no 1999. līdz 2003. gadam un pārējām reģionālajām sabiedrībām laikposmā no 1998. līdz 2003. gadam. Informācija par Saremar gada peļņas likmi 1999. gadā netika sniegta;

Adriatica

Saremar

| iii) | zaudējumu apmērs, kas katru gadu faktiski tika kompensēts laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam, par Adriatica/Tirrenia apkalpoto līniju apkalpošanu; |
| --- | --- |

iii)

zaudējumu apmērs, kas katru gadu faktiski tika kompensēts laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam, par Adriatica/Tirrenia apkalpoto līniju apkalpošanu;

Adriatica/Tirrenia

| iv) | pārskatus pa līnijām katrai sabiedrībai par laika posmu no 2004. līdz 2008. gadam, izņemot Saremar. Attiecībā uz Toremar tika sniegti tikai 2005., 2006. un 2007. gada pārskati pa līnijām, bet Siremar tikai 2006. gada pārskati. Informācija par gada peļņas likmi laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam netika sniegta par nevienu no reģionālajām sabiedrībām; |
| --- | --- |

iv)

pārskatus pa līnijām katrai sabiedrībai par laika posmu no 2004. līdz 2008. gadam, izņemot Saremar. Attiecībā uz Toremar tika sniegti tikai 2005., 2006. un 2007. gada pārskati pa līnijām, bet Siremar tikai 2006. gada pārskati. Informācija par gada peļņas likmi laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam netika sniegta par nevienu no reģionālajām sabiedrībām;

Saremar

Toremar

Siremar

| b) | attiecībā uz to starptautisko līniju sarakstu, kuras saskaņā ar sākotnējiem līgumiem apkalpoja Adriatica/Tirrenia un Saremar, un to darbības ilgumu Itālija nesniedza līnijas “Trieste/Durresi” darbības beigu datumus. Netika iesniegti dokumentāri pierādījumi, kas pamatotu apgalvojumu, ka līnijas “Santaterēza Gallura/Bonifačo” darbība tika uzsākta pirms 1989. gada; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz to starptautisko līniju sarakstu, kuras saskaņā ar sākotnējiem līgumiem apkalpoja Adriatica/Tirrenia un Saremar, un to darbības ilgumu Itālija nesniedza līnijas “Trieste/Durresi” darbības beigu datumus. Netika iesniegti dokumentāri pierādījumi, kas pamatotu apgalvojumu, ka līnijas “Santaterēza Gallura/Bonifačo” darbība tika uzsākta pirms 1989. gada;

Adriatica/Tirrenia

Saremar

| c) | attiecībā uz atbalsta atgūšanu, kas ar 2005. gada lēmumu tika pasludināts par nesaderīgu, Itālija 2006. gada 31. decembrī apstiprināja nesaderīgā atbalsta atgūšanu, kas no 1992. gada janvāra līdz 1994. gada jūlijam tika piešķirts Adriatica par savienojuma “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras” apkalpošanu, kura apjoms kopumā bija 8 651 600 EUR (3 207 810 EUR pamatsumma un 5 443 790 EUR procenti, sākot no 1992. gada 1. janvāra). Atbalsta saņēmējs šo atbalstu atmaksāja tikai 2007. gada 26. martā. Netika sniegta nekāda informācija par procentiem, kas tika samaksāti par laika posmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 26. martam; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz atbalsta atgūšanu, kas ar 2005. gada lēmumu tika pasludināts par nesaderīgu, Itālija 2006. gada 31. decembrī apstiprināja nesaderīgā atbalsta atgūšanu, kas no 1992. gada janvāra līdz 1994. gada jūlijam tika piešķirts Adriatica par savienojuma “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras” apkalpošanu, kura apjoms kopumā bija 8 651 600 EUR (3 207 810 EUR pamatsumma un 5 443 790 EUR procenti, sākot no 1992. gada 1. janvāra). Atbalsta saņēmējs šo atbalstu atmaksāja tikai 2007. gada 26. martā. Netika sniegta nekāda informācija par procentiem, kas tika samaksāti par laika posmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 26. martam;

Adriatica

| d) | netika sniegta nekāda informācija par 2005. gada PVTN lēmuma 2. panta 1. punktā paredzēto nosacījumu ievērošanu; |
| --- | --- |

d)

netika sniegta nekāda informācija par 2005. gada PVTN lēmuma 2. panta 1. punktā paredzēto nosacījumu ievērošanu;

| e) | attiecībā uz līniju “Dženova/Termini Imerēze” Itālija paskaidroja, ka šīs līnijas darbība tika apturēta 2005. gadā un 2006. gadā tā tika atcelta. Netika sniegta informācija par konkurences līmeni līnijā; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz līniju “Dženova/Termini Imerēze” Itālija paskaidroja, ka šīs līnijas darbība tika apturēta 2005. gadā un 2006. gadā tā tika atcelta. Netika sniegta informācija par konkurences līmeni līnijā;

| f) | attiecībā uz sabiedrību iespējamo kvalificēšanos kā grūtībās nonākušiem uzņēmumiem saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm Itālija apstiprināja, ka sabiedrības attiecīgajā laikposmā nav guvušas labumu no glābšanas atbalsta, tomēr nesniedzot skaidru apstiprinājumu tam, vai kādu no sabiedrībām varētu uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu jebkurā laikā sākotnējo līgumu laikā. |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz sabiedrību iespējamo kvalificēšanos kā grūtībās nonākušiem uzņēmumiem saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm Itālija apstiprināja, ka sabiedrības attiecīgajā laikposmā nav guvušas labumu no glābšanas atbalsta, tomēr nesniedzot skaidru apstiprinājumu tam, vai kādu no sabiedrībām varētu uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu jebkurā laikā sākotnējo līgumu laikā.

| (28) | Itālijas iestādēm 2013. gada 28. janvārī tika nosūtīts papildu atgādinājums, aicinot tās nekavējoties iesniegt visu iepriekš pieprasīto informāciju. Komisija vēlreiz paziņoja Itālijas iestādēm, ka gadījumā, ja visa pieprasītā informācija netiks iesniegta noteiktajā termiņā, tā izdos rīkojumu sniegt informāciju saskaņā ar Procedūras regulas 10. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(28)

Itālijas iestādēm 2013. gada 28. janvārī tika nosūtīts papildu atgādinājums, aicinot tās nekavējoties iesniegt visu iepriekš pieprasīto informāciju. Komisija vēlreiz paziņoja Itālijas iestādēm, ka gadījumā, ja visa pieprasītā informācija netiks iesniegta noteiktajā termiņā, tā izdos rīkojumu sniegt informāciju saskaņā ar Procedūras regulas 10. panta 3. punktu.

| (29) | Komisija 2013. gada 11. martā saskaņā ar Procedūras regulas 10. panta 3. punktu nolēma, ka Itālijai jāsniedz informācija, kas pieprasīta 2010. gada 22. decembra un 2012. gada 7. novembra vēstulē. |
| --- | --- |

(29)

Komisija 2013. gada 11. martā saskaņā ar Procedūras regulas 10. panta 3. punktu nolēma, ka Itālijai jāsniedz informācija, kas pieprasīta 2010. gada 22. decembra un 2012. gada 7. novembra vēstulē.

| (30) | Itālija 2013. gada 10. aprīlī atbildēja uz rīkojumu sniegt informāciju. Itālija sniedza informāciju par visu sabiedrību darbības izmaksām/ieņēmumiem un gada subsīdijām (kā starpību starp izmaksām un ieņēmumiem, bez uzņēmuma peļņas) pēc 2004. gada. Itālija nesniedza pārējo informāciju, kas tika pieprasīta Komisijas lēmumā par rīkojumu sniegt informāciju. |
| --- | --- |

(30)

Itālija 2013. gada 10. aprīlī atbildēja uz rīkojumu sniegt informāciju. Itālija sniedza informāciju par visu sabiedrību darbības izmaksām/ieņēmumiem un gada subsīdijām (kā starpību starp izmaksām un ieņēmumiem, bez uzņēmuma peļņas) pēc 2004. gada. Itālija nesniedza pārējo informāciju, kas tika pieprasīta Komisijas lēmumā par rīkojumu sniegt informāciju.

| (31) | Komisija 2015. gada 16. oktobrī lūdza Itāliju sniegt papildu informāciju par Adriatica apvienošanos ar Tirrenia, proti, detalizētu informāciju par Adriatica aktīvu pārdošanu un apvienošanās nosacījumiem. Ar 2015. gada 22. oktobra vēstuli Itālijas iestādes 2015. gada 4. novembrī atbildēja, ka Tirrenia pārņēma sava meitas uzņēmuma darbību ar 2004. gada 18. marta lēmumu un ka apvienošanās neietekmēja nevienu no darbībām, ko Adriatica veica saskaņā ar sākotnējiem līgumiem, kā arī nemainīja tajos paredzētās kompensācijas. |
| --- | --- |

(31)

Komisija 2015. gada 16. oktobrī lūdza Itāliju sniegt papildu informāciju par Adriatica apvienošanos ar Tirrenia, proti, detalizētu informāciju par Adriatica aktīvu pārdošanu un apvienošanās nosacījumiem. Ar 2015. gada 22. oktobra vēstuli Itālijas iestādes 2015. gada 4. novembrī atbildēja, ka Tirrenia pārņēma sava meitas uzņēmuma darbību ar 2004. gada 18. marta lēmumu un ka apvienošanās neietekmēja nevienu no darbībām, ko Adriatica veica saskaņā ar sākotnējiem līgumiem, kā arī nemainīja tajos paredzētās kompensācijas.

Adriatica

Tirrenia

Adriatica

Tirrenia

Adriatica

| (32) | 2018. gada 18. oktobrī Komisija lūdza Itāliju sniegt precizējumus par kompensāciju, kas izmaksāta par līniju “Bari/Duressi” un precīzu atbalsta summu (pamatsummu un procentiem), ko Itālijas iestādes atguvušas par līnijas “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras” apkalpošanu laikposmā no 1992. līdz 1994. gadam. Itālija sniedza atbildi 2018. gada 21. decembrī, precizējot, ka par pakalpojumiem, kas tika sniegti līnijā “Bari/Duressi” laikposmā no 2002. līdz 2008. gadam, netika izmaksāta kompensācija, un apstiprinot, ka atgūtais nesaderīgais atbalsts 8 651 600 EUR apmērā, kas laika posmā no 1992. gada janvāra līdz 1994. gada jūlijam tika piešķirts Adriatica par līnijas “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras” apkalpošanu, neietvēra procentus par laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 26. martam. |
| --- | --- |

(32)

2018. gada 18. oktobrī Komisija lūdza Itāliju sniegt precizējumus par kompensāciju, kas izmaksāta par līniju “Bari/Duressi” un precīzu atbalsta summu (pamatsummu un procentiem), ko Itālijas iestādes atguvušas par līnijas “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras” apkalpošanu laikposmā no 1992. līdz 1994. gadam. Itālija sniedza atbildi 2018. gada 21. decembrī, precizējot, ka par pakalpojumiem, kas tika sniegti līnijā “Bari/Duressi” laikposmā no 2002. līdz 2008. gadam, netika izmaksāta kompensācija, un apstiprinot, ka atgūtais nesaderīgais atbalsts 8 651 600 EUR apmērā, kas laika posmā no 1992. gada janvāra līdz 1994. gada jūlijam tika piešķirts Adriatica par līnijas “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras” apkalpošanu, neietvēra procentus par laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 26. martam.

Adriatica

1.4.   Lietas par valsts atbalstu pēc sākotnējo līgumu beigu termiņa

Lietas par valsts atbalstu pēc sākotnējo līgumu beigu termiņa

| (33) | No 2009. gada janvāra Tirrenia, Siremar, Saremar, Toremar un Caremar sniedza jūras transporta pakalpojumus saskaņā ar sākotnējiem līgumiem, kas tika pagarināti šādi:






  a) | 2008. gada 30. decembra Dekrētlikums Nr. 207, kļuvis par 2009. gada 27. februāra Likumu Nr. 14, paredzēja sākotnējo līgumu termiņa pagarināšanu līdz 2009. gada beigām; |
| --- | --- | --- |

(33)

No 2009. gada janvāra Tirrenia, Siremar, Saremar, Toremar un Caremar sniedza jūras transporta pakalpojumus saskaņā ar sākotnējiem līgumiem, kas tika pagarināti šādi:

Tirrenia, Siremar, Saremar, Toremar

Caremar

a)

2008. gada 30. decembra Dekrētlikums Nr. 207, kļuvis par 2009. gada 27. februāra Likumu Nr. 14, paredzēja sākotnējo līgumu termiņa pagarināšanu līdz 2009. gada beigām;

| b) | 2009. gada 25. septembra Dekrētlikuma Nr. 135 19.ter pants, kas kļuvis par 2009. gada 20. novembra Likumu Nr. 166 (“2009. gada likums”), pagarināja sākotnējo līgumu termiņu līdz 2010. gada 30. septembrim, kad Itālija bija iecerējusi pabeigt Tirrenia grupas sabiedrību privatizācijas procesu; |
| --- | --- |

b)

2009. gada 25. septembra Dekrētlikuma Nr. 135 19.ter pants, kas kļuvis par 2009. gada 20. novembra Likumu Nr. 166 (“2009. gada likums”), pagarināja sākotnējo līgumu termiņu līdz 2010. gada 30. septembrim, kad Itālija bija iecerējusi pabeigt Tirrenia grupas sabiedrību privatizācijas procesu;

ter

Tirrenia

| c) | 2010. gada 1. oktobra Likums Nr. 163, kļuvis par 2010. gada 5. augusta Dekrētlikumu Nr. 125, visbeidzot paredzēja pagarināt sākotnējo līgumu termiņu līdz pat privatizācijas procesa beigām. |
| --- | --- |

c)

2010. gada 1. oktobra Likums Nr. 163, kļuvis par 2010. gada 5. augusta Dekrētlikumu Nr. 125, visbeidzot paredzēja pagarināt sākotnējo līgumu termiņu līdz pat privatizācijas procesa beigām.

| (34) | Saskaņā ar 2009. gada likumu sabiedrību ieguvējiem bija jāuztic jaunas konvencijas/sabiedrisko pakalpojumu līgumi. |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar 2009. gada likumu sabiedrību ieguvējiem bija jāuztic jaunas konvencijas/sabiedrisko pakalpojumu līgumi.

| (35) | Komisija 2011. gada 5. oktobrī, saņēmusi vairākas sūdzības, sāka formālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz vairākiem pasākumiem, ko Itālijas valsts ir pieņēmusi par labu bijušās Tirrenia grupas sabiedrībām, tostarp kompensāciju, kas izmaksāta sabiedrībām saskaņā ar iepriekš minēto sākotnējo līgumu termiņa pagarināšanu, un iespējamo ar privatizāciju saistīto atbalstu (15). 2012. gada 19. decembrī formālā izmeklēšanas procedūra tika pagarināta (16). Šie pasākumi tiek izmeklēti atsevišķi kā lieta SA.32014, SA.32015 un SA.32016, un tāpēc šis lēmums uz tiem neattiecas. |
| --- | --- |

(35)

Komisija 2011. gada 5. oktobrī, saņēmusi vairākas sūdzības, sāka formālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz vairākiem pasākumiem, ko Itālijas valsts ir pieņēmusi par labu bijušās Tirrenia grupas sabiedrībām, tostarp kompensāciju, kas izmaksāta sabiedrībām saskaņā ar iepriekš minēto sākotnējo līgumu termiņa pagarināšanu, un iespējamo ar privatizāciju saistīto atbalstu (15). 2012. gada 19. decembrī formālā izmeklēšanas procedūra tika pagarināta (16). Šie pasākumi tiek izmeklēti atsevišķi kā lieta SA.32014, SA.32015 un SA.32016, un tāpēc šis lēmums uz tiem neattiecas.

Tirrenia

15

16

1.5.   Šā lēmuma darbības joma

Šā lēmuma darbības joma

| (36) | Šis lēmums attiecas tikai uz subsīdijām, ko reģionālās sabiedrības saņēma laikposmā no 1992. līdz 2008. gadam, un neskar citas lietas par valsts atbalstu, tostarp formālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kas šiem uzņēmumiem tika izmaksāta no 2009. gada saskaņā ar sākotnējo līgumu termiņa pagarināšanu (skatīt lietu SA.32014, SA.32015 un SA.32016). |
| --- | --- |

(36)

Šis lēmums attiecas tikai uz subsīdijām, ko reģionālās sabiedrības saņēma laikposmā no 1992. līdz 2008. gadam, un neskar citas lietas par valsts atbalstu, tostarp formālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kas šiem uzņēmumiem tika izmaksāta no 2009. gada saskaņā ar sākotnējo līgumu termiņa pagarināšanu (skatīt lietu SA.32014, SA.32015 un SA.32016).

| (37) | Šis lēmums attiecas tikai uz aspektiem, kas saistīti ar valsts atbalstu, un neskar citu līguma noteikumu piemērošanu, jo īpaši valsts iepirkuma tiesību un pakalpojumu koncesiju jomā. |
| --- | --- |

(37)

Šis lēmums attiecas tikai uz aspektiem, kas saistīti ar valsts atbalstu, un neskar citu līguma noteikumu piemērošanu, jo īpaši valsts iepirkuma tiesību un pakalpojumu koncesiju jomā.

2.   PASĀKUMU SĪKS APRAKSTS

PASĀKUMU SĪKS APRAKSTS

2.1.   Atbalsta saņēmēji un tirgi, kuros tie darbojas

Atbalsta saņēmēji un tirgi, kuros tie darbojas

2.1.1.   Adriatica

Adriatica

| (38) | Adriatica apkalpoja starptautiskās līnijas starp Itāliju un Grieķiju, Albāniju un bijušo Dienvidslāviju, kā arī vietējo kabotāžas savienojumu tīklu ar Sicīliju (tikai kravas pārvadājumi) un Tremiti arhipelāga salām. |
| --- | --- |

(38)

Adriatica apkalpoja starptautiskās līnijas starp Itāliju un Grieķiju, Albāniju un bijušo Dienvidslāviju, kā arī vietējo kabotāžas savienojumu tīklu ar Sicīliju (tikai kravas pārvadājumi) un Tremiti arhipelāga salām.

Adriatica

| (39) | Lielākā daļa Adriatica pasažieru pārvadājumu bija koncentrēti uz starptautiskajiem savienojumiem ar Albāniju un kabotāžas savienojumiem ar Tremiti arhipelāga salām (17). Kas attiecas uz kravas pārvadājumiem, vairāk nekā 90 % Adriatica kopējā apjoma attiecās uz kabotāžas savienojumiem ar Sicīliju un starptautiskajiem savienojumiem (67 % sabiedrības kopējo kravas pārvadājumu) (18). |
| --- | --- |

(39)

Lielākā daļa Adriatica pasažieru pārvadājumu bija koncentrēti uz starptautiskajiem savienojumiem ar Albāniju un kabotāžas savienojumiem ar Tremiti arhipelāga salām (17). Kas attiecas uz kravas pārvadājumiem, vairāk nekā 90 % Adriatica kopējā apjoma attiecās uz kabotāžas savienojumiem ar Sicīliju un starptautiskajiem savienojumiem (67 % sabiedrības kopējo kravas pārvadājumu) (18).

Adriatica

17

Adriatica

18

| (40) | Adriatica saskārās ar atšķirīgu konkurences līmeni dažādās līnijās, kuras tā apkalpoja. |
| --- | --- |

(40)

Adriatica saskārās ar atšķirīgu konkurences līmeni dažādās līnijās, kuras tā apkalpoja.

Adriatica

| (41) | Attiecībā uz starptautiskajiem savienojumiem:






  — | līniju “Bari/Durresi” (Albānija) visu gadu apkalpoja Adriatica un citi uzņēmumi, tostarp viens Savienības uzņēmums (bet tikai “karstajā” sezonā), |
| --- | --- | --- |

(41)

Attiecībā uz starptautiskajiem savienojumiem:

—

līniju “Bari/Durresi” (Albānija) visu gadu apkalpoja Adriatica un citi uzņēmumi, tostarp viens Savienības uzņēmums (bet tikai “karstajā” sezonā),

Adriatica

| — | līniju “Ankona/Spalato” (Horvātija) apkalpoja Adriatica un trīs citi uzņēmumi, tostarp kopš 2001. gada viens Savienības uzņēmums (bet tikai “karstajā” sezonā), |
| --- | --- |

—

līniju “Ankona/Spalato” (Horvātija) apkalpoja Adriatica un trīs citi uzņēmumi, tostarp kopš 2001. gada viens Savienības uzņēmums (bet tikai “karstajā” sezonā),

Adriatica

| — | līniju “Bari/Dubrovnika” (Horvātija) Adriatica apkalpoja tikai no 1997. līdz 1998. gadam kopā ar vienu uzņēmumu, kas nebija Savienības uzņēmums, |
| --- | --- |

—

līniju “Bari/Dubrovnika” (Horvātija) Adriatica apkalpoja tikai no 1997. līdz 1998. gadam kopā ar vienu uzņēmumu, kas nebija Savienības uzņēmums,

Adriatica

| — | līniju “Bari/Bara” (Melnkalne) Adriatica apkalpoja tikai no 1997. līdz 1998. gadam kopā ar diviem uzņēmumiem, kas nebija Savienības uzņēmumi, |
| --- | --- |

—

līniju “Bari/Bara” (Melnkalne) Adriatica apkalpoja tikai no 1997. līdz 1998. gadam kopā ar diviem uzņēmumiem, kas nebija Savienības uzņēmumi,

Adriatica

| — | līniju “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras” (Grieķija) Adriatica apkalpoja līdz 2004. gadam (ar pārtraukumu no 2000. līdz 2004. gadam) (19) kopā ar citiem uzņēmumiem, tostarp Savienības uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

līniju “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras” (Grieķija) Adriatica apkalpoja līdz 2004. gadam (ar pārtraukumu no 2000. līdz 2004. gadam) (19) kopā ar citiem uzņēmumiem, tostarp Savienības uzņēmumiem,

Adriatica

19

| — | līnijās “Ankona/Durresi” (Albānija), “Ankona/Bara” (Melnkalne) un “Trieste/Durresi” (Albānija) Adriatica vispār nesaskārās ar konkurenci. |
| --- | --- |

—

līnijās “Ankona/Durresi” (Albānija), “Ankona/Bara” (Melnkalne) un “Trieste/Durresi” (Albānija) Adriatica vispār nesaskārās ar konkurenci.

Adriatica

| (42) | Attiecībā uz kabotāžas savienojumiem:






  — | savienojumos ar vairākām Tremiti arhipelāga salām Adriatica saskārās ar ar citu Itālijas uzņēmēju konkurenci, galvenokārt tūrisma sezonas laikā, |
| --- | --- | --- |

(42)

Attiecībā uz kabotāžas savienojumiem:

—

savienojumos ar vairākām Tremiti arhipelāga salām Adriatica saskārās ar ar citu Itālijas uzņēmēju konkurenci, galvenokārt tūrisma sezonas laikā,

Adriatica

| — | kravas pārvadājumu līnijās “Dženova/Termini Imerēze” un “Ravenna/Katānija”
  Adriatica konkurēja ar citiem Itālijas uzņēmējiem, |
| --- | --- |

—

kravas pārvadājumu līnijās “Dženova/Termini Imerēze” un “Ravenna/Katānija”
  Adriatica konkurēja ar citiem Itālijas uzņēmējiem,

Adriatica

| — | kravas pārvadājumu līnijās “Venēcija/Katānija” un “Livorno/Katānija”
  Adriatica vispār nesaskārās ar konkurenci. |
| --- | --- |

—

kravas pārvadājumu līnijās “Venēcija/Katānija” un “Livorno/Katānija”
  Adriatica vispār nesaskārās ar konkurenci.

Adriatica

2.1.2.   Saremar

Saremar

| (43) | Saremar darbojās vietējos kabotāžas savienojumos ar salām, kas atrodas attiecīgi ziemeļaustrumos un dienvidrietumos no Sardīnijas, kā arī starptautiskajā līnijā “Santaterēza Gallura/Bonifačo”, kura savieno Sardīniju ar Korsiku. |
| --- | --- |

(43)

Saremar darbojās vietējos kabotāžas savienojumos ar salām, kas atrodas attiecīgi ziemeļaustrumos un dienvidrietumos no Sardīnijas, kā arī starptautiskajā līnijā “Santaterēza Gallura/Bonifačo”, kura savieno Sardīniju ar Korsiku.

Saremar

| (44) | Šajās līnijās Saremar darbība veidoja 64 % no pasažieru pārvadājumu tirgus un 70 % no kravu pārvadājumu tirgus. |
| --- | --- |

(44)

Šajās līnijās Saremar darbība veidoja 64 % no pasažieru pārvadājumu tirgus un 70 % no kravu pārvadājumu tirgus.

Saremar

| (45) | Saremar apkalpotās līnijas (“Madalēna/Palau”, “Karloforte/Kalaseta”, “Karloforte/Portovesme”), izņemot līniju “Santaterēza Gallura/Bonifačo” (10 jūras jūdzes gara), bija diezgan īsas, vidēji piecas jūras jūdzes. Tas apvienojumā ar ikdienas braucienu biežumu piešķir tādiem jūras savienojumiem īpašības, kas ir visai līdzīgas priekšpilsētas transporta sistēmas īpašībām, un kā mērķis ir garantēt tuvējo salu iedzīvotājiem pārvietošanās iespējas un apgādi (20). Šā tirgus specifiskums bija atkarīgs arī no ģeogrāfiskajām īpašībām un vietējiem jūras un meteoroloģiskajiem apstākļiem, kas noteica zināmu kuģu tipoloģiju, kas nav piemēroti izmantošanai citur cita veida navigācijai. |
| --- | --- |

(45)

Saremar apkalpotās līnijas (“Madalēna/Palau”, “Karloforte/Kalaseta”, “Karloforte/Portovesme”), izņemot līniju “Santaterēza Gallura/Bonifačo” (10 jūras jūdzes gara), bija diezgan īsas, vidēji piecas jūras jūdzes. Tas apvienojumā ar ikdienas braucienu biežumu piešķir tādiem jūras savienojumiem īpašības, kas ir visai līdzīgas priekšpilsētas transporta sistēmas īpašībām, un kā mērķis ir garantēt tuvējo salu iedzīvotājiem pārvietošanās iespējas un apgādi (20). Šā tirgus specifiskums bija atkarīgs arī no ģeogrāfiskajām īpašībām un vietējiem jūras un meteoroloģiskajiem apstākļiem, kas noteica zināmu kuģu tipoloģiju, kas nav piemēroti izmantošanai citur cita veida navigācijai.

Saremar

20

| (46) | Saremar saskārās ar citu Itālijas uzņēmēju konkurencei trijās no četrām apkalpotajām līnijām, ieskaitot savienojumu starp Sardīniju un Korsiku. |
| --- | --- |

(46)

Saremar saskārās ar citu Itālijas uzņēmēju konkurencei trijās no četrām apkalpotajām līnijām, ieskaitot savienojumu starp Sardīniju un Korsiku.

Saremar

2.1.3.   Toremar

Toremar

| (47) | Toremar apkalpoja jūras kabotāžas līnijas starp kontinentu un Toskānas salām (Elbu, Gorgonu, Kapraiju, Pjanozu un Džiļjo). Sabiedrība galvenokārt vadīja vietējo pakalpojumu tīklu, kura pakalpojumu biežums un grafiki bija paredzēti, lai atbilstu salu iedzīvotāju apgādes un pārvietošanās iespēju prasībām. Toremar sniegto pakalpojumu tīkla īpašības ļāva to salīdzināt ar vietējā priekšpilsētas transporta tīkla īpašībām. |
| --- | --- |

(47)

Toremar apkalpoja jūras kabotāžas līnijas starp kontinentu un Toskānas salām (Elbu, Gorgonu, Kapraiju, Pjanozu un Džiļjo). Sabiedrība galvenokārt vadīja vietējo pakalpojumu tīklu, kura pakalpojumu biežums un grafiki bija paredzēti, lai atbilstu salu iedzīvotāju apgādes un pārvietošanās iespēju prasībām. Toremar sniegto pakalpojumu tīkla īpašības ļāva to salīdzināt ar vietējā priekšpilsētas transporta tīkla īpašībām.

Toremar

Toremar

| (48) | Divās no sešām Toremar apkalpotajām līnijām cauru gadu darbojās arī citi Itālijas uzņēmēji. |
| --- | --- |

(48)

Divās no sešām Toremar apkalpotajām līnijām cauru gadu darbojās arī citi Itālijas uzņēmēji.

Toremar

2.1.4.   Siremar

Siremar

| (49) | Siremar apkalpoja vietējos savienojumus starp Sicīlijas ostām un mazajām salām ap Sicīliju (Eolu salām, Peladžiju salām, Egadu salām, Ustiku un Pantelleriju). |
| --- | --- |

(49)

Siremar apkalpoja vietējos savienojumus starp Sicīlijas ostām un mazajām salām ap Sicīliju (Eolu salām, Peladžiju salām, Egadu salām, Ustiku un Pantelleriju).

Siremar

| (50) | Savienojumi ar Eolu salu arhipelāgu, kas atrodas uz ziemeļiem no Sicīlijas, tika pagarināti līdz pussalai (Neapolei). Tas bija tikai vietējo līniju tīkls. Pārsvarā īsie braucieni, pakalpojumu biežums un grafiks bija paredzēti, lai atbilstu salu iedzīvotāju pārvietošanās iespēju prasībām. Eolu salas, kur dzīvo 12 000 pastāvīgo iedzīvotāju, no kuriem 9 000 ir apmetušies uz galvenās Lipāri salas, tolaik apkalpoja pieci savienojumi, ko nodrošināja Siremar no Sicīlijas ostas Milaco. Siremar sniedza pakalpojumus visu gadu, izmantojot jaukta tipa (pasažieru/transportlīdzekļu) kuģus un ātrgaitas kuģus, kas paredzēti pasažieru pārvadāšanai. Četrās no piecām līnijām ar Siremar konkurēja viens Itālijas uzņēmējs, izmantojot mazas jaudas jaukta tipa kuģus, kamēr kāds cits uzņēmējs konkurēja ar ātrgaitas pārvadājumu pakalpojumiem trīs līnijās ārpus sezonas un četrās līnijās tūrisma sezonā. |
| --- | --- |

(50)

Savienojumi ar Eolu salu arhipelāgu, kas atrodas uz ziemeļiem no Sicīlijas, tika pagarināti līdz pussalai (Neapolei). Tas bija tikai vietējo līniju tīkls. Pārsvarā īsie braucieni, pakalpojumu biežums un grafiks bija paredzēti, lai atbilstu salu iedzīvotāju pārvietošanās iespēju prasībām. Eolu salas, kur dzīvo 12 000 pastāvīgo iedzīvotāju, no kuriem 9 000 ir apmetušies uz galvenās Lipāri salas, tolaik apkalpoja pieci savienojumi, ko nodrošināja Siremar no Sicīlijas ostas Milaco. Siremar sniedza pakalpojumus visu gadu, izmantojot jaukta tipa (pasažieru/transportlīdzekļu) kuģus un ātrgaitas kuģus, kas paredzēti pasažieru pārvadāšanai. Četrās no piecām līnijām ar Siremar konkurēja viens Itālijas uzņēmējs, izmantojot mazas jaudas jaukta tipa kuģus, kamēr kāds cits uzņēmējs konkurēja ar ātrgaitas pārvadājumu pakalpojumiem trīs līnijās ārpus sezonas un četrās līnijās tūrisma sezonā.

Siremar

Milaco

Siremar

Siremar

| (51) | Attiecībā uz Egadi salu arhipelāgu Siremar savienojumi ar Sicīliju un starp trīs arhipelāga salām notika no Sicīlijas ostas Trapāni visu gadu, izmantojot vienu jaukta tipa (pasažieru/transportlīdzekļu) kuģi un divus ātrgaitas kuģus. Šajā tirgū darbojās divi privātie Itālijas uzņēmēji: pirmais sniedza tikai kravu pārvadājumu pakalpojumus, bet otrais – ātrgaitas pārvadājumu pakalpojumus. |
| --- | --- |

(51)

Attiecībā uz Egadi salu arhipelāgu Siremar savienojumi ar Sicīliju un starp trīs arhipelāga salām notika no Sicīlijas ostas Trapāni visu gadu, izmantojot vienu jaukta tipa (pasažieru/transportlīdzekļu) kuģi un divus ātrgaitas kuģus. Šajā tirgū darbojās divi privātie Itālijas uzņēmēji: pirmais sniedza tikai kravu pārvadājumu pakalpojumus, bet otrais – ātrgaitas pārvadājumu pakalpojumus.

Siremar

| (52) | Citās līnijās, ko Siremar apkalpoja no Palermo un Agridžento ostām, nebija privāto uzņēmēju konkurences. Tāpēc Siremar bija vienīgais pārvadātājs, kas nodrošināja attiecīgo salu iedzīvotāju pārvietošanās iespēju prasības. |
| --- | --- |

(52)

Citās līnijās, ko Siremar apkalpoja no Palermo un Agridžento ostām, nebija privāto uzņēmēju konkurences. Tāpēc Siremar bija vienīgais pārvadātājs, kas nodrošināja attiecīgo salu iedzīvotāju pārvietošanās iespēju prasības.

Siremar

Siremar

2.1.5.   Caremar

Caremar

| (53) | Caremar darbojās vietējo jūras savienojumu tīklā starp Neapoles līča kontinentālajām ostām (Neapoli, Sorrento un Pocuoli) un Neapoles rajona salām (Kapri, Iskiju un Pročidu) un starp Formijas un Ancio (Lacio) kontinentālajām ostām un mazajām Poncas un Ventotenes salām. Pakalpojumi, ko tā sniedza, galvenokārt bija paredzēti, lai nodrošinātu vietējo kopienu pārvietošanās prasības, un tie bija salīdzināmi ar priekšpilsētas transporta tīklu biežuma un grafika ziņā, jo īpaši attiecībā uz Neapoles līci. |
| --- | --- |

(53)

Caremar darbojās vietējo jūras savienojumu tīklā starp Neapoles līča kontinentālajām ostām (Neapoli, Sorrento un Pocuoli) un Neapoles rajona salām (Kapri, Iskiju un Pročidu) un starp Formijas un Ancio (Lacio) kontinentālajām ostām un mazajām Poncas un Ventotenes salām. Pakalpojumi, ko tā sniedza, galvenokārt bija paredzēti, lai nodrošinātu vietējo kopienu pārvietošanās prasības, un tie bija salīdzināmi ar priekšpilsētas transporta tīklu biežuma un grafika ziņā, jo īpaši attiecībā uz Neapoles līci.

Caremar

| (54) | Neapoles līcī Caremar darbojās, konkurējot ar citiem privātiem Itālijas uzņēmējiem līnijās “Kapri/Neapole”, “Kapri/Sorrento”, “Iskija/Neapole” un “Pročida/Neapole”. |
| --- | --- |

(54)

Neapoles līcī Caremar darbojās, konkurējot ar citiem privātiem Itālijas uzņēmējiem līnijās “Kapri/Neapole”, “Kapri/Sorrento”, “Iskija/Neapole” un “Pročida/Neapole”.

Caremar

| (55) | Savukārt Caremar nesaskārās ar konkurenci savienojumos ar Poncas un Ventotenes salām, ko tā apkalpoja visu gadu, izmantojot jaukta tipa (pasažieru/transportlīdzekļu) kuģus. Tomēr tā konkurēja ar vienu privāto uzņēmēju par ātrgaitas pakalpojumiem, ko tā sniedza līnijā “Ponca/Formija” un “Ventotene/Formija”. |
| --- | --- |

(55)

Savukārt Caremar nesaskārās ar konkurenci savienojumos ar Poncas un Ventotenes salām, ko tā apkalpoja visu gadu, izmantojot jaukta tipa (pasažieru/transportlīdzekļu) kuģus. Tomēr tā konkurēja ar vienu privāto uzņēmēju par ātrgaitas pakalpojumiem, ko tā sniedza līnijā “Ponca/Formija” un “Ventotene/Formija”.

Caremar

2.2.   Kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu

Kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu

2.2.1.   Tiesiskais regulējums

Tiesiskais regulējums

| (56) | Lai izpildītu 2009. gada spriedumu, valsts līmenī piemērojamais tiesiskais regulējums ir sīki aprakstīts 57.-93. apsvērumā. |
| --- | --- |

(56)

Lai izpildītu 2009. gada spriedumu, valsts līmenī piemērojamais tiesiskais regulējums ir sīki aprakstīts 57.-93. apsvērumā.

2.2.1.1.   Tiesību akti, kas netika izskatīti 2005. gada lēmumā:

Tiesību akti, kas netika izskatīti 2005. gada lēmumā:

—   Karaļa 1936. gada 7. decembra dekrēts Nr. 2081 un Nr. 2082.

| (57) | Ar Karaļa 1936. gada 7. decembra dekrētu Nr. 2081 un Nr. 2082 (“1936. gada dekrēti”) izveidoja vairākas valsts nozīmes līnijas (linee di interesse nazionale) un pieņēma noteikumus par finansiālo atbalstu, kas nepieciešams to darbības īstenošanai. |
| --- | --- |

(57)

Ar Karaļa 1936. gada 7. decembra dekrētu Nr. 2081 un Nr. 2082 (“1936. gada dekrēti”) izveidoja vairākas valsts nozīmes līnijas (linee di interesse nazionale) un pieņēma noteikumus par finansiālo atbalstu, kas nepieciešams to darbības īstenošanai.

linee di interesse nazionale

| (58) | Lai nodrošinātu nepieciešamo pakalpojumu līmeni valsts nozīmes līnijās, ar Karaļa 1936. gada 7. decembra dekrētu Nr. 2081 (“Dekrēts 2081/1936”) izveidoja četras sabiedrības: Italia (atradās Dženovā), Lloyd Triestino (atradās Triestē), Tirrenia (atradās Neapolē) un Adriatica (atradās Venēcijā). Saskaņā ar Karaļa 1936. gada 7. decembra dekrētu Nr. 2082 (“Dekrēts 2082/1936”) vairākuma līdzdalība šajās sabiedrībās būtu jaunizveidotam valsts uzņēmumam (Finmare). |
| --- | --- |

(58)

Lai nodrošinātu nepieciešamo pakalpojumu līmeni valsts nozīmes līnijās, ar Karaļa 1936. gada 7. decembra dekrētu Nr. 2081 (“Dekrēts 2081/1936”) izveidoja četras sabiedrības: Italia (atradās Dženovā), Lloyd Triestino (atradās Triestē), Tirrenia (atradās Neapolē) un Adriatica (atradās Venēcijā). Saskaņā ar Karaļa 1936. gada 7. decembra dekrētu Nr. 2082 (“Dekrēts 2082/1936”) vairākuma līdzdalība šajās sabiedrībās būtu jaunizveidotam valsts uzņēmumam (Finmare).

Italia

Lloyd Triestino

Tirrenia

Adriatica

Finmare

| (59) | Valsts nozīmes līnijas tika sagrupētas četros sektoros, pamatojoties uz ģeogrāfisko kritēriju. Lai gan dažas valsts nozīmes līnijas bija valsts mēroga savienojumi starp kontinentu un lielākajām Itālijas salām, lielākā daļa no tām bija starptautiskas līnijas, kas savienoja Itāliju ar Amerikas un Āfrikas kontinentiem. Saskaņā ar Dekrēta 2081/1936 3. panta 4. punktu jūras pakalpojumu sniegšana katrā no šiem četriem sektoriem tika uzticēta četriem jaunizveidotiem uzņēmumiem uz divdesmit gadiem (no 1937. gada 1. janvāra) šādi:






  a) | I sektors (Amerika) – Italia; |
| --- | --- | --- |

(59)

Valsts nozīmes līnijas tika sagrupētas četros sektoros, pamatojoties uz ģeogrāfisko kritēriju. Lai gan dažas valsts nozīmes līnijas bija valsts mēroga savienojumi starp kontinentu un lielākajām Itālijas salām, lielākā daļa no tām bija starptautiskas līnijas, kas savienoja Itāliju ar Amerikas un Āfrikas kontinentiem. Saskaņā ar Dekrēta 2081/1936 3. panta 4. punktu jūras pakalpojumu sniegšana katrā no šiem četriem sektoriem tika uzticēta četriem jaunizveidotiem uzņēmumiem uz divdesmit gadiem (no 1937. gada 1. janvāra) šādi:

a)

I sektors (Amerika) – Italia;

Italia

| b) | II sektors (Āfrika aiz Suecas kanāla un Gibraltāra kanāla, Āzija aiz Suecas kanāla un Austrālija) – Lloyd Triestino; |
| --- | --- |

b)

II sektors (Āfrika aiz Suecas kanāla un Gibraltāra kanāla, Āzija aiz Suecas kanāla un Austrālija) – Lloyd Triestino;

Lloyd Triestino

| c) | III sektors (Tirēnu jūra un Lībija, Itālijas periplus, Vidusjūras rietumdaļa, Ziemeļeiropa aiz Gibraltāra kanāla) – Tirrenia; |
| --- | --- |

c)

III sektors (Tirēnu jūra un Lībija, Itālijas periplus, Vidusjūras rietumdaļa, Ziemeļeiropa aiz Gibraltāra kanāla) – Tirrenia;

Tirrenia

| d) | IV sektors (Adrijas jūra un Vidusjūras austrumu daļa) – Adriatica. |
| --- | --- |

d)

IV sektors (Adrijas jūra un Vidusjūras austrumu daļa) – Adriatica.

Adriatica

| (60) | Dekrēta 2081/1936 6. pants paredzēja iespēju pēc tam ar ministrijas dekrētu paplašināt valsts nozīmes līniju sarakstu, ja ar 1936. gada dekrētiem izveidotajām sabiedrībām tiktu piešķirta jauna līnija. |
| --- | --- |

(60)

Dekrēta 2081/1936 6. pants paredzēja iespēju pēc tam ar ministrijas dekrētu paplašināt valsts nozīmes līniju sarakstu, ja ar 1936. gada dekrētiem izveidotajām sabiedrībām tiktu piešķirta jauna līnija.

| (61) | Minētais pants arī noteica, ka, ja tas ir nepieciešams jūras pakalpojumu sniegšanai attiecīgajās līnijās, valsts ieguldījumu iepriekšminētajās sabiedrībās var veikt, pamatojoties uz sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kuru termiņš ir divdesmit gadi. Tāpēc tika noteikts, ka valsts subsīdiju apjoms tiks noteikts sabiedrisko pakalpojumu līgumos, kuru termiņš ir divdesmit gadi. |
| --- | --- |

(61)

Minētais pants arī noteica, ka, ja tas ir nepieciešams jūras pakalpojumu sniegšanai attiecīgajās līnijās, valsts ieguldījumu iepriekšminētajās sabiedrībās var veikt, pamatojoties uz sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kuru termiņš ir divdesmit gadi. Tāpēc tika noteikts, ka valsts subsīdiju apjoms tiks noteikts sabiedrisko pakalpojumu līgumos, kuru termiņš ir divdesmit gadi.

| (62) | Saskaņā ar Dekrēta 2081/1936 7. pantu valsts ieguldījumu var pārskatīt ik pēc četriem gadiem, ievērojot vairākus nosacījumus. Šā noteikuma mērķis bija nodrošināt, lai sabiedrības darbotos vairāk nekā 75 % no tām uzticētajām līnijām un lai to darbībai piešķirtā vidējā peļņas norma būtu no 4 % līdz 8 %. 1936. gada dekrēti nenorādīja finansēšanas shēmas kopējo budžetu. |
| --- | --- |

(62)

Saskaņā ar Dekrēta 2081/1936 7. pantu valsts ieguldījumu var pārskatīt ik pēc četriem gadiem, ievērojot vairākus nosacījumus. Šā noteikuma mērķis bija nodrošināt, lai sabiedrības darbotos vairāk nekā 75 % no tām uzticētajām līnijām un lai to darbībai piešķirtā vidējā peļņas norma būtu no 4 % līdz 8 %. 1936. gada dekrēti nenorādīja finansēšanas shēmas kopējo budžetu.

| (63) | Karaļa 1938. gada 12. maija dekrēts Nr. 781 paredzēja iespēju ar ministrijas dekrētu grozīt valsts nozīmes līniju sarakstu, kas paredzēts Dekrēta 2081/1936 2. pantā (un apstiprināts ar Ministrijas 1937. gada 5. janvāra dekrētu). Līniju saraksts tika grozīts ar Ministrijas 1938. gada 20. decembra dekrētu. |
| --- | --- |

(63)

Karaļa 1938. gada 12. maija dekrēts Nr. 781 paredzēja iespēju ar ministrijas dekrētu grozīt valsts nozīmes līniju sarakstu, kas paredzēts Dekrēta 2081/1936 2. pantā (un apstiprināts ar Ministrijas 1937. gada 5. janvāra dekrētu). Līniju saraksts tika grozīts ar Ministrijas 1938. gada 20. decembra dekrētu.

| (64) | Sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kas noslēgti saskaņā ar Dekrētu 2081/1936, termiņš beidzās 1956. gada 31. decembrī. Itālijas likumdevējs vēlāk pagarināja līgumu termiņu līdz 1962. gada 30. jūnijam (21). |
| --- | --- |

(64)

Sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kas noslēgti saskaņā ar Dekrētu 2081/1936, termiņš beidzās 1956. gada 31. decembrī. Itālijas likumdevējs vēlāk pagarināja līgumu termiņu līdz 1962. gada 30. jūnijam (21).

21

—   1953. gada 5. janvāra Likums Nr. 34 un 1959. gada 26. marta Likums Nr. 178.

| (65) | 1953. gada 5. janvāra Likums Nr. 34 (“Likums 34/1953”) un 1959. gada 26. marta Likums Nr. 178 (“Likumu 178/1959”), ar ko regulē vietējos pasta un komercpārvadājumu pakalpojumus, atļāva Jūras tirdzniecības ministrijai izsludināt publiskus iepirkumus, lai uzticētu pasta un pasta paku pārvadājumu pakalpojumus un tīri vietēja rakstura komercpakalpojumu sniegšanu privātām sabiedrībām. |
| --- | --- |

(65)

1953. gada 5. janvāra Likums Nr. 34 (“Likums 34/1953”) un 1959. gada 26. marta Likums Nr. 178 (“Likumu 178/1959”), ar ko regulē vietējos pasta un komercpārvadājumu pakalpojumus, atļāva Jūras tirdzniecības ministrijai izsludināt publiskus iepirkumus, lai uzticētu pasta un pasta paku pārvadājumu pakalpojumus un tīri vietēja rakstura komercpakalpojumu sniegšanu privātām sabiedrībām.

| (66) | Likums 34/1953 noteica četrus subsidētus sektorus, kuriem jāveic atsevišķi publiskie iepirkumi: a) Toskānas arhipelāgs; b) Neapoles rajona salas un Pontijas salas; c) Eolu salas; d) Egadu salas, Peladžiju salas, Ustika un Pantellerija. Ar Likumu 178/1959 tika pievienotas vēl šādi subsidētie sektori: e) Adrijas jūras baseina vidusdaļa; f) Adrijas jūras baseina augšdaļa. |
| --- | --- |

(66)

Likums 34/1953 noteica četrus subsidētus sektorus, kuriem jāveic atsevišķi publiskie iepirkumi: a) Toskānas arhipelāgs; b) Neapoles rajona salas un Pontijas salas; c) Eolu salas; d) Egadu salas, Peladžiju salas, Ustika un Pantellerija. Ar Likumu 178/1959 tika pievienotas vēl šādi subsidētie sektori: e) Adrijas jūras baseina vidusdaļa; f) Adrijas jūras baseina augšdaļa.

| (67) | Saskaņā ar Likuma 34/1953 4. pantu valsts piešķirtās subsīdijas iepriekš minēto pakalpojumu sniegšanai bija jānosaka sabiedrisko pakalpojumu līgumos, kuru termiņš ir divdesmit gadi. Tas pats noteikums attiecās arī uz līnijām, uz kurām attiecās Likums 178/1959. |
| --- | --- |

(67)

Saskaņā ar Likuma 34/1953 4. pantu valsts piešķirtās subsīdijas iepriekš minēto pakalpojumu sniegšanai bija jānosaka sabiedrisko pakalpojumu līgumos, kuru termiņš ir divdesmit gadi. Tas pats noteikums attiecās arī uz līnijām, uz kurām attiecās Likums 178/1959.

—   1962. gada 2. jūnija Likums Nr. 600.

| (68) | 1962. gada 2. jūnija Likums Nr. 600 (“Likums 600/1962”) reorganizēja jūras sabiedrisko pakalpojumu režīmu Itālijā. |
| --- | --- |

(68)

1962. gada 2. jūnija Likums Nr. 600 (“Likums 600/1962”) reorganizēja jūras sabiedrisko pakalpojumu režīmu Itālijā.

| (69) | Konkrētāk, Likuma 600/1962 2. pants noteica, ka Jūras tirdzniecības ministrijai un Italia, Lloyd Triestino, Tirrenia un Adriatica sabiedrībām ir jānoslēdz jauni sabiedrisko pakalpojumu līgumi. Šiem līgumiem būtu divdesmit gadu termiņš, un tie ietvertu: i) valsts nozīmes līniju sarakstu, ii) sīki izstrādātas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas uzliktas sabiedrībām, kuras apkalpo attiecīgās līnijas, un iii) sīki izstrādātus noteikumus par kompensāciju, ko valsts varētu piešķirt par attiecīgo līniju apkalpošanu. Tie stātos spēkā 1962. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(69)

Konkrētāk, Likuma 600/1962 2. pants noteica, ka Jūras tirdzniecības ministrijai un Italia, Lloyd Triestino, Tirrenia un Adriatica sabiedrībām ir jānoslēdz jauni sabiedrisko pakalpojumu līgumi. Šiem līgumiem būtu divdesmit gadu termiņš, un tie ietvertu: i) valsts nozīmes līniju sarakstu, ii) sīki izstrādātas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas uzliktas sabiedrībām, kuras apkalpo attiecīgās līnijas, un iii) sīki izstrādātus noteikumus par kompensāciju, ko valsts varētu piešķirt par attiecīgo līniju apkalpošanu. Tie stātos spēkā 1962. gada 1. jūlijā.

Italia

Lloyd Triestino

Tirrenia

Adriatica

| (70) | Kopējā valsts kompensācijas summa, kas jāpiešķir visiem uzņēmējiem, kuriem uzticēta līniju apkalpošana, bija noteikta Likuma 600/1962 6. pantā. Katram uzņēmējam piešķiramo ieguldījumu var pārskatīt reizi divos gados, ja mainās uzņēmēja ienākumi un izmaksas, ņemot vērā minētā likuma 8. pantā norādītos kritērijus. Lai izveidotu efektīvus stimulus, bija paredzēts, ka ieguldījumu varētu pārskatīt, to palielinot vai samazinot, ar nosacījumu, ka dažu likumā noteiktu ieņēmumu un izdevumu posteņu izmaiņas pārsniedz absolūto vērtību 1 % no bruto ieņēmumiem. Pārskatīšana varētu ietekmēt tikai minētās summas pārpalikuma daļu. |
| --- | --- |

(70)

Kopējā valsts kompensācijas summa, kas jāpiešķir visiem uzņēmējiem, kuriem uzticēta līniju apkalpošana, bija noteikta Likuma 600/1962 6. pantā. Katram uzņēmējam piešķiramo ieguldījumu var pārskatīt reizi divos gados, ja mainās uzņēmēja ienākumi un izmaksas, ņemot vērā minētā likuma 8. pantā norādītos kritērijus. Lai izveidotu efektīvus stimulus, bija paredzēts, ka ieguldījumu varētu pārskatīt, to palielinot vai samazinot, ar nosacījumu, ka dažu likumā noteiktu ieņēmumu un izdevumu posteņu izmaiņas pārsniedz absolūto vērtību 1 % no bruto ieņēmumiem. Pārskatīšana varētu ietekmēt tikai minētās summas pārpalikuma daļu.

2.2.1.2.   Tiesību akti, kas tika izskatīti 2005. gada lēmumā:

Tiesību akti, kas tika izskatīti 2005. gada lēmumā:

—   Likums Nr. 684/1974 un Prezidenta dekrēts Nr. 501/1979.

| (71) | 1974. gada 20. decembra Likums Nr. 684 par būtiskas valsts intereses jūras pakalpojumu pārstrukturēšanu (“Likums 684/1974”) atcēla Dekrētu 2081/1936 un Likumu Nr. 600/1962, kā arī jebkādu pretēju vai nesaderīgu rīcību, un paredzēja, ka 1974. gada 31. decembrī tiek izbeigti līgumi, kas noslēgti saskaņā ar Likumu 600/1962. |
| --- | --- |

(71)

1974. gada 20. decembra Likums Nr. 684 par būtiskas valsts intereses jūras pakalpojumu pārstrukturēšanu (“Likums 684/1974”) atcēla Dekrētu 2081/1936 un Likumu Nr. 600/1962, kā arī jebkādu pretēju vai nesaderīgu rīcību, un paredzēja, ka 1974. gada 31. decembrī tiek izbeigti līgumi, kas noslēgti saskaņā ar Likumu 600/1962.

| (72) | Likums 684/1974 nošķīra kravu pārvadājumu līnijas (4. pants), pasažieru pārvadājumu līnijas (6. pants) un savienojumus ar lielajām un mazajām Itālijas salām (8. pants). |
| --- | --- |

(72)

Likums 684/1974 nošķīra kravu pārvadājumu līnijas (4. pants), pasažieru pārvadājumu līnijas (6. pants) un savienojumus ar lielajām un mazajām Itālijas salām (8. pants).

| (73) | Atsaucoties uz jūras savienojumiem ar lielajām un mazajām Itālijas salām, 8. pants noteica atbilstību prasībām, kas saistītas ar attiecīgo reģionu, konkrēti Itālijas dienvidu, ekonomisko un sociālo attīstību. Šajā sakarā tas pats pants paredzēja, ka Finmare grupas sabiedrībām, kam uzticēts sniegt šādus pakalpojumus, piešķir subsīdijas saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kuru termiņš ir divdesmit gadi. |
| --- | --- |

(73)

Atsaucoties uz jūras savienojumiem ar lielajām un mazajām Itālijas salām, 8. pants noteica atbilstību prasībām, kas saistītas ar attiecīgo reģionu, konkrēti Itālijas dienvidu, ekonomisko un sociālo attīstību. Šajā sakarā tas pats pants paredzēja, ka Finmare grupas sabiedrībām, kam uzticēts sniegt šādus pakalpojumus, piešķir subsīdijas saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kuru termiņš ir divdesmit gadi.

Finmare

| (74) | Saskaņā ar 9. pantu sabiedrisko pakalpojumu līgumos bija jāiekļauj apkalpojamo līniju saraksts, pakalpojumu sniegšanas biežums, katrā līnijā izmantojamo kuģu veids un publiskā ieguldījuma apmērs. Šo summu varētu pārskatīt katru gadu, ja vismaz vienā no izmaksu elementiem, kas ņemti vērā tās aprēķinā, reģistrētas izmaiņas, kas ir lielākas par 5 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. |
| --- | --- |

(74)

Saskaņā ar 9. pantu sabiedrisko pakalpojumu līgumos bija jāiekļauj apkalpojamo līniju saraksts, pakalpojumu sniegšanas biežums, katrā līnijā izmantojamo kuģu veids un publiskā ieguldījuma apmērs. Šo summu varētu pārskatīt katru gadu, ja vismaz vienā no izmaksu elementiem, kas ņemti vērā tās aprēķinā, reģistrētas izmaiņas, kas ir lielākas par 5 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu.

| (75) | Attiecībā uz pasažieru pārvadājumu līnijām 6. pantā ir noteikts, ka trīs gadu laikā pēc likuma stāšanās spēkā tiek pārtraukti pasažieru pārvadājumi līnijās, ko apkalpo Italia, Lloyd Triestino, Adriatica un Tirrenia (šie jūras transporta pakalpojumi saskaņā ar likumu tika klasificēti kā Gestione stralcio dei servizi passeggeri). 7. pantā ir atzīta iespēja piešķirt kompensāciju, kas nodrošina šo četru sabiedrību ekonomisko līdzsvaru attiecībā uz minētajiem pakalpojumiem minēto trīs gadu laikā, pamatojoties uz ik gadu noslēgtajiem līgumiem. |
| --- | --- |

(75)

Attiecībā uz pasažieru pārvadājumu līnijām 6. pantā ir noteikts, ka trīs gadu laikā pēc likuma stāšanās spēkā tiek pārtraukti pasažieru pārvadājumi līnijās, ko apkalpo Italia, Lloyd Triestino, Adriatica un Tirrenia (šie jūras transporta pakalpojumi saskaņā ar likumu tika klasificēti kā Gestione stralcio dei servizi passeggeri). 7. pantā ir atzīta iespēja piešķirt kompensāciju, kas nodrošina šo četru sabiedrību ekonomisko līdzsvaru attiecībā uz minētajiem pakalpojumiem minēto trīs gadu laikā, pamatojoties uz ik gadu noslēgtajiem līgumiem.

Italia

Lloyd Triestino

Adriatica

Tirrenia

Gestione stralcio dei servizi passeggeri

| (76) | Attiecībā uz kravu pārvadājumu līnijām Likuma 684/1974 4. pants atļāva Jūras tirdzniecības ministram piešķirt subsīdijas Finmare grupas sabiedrībām vai nu jaunu jūras līniju izveidei (4. panta a) punkts), vai esošo līniju apkalpošanai (4. panta b) punkts), ja pēdējais minētais nav spējīgs sasniegt ekonomisko stabilitāti. Abus subsīdiju veidus varēja piešķirt ilgākais uz pieciem gadiem, un subsīdijas attiecībā uz esošajām līnijām bija jāpiešķir, pamatojoties uz ik gadu noslēgtajiem līgumiem. |
| --- | --- |

(76)

Attiecībā uz kravu pārvadājumu līnijām Likuma 684/1974 4. pants atļāva Jūras tirdzniecības ministram piešķirt subsīdijas Finmare grupas sabiedrībām vai nu jaunu jūras līniju izveidei (4. panta a) punkts), vai esošo līniju apkalpošanai (4. panta b) punkts), ja pēdējais minētais nav spējīgs sasniegt ekonomisko stabilitāti. Abus subsīdiju veidus varēja piešķirt ilgākais uz pieciem gadiem, un subsīdijas attiecībā uz esošajām līnijām bija jāpiešķir, pamatojoties uz ik gadu noslēgtajiem līgumiem.

Finmare

| (77) | Likums 684/1974 neparedzēja vispārēju budžeta piešķīrumu dažādām ar minēto likumu izveidotajām finansēšanas shēmām. |
| --- | --- |

(77)

Likums 684/1974 neparedzēja vispārēju budžeta piešķīrumu dažādām ar minēto likumu izveidotajām finansēšanas shēmām.

| (78) | Prezidenta 1979. gada 1. jūnija dekrēts Nr. 501, ar ko īsteno grozīto Likumu 684/1974 (“Dekrēts 501/1979”) (22), paredzēja sīki izstrādātus noteikumus par Likuma 684/1974 piemērošanu. Dekrēta 501/1979 3. pants precizēja, ka, lai piešķirtu Likuma 684/1974 7. pantā paredzēto kompensāciju, ir jāņem vērā visi valsts un starptautiskie pasažieru pārvadājumi, ko veic Italia, Lloyd Triestino, Tirrenia un Adriatica. |
| --- | --- |

(78)

Prezidenta 1979. gada 1. jūnija dekrēts Nr. 501, ar ko īsteno grozīto Likumu 684/1974 (“Dekrēts 501/1979”) (22), paredzēja sīki izstrādātus noteikumus par Likuma 684/1974 piemērošanu. Dekrēta 501/1979 3. pants precizēja, ka, lai piešķirtu Likuma 684/1974 7. pantā paredzēto kompensāciju, ir jāņem vērā visi valsts un starptautiskie pasažieru pārvadājumi, ko veic Italia, Lloyd Triestino, Tirrenia un Adriatica.

22

Italia

Lloyd Triestino

Tirrenia

Adriatica

| (79) | Dekrēta 501/1979 26. pants noteica, ka ikgadējā kompensācija par pasažieru pārvadājumu līniju apkalpošanu (Gestione stralcio dei servizi passeggeri) jānosaka, pamatojoties uz paredzamajām izmaksām un ieņēmumiem. Saskaņā ar minētā dekrēta 35. pantu kompensāciju par kravu pārvadājumu līniju apkalpošanu var pārskatīt līdz katra gada 30. jūnijam, lai nodrošinātu visu līniju ekonomisko stabilitāti. Dekrēta 501/1979 9. pantā ir precizēti dažādi elementi, kas jāņem vērā, aprēķinot sabiedrībām izmaksātās subsīdijas saskaņā ar Likuma 684/1974 4. panta b) punktu, 7. pantu un 8. pantu. |
| --- | --- |

(79)

Dekrēta 501/1979 26. pants noteica, ka ikgadējā kompensācija par pasažieru pārvadājumu līniju apkalpošanu (Gestione stralcio dei servizi passeggeri) jānosaka, pamatojoties uz paredzamajām izmaksām un ieņēmumiem. Saskaņā ar minētā dekrēta 35. pantu kompensāciju par kravu pārvadājumu līniju apkalpošanu var pārskatīt līdz katra gada 30. jūnijam, lai nodrošinātu visu līniju ekonomisko stabilitāti. Dekrēta 501/1979 9. pantā ir precizēti dažādi elementi, kas jāņem vērā, aprēķinot sabiedrībām izmaksātās subsīdijas saskaņā ar Likuma 684/1974 4. panta b) punktu, 7. pantu un 8. pantu.

Gestione stralcio dei servizi passeggeri

| (80) | Dekrēts 501/1979 arī noteica, ka izbraukšanas un ierašanās laiks katrā no sabiedrību apkalpotajām līnijām jāapstiprina ar ministrijas dekrētu, un pieprasīja, lai sabiedrības nomainītu savus kuģus, kas vecāki par 18 gadiem, ja vien ministrija skaidri neatceļ šo pienākumu. Turklāt izmantojamie kuģi bija atsevišķi jāiedala katrai sabiedrisko pakalpojumu līnijai. Šis ierobežojums, kas lika sabiedrībām regulāri atjaunot floti, radīja sabiedrībām īpašas saistības. |
| --- | --- |

(80)

Dekrēts 501/1979 arī noteica, ka izbraukšanas un ierašanās laiks katrā no sabiedrību apkalpotajām līnijām jāapstiprina ar ministrijas dekrētu, un pieprasīja, lai sabiedrības nomainītu savus kuģus, kas vecāki par 18 gadiem, ja vien ministrija skaidri neatceļ šo pienākumu. Turklāt izmantojamie kuģi bija atsevišķi jāiedala katrai sabiedrisko pakalpojumu līnijai. Šis ierobežojums, kas lika sabiedrībām regulāri atjaunot floti, radīja sabiedrībām īpašas saistības.

| (81) | Dekrēta 501/1979 40. pantā Jūras tirdzniecības ministram bija atļauts papildus parastajiem pakalpojumiem paredzēt papildpakalpojumu sniegšanu, kuru mērķis ir apmierināt ārkārtas prasības, kas saistītas ar valsts interesi vai lai atskaitītos par satiksmes pieaugumu. |
| --- | --- |

(81)

Dekrēta 501/1979 40. pantā Jūras tirdzniecības ministram bija atļauts papildus parastajiem pakalpojumiem paredzēt papildpakalpojumu sniegšanu, kuru mērķis ir apmierināt ārkārtas prasības, kas saistītas ar valsts interesi vai lai atskaitītos par satiksmes pieaugumu.

—   1975. gada 19. maija Likums Nr. 169.

| (82) | 1975. gada 19. maija Likums Nr. 169 par vietējo pasta un komercpārvadājumu pakalpojumu reorganizāciju (“Likums 169/1975”) reorganizēja vietējo pasta un komerciālo sabiedrisko pakalpojumu režīmu. |
| --- | --- |

(82)

1975. gada 19. maija Likums Nr. 169 par vietējo pasta un komercpārvadājumu pakalpojumu reorganizāciju (“Likums 169/1975”) reorganizēja vietējo pasta un komerciālo sabiedrisko pakalpojumu režīmu.

| (83) | Jo īpaši ar 1. pantu noteica trīs reģionālo sabiedrību izveidi, proti, Caremar, Siremar un Toremar, un tām uzticēja sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiecībā uz pasta un pasta paku pārvadāšanu, kā arī tikai vietēja rakstura komercpakalpojumu sniegšanu. Turklāt 1. pantā bija noteikts, ka Tirrenia saglabā vismaz 51 % līdzdalību katras šīs sabiedrības pamatkapitālā. Likuma 169/1975 2. pants atļāva Jūras tirdzniecības ministram piešķirt subsīdijas reģionālajām sabiedrībām saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kuru termiņš ir divdesmit gadi. |
| --- | --- |

(83)

Jo īpaši ar 1. pantu noteica trīs reģionālo sabiedrību izveidi, proti, Caremar, Siremar un Toremar, un tām uzticēja sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiecībā uz pasta un pasta paku pārvadāšanu, kā arī tikai vietēja rakstura komercpakalpojumu sniegšanu. Turklāt 1. pantā bija noteikts, ka Tirrenia saglabā vismaz 51 % līdzdalību katras šīs sabiedrības pamatkapitālā. Likuma 169/1975 2. pants atļāva Jūras tirdzniecības ministram piešķirt subsīdijas reģionālajām sabiedrībām saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kuru termiņš ir divdesmit gadi.

Caremar

Siremar

Toremar

Tirrenia

—   1986. gada 5. decembra Likums Nr. 856.

| (84) | 1986. gada 5. decembra Likums Nr. 856 par valsts flotes (Finmare grupas) pārstrukturēšanas normatīviem un pasākumiem, kas attiecas uz privāto kuģniecību (“Likums 856/1986”) paredzēja noteiktas izmaiņas jūras sabiedrisko pakalpojumu režīmā. |
| --- | --- |

(84)

1986. gada 5. decembra Likums Nr. 856 par valsts flotes (Finmare grupas) pārstrukturēšanas normatīviem un pasākumiem, kas attiecas uz privāto kuģniecību (“Likums 856/1986”) paredzēja noteiktas izmaiņas jūras sabiedrisko pakalpojumu režīmā.

Finmare

| (85) | Jo īpaši 1. pants noteica, ka kravu pārvadājumu līnijām, kas rada zaudējumus un ir būtiskas valsts ekonomikai, ir jāpiemēro valsts pārstrukturēšanas un finansiālā atbalsta programma. 2. pants paredzēja piešķirt šīm līnijām subsīdijas darbības uzsākšanai uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus (sākot no 1985. gada 1. janvāra). Jauna kuģa iegādes gadījumā uz pieciem gadiem tika piešķirtas subsīdijas darbības uzsākšanai, kuras nevarēja pārsniegt ieguldījuma summu (amortizācijas izmaksas un procenti). |
| --- | --- |

(85)

Jo īpaši 1. pants noteica, ka kravu pārvadājumu līnijām, kas rada zaudējumus un ir būtiskas valsts ekonomikai, ir jāpiemēro valsts pārstrukturēšanas un finansiālā atbalsta programma. 2. pants paredzēja piešķirt šīm līnijām subsīdijas darbības uzsākšanai uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus (sākot no 1985. gada 1. janvāra). Jauna kuģa iegādes gadījumā uz pieciem gadiem tika piešķirtas subsīdijas darbības uzsākšanai, kuras nevarēja pārsniegt ieguldījuma summu (amortizācijas izmaksas un procenti).

| (86) | Attiecībā uz savienojumu ar mazajām un lielajām salām ar 11. pantu tika grozīti kritēriji subsīdiju aprēķināšanai. Jo īpaši līdzsvara subsīdija bija jāaprēķina, pamatojoties uz starpību starp ieņēmumiem un pakalpojuma sniegšanas izmaksām, kas noteiktas, ņemot vērā vidējos un objektīvos parametrus, un tai bija jāietver saprātīga peļņa no ieguldītā kapitāla. Sabiedrisko pakalpojumu līgumos bija jāiekļauj konkrētas ziņas par elementiem, kas jāņem vērā subsīdijas aprēķinā, kā arī pilnīgs subsidēto līniju saraksts, grafiks un izmantojamie kuģi. Subsīdijas bija jāapstiprina Jūras tirdzniecības ministram, Valsts līdzdalības ministram un Valsts kases ministram. 7. punktā noteikts, ka pirmo piecu gadu laikā var piešķirt papildu subsīdiju, lai nodrošinātu atbalsta saņēmēju ekonomisko stabilitāti. |
| --- | --- |

(86)

Attiecībā uz savienojumu ar mazajām un lielajām salām ar 11. pantu tika grozīti kritēriji subsīdiju aprēķināšanai. Jo īpaši līdzsvara subsīdija bija jāaprēķina, pamatojoties uz starpību starp ieņēmumiem un pakalpojuma sniegšanas izmaksām, kas noteiktas, ņemot vērā vidējos un objektīvos parametrus, un tai bija jāietver saprātīga peļņa no ieguldītā kapitāla. Sabiedrisko pakalpojumu līgumos bija jāiekļauj konkrētas ziņas par elementiem, kas jāņem vērā subsīdijas aprēķinā, kā arī pilnīgs subsidēto līniju saraksts, grafiks un izmantojamie kuģi. Subsīdijas bija jāapstiprina Jūras tirdzniecības ministram, Valsts līdzdalības ministram un Valsts kases ministram. 7. punktā noteikts, ka pirmo piecu gadu laikā var piešķirt papildu subsīdiju, lai nodrošinātu atbalsta saņēmēju ekonomisko stabilitāti.

| (87) | Saskaņā ar 13. pantu Loyd Triestino apkalpotie jūras savienojumi Adrijas jūras baseina augšdaļā (Istrijas krasts) bija jānodod Adriatica. Turklāt saskaņā ar minētā panta 4. punktu uz jaukta tipa savienojumiem, kas pastāvēja 1986. gada 1. janvārī un ko apkalpoja Adriatica (23), attiecās Likuma 684/1974 8. un 9. panta noteikumi un turpmākie grozījumi (kas attiecas uz savienojumiem ar lielajām un mazajām Itālijas salām). Rezultātā Likuma 856/1986 11. pants kļuva piemērojams arī starptautiskajiem savienojumiem, ko apkalpoja Adriatica. |
| --- | --- |

(87)

Saskaņā ar 13. pantu Loyd Triestino apkalpotie jūras savienojumi Adrijas jūras baseina augšdaļā (Istrijas krasts) bija jānodod Adriatica. Turklāt saskaņā ar minētā panta 4. punktu uz jaukta tipa savienojumiem, kas pastāvēja 1986. gada 1. janvārī un ko apkalpoja Adriatica (23), attiecās Likuma 684/1974 8. un 9. panta noteikumi un turpmākie grozījumi (kas attiecas uz savienojumiem ar lielajām un mazajām Itālijas salām). Rezultātā Likuma 856/1986 11. pants kļuva piemērojams arī starptautiskajiem savienojumiem, ko apkalpoja Adriatica.

Loyd Triestino

Adriatic

Adriatica

23

Adriatic

| (88) | Likuma 856/1986 15. pants paredzēja izveidot valsts reģionālo sabiedrību (Saremar), kurai tiktu uzticēta to pasta un komercpakalpojumu sniegšana starp Sardīniju, Korsiku un tuvējām mazajām salām, kurus agrāk sniedza Tirrenia. |
| --- | --- |

(88)

Likuma 856/1986 15. pants paredzēja izveidot valsts reģionālo sabiedrību (Saremar), kurai tiktu uzticēta to pasta un komercpakalpojumu sniegšana starp Sardīniju, Korsiku un tuvējām mazajām salām, kurus agrāk sniedza Tirrenia.

Saremar

Tirrenia

| (89) | Likuma 856/1986 12. pants noteica, ka pakalpojumu tarifi jānosaka ar ministrijas dekrētu pēc pašu sabiedrību priekšlikuma. Iedzīvotājiem un viesstrādniekiem piemēroja atvieglotus sociālos tarifus. |
| --- | --- |

(89)

Likuma 856/1986 12. pants noteica, ka pakalpojumu tarifi jānosaka ar ministrijas dekrētu pēc pašu sabiedrību priekšlikuma. Iedzīvotājiem un viesstrādniekiem piemēroja atvieglotus sociālos tarifus.

| (90) | Tāpat kā Likums 684/1974 Likums 856/1986 neparedzēja vispārēju budžeta piešķīrumu attiecīgajām finansēšanas shēmām. |
| --- | --- |

(90)

Tāpat kā Likums 684/1974 Likums 856/1986 neparedzēja vispārēju budžeta piešķīrumu attiecīgajām finansēšanas shēmām.

—   1989. gada 4. marta Dekrētlikums Nr. 77, kas pārveidots par likumu ar 1989. gada 5. maija Likumu Nr. 160.

| (91) | Ar 1989. gada 4. marta Dekrētu Nr. 77 par steidzamiem noteikumiem attiecībā uz jūras transportu un koncesijām (“Dekrētlikums 77/1989”), kas pārveidots par likumu ar 1989. gada 5. maija Likumu Nr. 160, tika ieviesti pēdējie jauninājumi tiesiskajā regulējumā, ko piemēro sākotnējiem līgumiem attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem un kravu pārvadājumiem. |
| --- | --- |

(91)

Ar 1989. gada 4. marta Dekrētu Nr. 77 par steidzamiem noteikumiem attiecībā uz jūras transportu un koncesijām (“Dekrētlikums 77/1989”), kas pārveidots par likumu ar 1989. gada 5. maija Likumu Nr. 160, tika ieviesti pēdējie jauninājumi tiesiskajā regulējumā, ko piemēro sākotnējiem līgumiem attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem un kravu pārvadājumiem.

| (92) | Jo īpaši Dekrētlikuma 77/1989 9. pantā bija noteikts, ka no 1990. gada 1. janvāra līnijām, ko uzskata par būtiskām pasažieru un kravu pārvadājumu nodrošināšanai, var piešķirt līdzsvara subsīdijas. Apkalpojamās līnijas un pakalpojumu sniegšanas biežums bija jānosaka valsts iestādēm, pamatojoties uz to sabiedrību tehniskajiem priekšlikumiem, kurām bija uzticēta pakalpojuma sniegšana un kurām šajā nolūkā ik pēc pieciem gadiem bija jāiesniedz pakalpojumu sniegšanas plāns. |
| --- | --- |

(92)

Jo īpaši Dekrētlikuma 77/1989 9. pantā bija noteikts, ka no 1990. gada 1. janvāra līnijām, ko uzskata par būtiskām pasažieru un kravu pārvadājumu nodrošināšanai, var piešķirt līdzsvara subsīdijas. Apkalpojamās līnijas un pakalpojumu sniegšanas biežums bija jānosaka valsts iestādēm, pamatojoties uz to sabiedrību tehniskajiem priekšlikumiem, kurām bija uzticēta pakalpojuma sniegšana un kurām šajā nolūkā ik pēc pieciem gadiem bija jāiesniedz pakalpojumu sniegšanas plāns.

| (93) | Attiecībā uz savienojumiem ar salām 9. panta 3. punktā bija arī noteikts, ka līdzsvara subsīdijas summa bija jānosaka sabiedrisko pakalpojumu līgumos, izmantojot vidējos un objektīvus parametrus, kas izriet no valsts dzelzceļa uzņēmuma (Ferrovie dello Stato) piemērotajiem tarifiem par līdzvērtīgiem pakalpojumiem un attālumiem. |
| --- | --- |

(93)

Attiecībā uz savienojumiem ar salām 9. panta 3. punktā bija arī noteikts, ka līdzsvara subsīdijas summa bija jānosaka sabiedrisko pakalpojumu līgumos, izmantojot vidējos un objektīvus parametrus, kas izriet no valsts dzelzceļa uzņēmuma (Ferrovie dello Stato) piemērotajiem tarifiem par līdzvērtīgiem pakalpojumiem un attālumiem.

Ferrovie dello Stato

2.2.2.   Sākotnējie līgumi

Sākotnējie līgumi

| (94) | Sākotnējie līgumi ir sabiedrisko pakalpojumu līgumi, ko Itālija 1991. gada jūlijā ir noslēgusi ar katru no piecām bijušās Tirrenia grupas reģionālajām sabiedrībām. Šie līgumi bija vienādi visām bijušās Tirrenia grupas sabiedrībām, tostarp Tirrenia. Saskaņā ar 2. pantu sākotnējos līgumus piemēroja ar atpakaļejošu spēku, tiem stājoties spēkā no 1989. gada 1. janvāra, un to darbības termiņš bija līdz 2008. gada 31. decembrim. Sākotnējos līgumos tomēr bija paredzēts, ka ekonomiskās attiecības, kas attiecas uz 1989., 1990. un 1991. gadu, ir definētas kā ad hoc pasākumi, kas neveido šā lēmuma priekšmetu. |
| --- | --- |

(94)

Sākotnējie līgumi ir sabiedrisko pakalpojumu līgumi, ko Itālija 1991. gada jūlijā ir noslēgusi ar katru no piecām bijušās Tirrenia grupas reģionālajām sabiedrībām. Šie līgumi bija vienādi visām bijušās Tirrenia grupas sabiedrībām, tostarp Tirrenia. Saskaņā ar 2. pantu sākotnējos līgumus piemēroja ar atpakaļejošu spēku, tiem stājoties spēkā no 1989. gada 1. janvāra, un to darbības termiņš bija līdz 2008. gada 31. decembrim. Sākotnējos līgumos tomēr bija paredzēts, ka ekonomiskās attiecības, kas attiecas uz 1989., 1990. un 1991. gadu, ir definētas kā ad hoc pasākumi, kas neveido šā lēmuma priekšmetu.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

ad hoc

| (95) | Saskaņā ar sākotnējo līgumu 3. pantu gada subsīdijas apjoms tika noteikts, pamatojoties uz pieteikumu, ko atbalsta saņēmējs iesniedza katra finanšu gada februārī. Par pieteikumu notika starpministriju apspriedes, un pēc tam tas ar ministru dekrētu tika apstiprināts nākamā gada maijā. Ikgadējās subsīdijas mērķis bija sniegt sabiedrībai iespēju segt zaudējumus, kas tai radušies darbības izmaksu un ieņēmumu dēļ. |
| --- | --- |

(95)

Saskaņā ar sākotnējo līgumu 3. pantu gada subsīdijas apjoms tika noteikts, pamatojoties uz pieteikumu, ko atbalsta saņēmējs iesniedza katra finanšu gada februārī. Par pieteikumu notika starpministriju apspriedes, un pēc tam tas ar ministru dekrētu tika apstiprināts nākamā gada maijā. Ikgadējās subsīdijas mērķis bija sniegt sabiedrībai iespēju segt zaudējumus, kas tai radušies darbības izmaksu un ieņēmumu dēļ.

| (96) | Sākotnējo līgumu 5. pantā sīki izklāstīti dažādi ieņēmumu un izmaksu elementi, kas jāņem vērā, aprēķinot kompensāciju, kā arī peļņa no ieguldītā kapitāla saskaņā ar Likuma 856/1986 11. pantu. |
| --- | --- |

(96)

Sākotnējo līgumu 5. pantā sīki izklāstīti dažādi ieņēmumu un izmaksu elementi, kas jāņem vērā, aprēķinot kompensāciju, kā arī peļņa no ieguldītā kapitāla saskaņā ar Likuma 856/1986 11. pantu.

2.2.3.   Piecgades plāni

Piecgades plāni

| (97) | Sākotnējo līgumu 1. pantā bija noteikts, ka piecgades plānos jānosaka apkalpojamās līnijas un ostas, konkrētajiem jūras savienojumiem pielāgoto kuģu tipoloģija un jauda, ievērojamie biežumi un tarifi, ieskaitot atvieglotos tarifus, jo īpaši salu reģionu iedzīvotājiem domātie. |
| --- | --- |

(97)

Sākotnējo līgumu 1. pantā bija noteikts, ka piecgades plānos jānosaka apkalpojamās līnijas un ostas, konkrētajiem jūras savienojumiem pielāgoto kuģu tipoloģija un jauda, ievērojamie biežumi un tarifi, ieskaitot atvieglotos tarifus, jo īpaši salu reģionu iedzīvotājiem domātie.

| (98) | Pirmo piecgades plānu (periods no 1990. līdz 1994. gadam) apstiprināja ar Ministrijas 1990. gada 29. maija dekrētu un piemēroja ar atpakaļejošu spēku no 1990. gada 1. janvāra. Otrajā plānā, kas ietver 1995. līdz 1999. gadu un ko savukārt apstiprināja ar 1996. gada 14. maija dekrētu, līnijas un biežumi tika atstāti būtībā nemainīti. |
| --- | --- |

(98)

Pirmo piecgades plānu (periods no 1990. līdz 1994. gadam) apstiprināja ar Ministrijas 1990. gada 29. maija dekrētu un piemēroja ar atpakaļejošu spēku no 1990. gada 1. janvāra. Otrajā plānā, kas ietver 1995. līdz 1999. gadu un ko savukārt apstiprināja ar 1996. gada 14. maija dekrētu, līnijas un biežumi tika atstāti būtībā nemainīti.

| (99) | Trešais plāns (2000.–2004. gads), ko uzņēmumi iesniedza Itālijas iestādēm 1999. gada septembrī, netika apstiprināts 2005. gada lēmuma pieņemšanas laikā. Gaidot minētā plāna pieņemšanu, ar 2000. gada 8. marta dekrētu Tirrenia grupas uzņēmumiem tika piešķirtas tiesības saglabāt likuma Nr. 160/89 9. pantā paredzētos pakalpojumus saskaņā ar nosacījumiem, par kuriem vienojās 1994.–1999. gada piecgadu plānā, kas bija spēkā 1999. gadā. |
| --- | --- |

(99)

Trešais plāns (2000.–2004. gads), ko uzņēmumi iesniedza Itālijas iestādēm 1999. gada septembrī, netika apstiprināts 2005. gada lēmuma pieņemšanas laikā. Gaidot minētā plāna pieņemšanu, ar 2000. gada 8. marta dekrētu Tirrenia grupas uzņēmumiem tika piešķirtas tiesības saglabāt likuma Nr. 160/89 9. pantā paredzētos pakalpojumus saskaņā ar nosacījumiem, par kuriem vienojās 1994.–1999. gada piecgadu plānā, kas bija spēkā 1999. gadā.

Tirrenia

| (100) | Pēc 2005. gada lēmuma atcelšanas Itālijas iestādes informēja Komisiju, ka tā vietā, lai oficiāli pieņemtu piecgadu plānus 2000.–2004. gadam un 2005.–2008. gadam, tās veica ad hoc racionalizācijas pasākumus, lai padarītu pakalpojumus saskaņotākus vietējo kopienu vajadzībām, tomēr neveicot būtiskas izmaiņas sabiedrisko pakalpojumu sistēmā. Itālijas iestādes paskaidroja, ka ilgtermiņa plānošana vairs nav bijusi iespējama budžeta apsvērumu dēļ. |
| --- | --- |

(100)

Pēc 2005. gada lēmuma atcelšanas Itālijas iestādes informēja Komisiju, ka tā vietā, lai oficiāli pieņemtu piecgadu plānus 2000.–2004. gadam un 2005.–2008. gadam, tās veica ad hoc racionalizācijas pasākumus, lai padarītu pakalpojumus saskaņotākus vietējo kopienu vajadzībām, tomēr neveicot būtiskas izmaiņas sabiedrisko pakalpojumu sistēmā. Itālijas iestādes paskaidroja, ka ilgtermiņa plānošana vairs nav bijusi iespējama budžeta apsvērumu dēļ.

ad hoc

2.2.4.   Ikgadējā kompensācija

Ikgadējā kompensācija

2.2.4.1.   Kompensācija, kas novērtēta saskaņā ar 2005. gada lēmumu.

Kompensācija, kas novērtēta saskaņā ar 2005. gada lēmumu.

| (101) | Gada subsīdija atbilda tīrajiem zaudējumiem piecu gadu plānā minēto pakalpojumu darbībā, kam pievienoja mainīgu summu, kas atbilst ieguldītā kapitāla peļņai. Tīrais darbības zaudējums, kas radies no attiecīgajā periodā gūtajiem ieņēmumiem, un izmaksas, kas radušās, apkalpojot līnijas. |
| --- | --- |

(101)

Gada subsīdija atbilda tīrajiem zaudējumiem piecu gadu plānā minēto pakalpojumu darbībā, kam pievienoja mainīgu summu, kas atbilst ieguldītā kapitāla peļņai. Tīrais darbības zaudējums, kas radies no attiecīgajā periodā gūtajiem ieņēmumiem, un izmaksas, kas radušās, apkalpojot līnijas.

| (102) | Sākotnējie līgumi paredzēja ikgadējo līdzsvara subsīdiju izmaksāt šādi:






  a) | avansu 70 % apmērā no iepriekšējā gadā piešķirtās subsīdijas summas, kas maksājama katra gada martā; |
| --- | --- | --- |

(102)

Sākotnējie līgumi paredzēja ikgadējo līdzsvara subsīdiju izmaksāt šādi:

a)

avansu 70 % apmērā no iepriekšējā gadā piešķirtās subsīdijas summas, kas maksājama katra gada martā;

| b) | otru maksājumu katra gada jūnijā, kas ir vienāds ar 20 % no šīs subsīdijas; |
| --- | --- |

b)

otru maksājumu katra gada jūnijā, kas ir vienāds ar 20 % no šīs subsīdijas;

| c) | starpība, ko izmaksā gada beigās, atbilst starpībai starp iemaksātajām summām un iztrūkumu starp kārtējā gada darbības izmaksām un ieņēmumiem. Ja sabiedrība saņēma summu, kas ir lielāka par sniegto pakalpojumu tīrajām izmaksām (ieņēmumi mīnus zaudējumi), tad tās pienākums ir atmaksāt starpību piecpadsmit dienās pēc bilances apstiprināšanas. |
| --- | --- |

c)

starpība, ko izmaksā gada beigās, atbilst starpībai starp iemaksātajām summām un iztrūkumu starp kārtējā gada darbības izmaksām un ieņēmumiem. Ja sabiedrība saņēma summu, kas ir lielāka par sniegto pakalpojumu tīrajām izmaksām (ieņēmumi mīnus zaudējumi), tad tās pienākums ir atmaksāt starpību piecpadsmit dienās pēc bilances apstiprināšanas.

| (103) | Izmaksu elementi, kas ņemti vērā, aprēķinot ikgadējo kompensāciju, bija šādi: aģentūras komisijas maksa/iegādes izmaksas, ostu nodokļi/ostu tranzīta izmaksas un citas satiksmes izmaksas, darbības izmaksas, amortizācija, neto finanšu izmaksas, administrācijas izmaksas un citas izmaksas. Šie izmaksu elementi, kas pievienoti sākotnējiem līgumiem, visām reģionālajam sabiedrībām bija vienādi. |
| --- | --- |

(103)

Izmaksu elementi, kas ņemti vērā, aprēķinot ikgadējo kompensāciju, bija šādi: aģentūras komisijas maksa/iegādes izmaksas, ostu nodokļi/ostu tranzīta izmaksas un citas satiksmes izmaksas, darbības izmaksas, amortizācija, neto finanšu izmaksas, administrācijas izmaksas un citas izmaksas. Šie izmaksu elementi, kas pievienoti sākotnējiem līgumiem, visām reģionālajam sabiedrībām bija vienādi.

| (104) | Darbības izmaksas ietvēra apkalpes, tehniskās apkopes, apdrošināšanas, degvielas un minerāleļļu izmaksas. Postenis “Administrācija” galvenokārt ietvēra uz sauszemes nodarbinātā personāla un vietējās administrācijas izmaksas. |
| --- | --- |

(104)

Darbības izmaksas ietvēra apkalpes, tehniskās apkopes, apdrošināšanas, degvielas un minerāleļļu izmaksas. Postenis “Administrācija” galvenokārt ietvēra uz sauszemes nodarbinātā personāla un vietējās administrācijas izmaksas.

| (105) | Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegtajiem datiem reģionālo sabiedrību izmaksas (miljonos ITL) un subsīdijas apjoms laikposmā no 1992. līdz 2001. gadam (24) bija šāds (25). |
| --- | --- |

(105)

Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegtajiem datiem reģionālo sabiedrību izmaksas (miljonos ITL) un subsīdijas apjoms laikposmā no 1992. līdz 2001. gadam (24) bija šāds (25).

24

25

Adriatica

Adriatica

| Izmaksu elementi | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aģentūras komisijas maksas, utt. | 9 750,0 | 11 940,0 | 12 432,0 | 13 915,0 | 14 224,0 | 13 949,0 | 16 307,0 | 16 376,0 | 12 702,0 | 17 451,6 |
| Ostas nodokļi utt. | 12 268,0 | 13 249,0 | 15 137,0 | 19 357,0 | 20 292,0 | 20 915,0 | 24 007,0 | 23 503,0 | 21 241,0 | 31 257,2 |
| Darbības izmaksas | 64 942,0 | 66 079,0 | 78 385,0 | 83 169,0 | 90 140,0 | 97 448,0 | 96 426,0 | 83 486,0 | 80 622,0 | 100 151,6 |
| Amortizācija | 15 086,0 | 17 502,0 | 22 761,0 | 23 706,0 | 23 719,0 | 23 727,0 | 23 463,0 | 23 286,0 | 23 351,0 | 29 053,7 |
| Tīrais finanšu slogs | 4 626,0 | - 125,0 | 11 185,0 | 9 483,0 | 4 963,0 | - 3 031,0 | - 8 050,0 | - 12 440,0 | - 11 453,0 | - 4 172,7 |
| Administrācija | 16 318,0 | 15 685,0 | 15 720,0 | 14 653,0 | 13 938,0 | 13 952,0 | 14 688,0 | 14 877,0 | 14 735,0 | 14 194,8 |
| Citas izmaksas | 4 028,0 | - 139,0 | 2 913,0 | 2 051,0 | 2 819,0 | 7 371,0 | 8 968,0 | 2 021,0 | - 3 942,0 | - 4 116,5 |
| Kopējās izmaksas (A) | 127 018,0 | 124 191,0 | 158 533,0 | 166 334,0 | 170 095,0 | 174 331,0 | 175 809,0 | 151 109,0 | 137 256,0 | 183 819,8 |
| Darbības ieņēmumi (B) | 64 772,0 | 79 716,0 | 80 324,0 | 95 114,0 | 95 422,0 | 94 995,0 | 114 210,0 | 126 403,0 | 109 786,0 | 155 616,1 |
| Tīrā peļņa (B – A) | - 62 246,0 | - 44 475,0 | - 78 209,0 | - 71 220,0 | - 74 673,0 | - 79 336,0 | - 61 599,0 | - 24 706,0 | - 27 470,0 | - 28 203,7 |
| Peļņa no ieguldītā kapitāla | 8 258,0 | 10 615,0 | 7 819,0 | 9 304,0 | 7 935,0 | 5 788,0 | 5 271,0 | 3 646,0 | 4 377,0 | 6 147,7 |
| Ikgadējo subsīdiju apjoms | 70 504,0 | 55 090,0 | 86 028,0 | 80 524,0 | 82 608,0 | 85 124,0 | 66 870,0 | 28 352,0 | 31 847,0 | 34 351,4 |

Izmaksu elementi

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Aģentūras komisijas maksas, utt.

9 750,0

11 940,0

12 432,0

13 915,0

14 224,0

13 949,0

16 307,0

16 376,0

12 702,0

17 451,6

Ostas nodokļi utt.

12 268,0

13 249,0

15 137,0

19 357,0

20 292,0

20 915,0

24 007,0

23 503,0

21 241,0

31 257,2

Darbības izmaksas

64 942,0

66 079,0

78 385,0

83 169,0

90 140,0

97 448,0

96 426,0

83 486,0

80 622,0

100 151,6

Amortizācija

15 086,0

17 502,0

22 761,0

23 706,0

23 719,0

23 727,0

23 463,0

23 286,0

23 351,0

29 053,7

Tīrais finanšu slogs

4 626,0

- 125,0

11 185,0

9 483,0

4 963,0

- 3 031,0

- 8 050,0

- 12 440,0

- 11 453,0

- 4 172,7

Administrācija

16 318,0

15 685,0

15 720,0

14 653,0

13 938,0

13 952,0

14 688,0

14 877,0

14 735,0

14 194,8

Citas izmaksas

4 028,0

- 139,0

2 913,0

2 051,0

2 819,0

7 371,0

8 968,0

2 021,0

- 3 942,0

- 4 116,5

Kopējās izmaksas (A)

Kopējās izmaksas (A)

127 018,0

127 018,0

124 191,0

124 191,0

158 533,0

158 533,0

166 334,0

166 334,0

170 095,0

170 095,0

174 331,0

174 331,0

175 809,0

175 809,0

151 109,0

151 109,0

137 256,0

137 256,0

183 819,8

183 819,8

Darbības ieņēmumi (B)

64 772,0

79 716,0

80 324,0

95 114,0

95 422,0

94 995,0

114 210,0

126 403,0

109 786,0

155 616,1

Tīrā peļņa (B – A)

Tīrā peļņa (B – A)

- 62 246,0

- 62 246,0

- 44 475,0

- 44 475,0

- 78 209,0

- 78 209,0

- 71 220,0

- 71 220,0

- 74 673,0

- 74 673,0

- 79 336,0

- 79 336,0

- 61 599,0

- 61 599,0

- 24 706,0

- 24 706,0

- 27 470,0

- 27 470,0

- 28 203,7

- 28 203,7

Peļņa no ieguldītā kapitāla

8 258,0

10 615,0

7 819,0

9 304,0

7 935,0

5 788,0

5 271,0

3 646,0

4 377,0

6 147,7

Ikgadējo subsīdiju apjoms

Ikgadējo subsīdiju apjoms

70 504,0

70 504,0

55 090,0

55 090,0

86 028,0

86 028,0

80 524,0

80 524,0

82 608,0

82 608,0

85 124,0

85 124,0

66 870,0

66 870,0

28 352,0

28 352,0

31 847,0

31 847,0

34 351,4

34 351,4

Saremar

Saremar

| Izmaksu elementi | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aģentūras komisijas maksas, utt. | 697,0 | 1 108,0 | 1 386,7 | 1 672,9 | 1 566,7 | 1 624,0 | 1 233,0 | 1 786,4 | 1 405,8 | 1 319,0 |
| Ostas nodokļi utt. | 2 308,0 | 2 505,0 | 1 929,8 | 1 898,4 | 1 776,8 | 2 099,1 | 2 508,0 | 2 096,4 | 2 250,0 | 2 265,4 |
| Darbības izmaksas | 22 213,0 | 24 077,0 | 23 570,7 | 23 433,8 | 26 129,1 | 26 664,2 | 28 112,0 | 29 883,9 | 23 914,8 | 20 094,0 |
| Amortizācija | 3 099,0 | 3 733,0 | 3 976,8 | 3 959,8 | 3 611,8 | 3 300,5 | 3 352,0 | 3 400,4 | 3 369,0 | 3 559,1 |
| Tīrais finanšu slogs | 7,0 | - 906,0 | - 862,7 | - 895,0 | - 2 233,5 | - 2 451,6 | - 3 011,0 | - 2 933,8 | - 313,0 | 119,5 |
| Administrācija | 3 574,0 | 3 503,0 | 3 627,1 | 3 538,0 | 3 619,4 | 3 589,9 | 3 851,0 | 3 843,8 | 3 401,0 | 3 508,7 |
| Citas izmaksas | 1 621,0 | 1 918,0 | 1 666,8 | 997,8 | 502,9 | 1 827,3 | 3 557,0 | 2 141,7 | 2 272,0 | 239,9 |
| Kopējās izmaksas (A) | 33 519,0 | 35 938,0 | 35 295,2 | 34 605,7 | 34 973,2 | 36 653,4 | 39 602,0 | 40 218,8 | 36 299,6 | 31 105,6 |
| Darbības ieņēmumi (B) | 7 464,0 | 8 365,0 | 9 383,8 | 11 396,6 | 11 533,5 | 11 746,7 | 11 744,0 | 12 425,6 | 12 652,0 | 13 456,1 |
| Tīrā peļņa (B – A) | - 26 055,0 | - 27 573,0 | - 25 911,4 | - 23 209,1 | - 23 439,7 | - 24 906,7 | - 27 858,0 | - 27 793,2 | - 23 647,6 | - 17 649,5 |
| Peļņa no ieguldītā kapitāla | 1 342,0 | 2 641,0 | 1 606,2 | 1 781,6 | 1 560,4 | 1 172,8 | 973,0 | 738,8 | 828,0 | 1 075,6 |
| Ikgadējo subsīdiju apjoms | 27 397,0 | 30 214,0 | 27 517,6 | 24 990,7 | 25 000,1 | 26 079,5 | 28 831,0 | 28 532,0 | 24 475,6 | 18 725,1 |

Izmaksu elementi

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Aģentūras komisijas maksas, utt.

697,0

1 108,0

1 386,7

1 672,9

1 566,7

1 624,0

1 233,0

1 786,4

1 405,8

1 319,0

Ostas nodokļi utt.

2 308,0

2 505,0

1 929,8

1 898,4

1 776,8

2 099,1

2 508,0

2 096,4

2 250,0

2 265,4

Darbības izmaksas

22 213,0

24 077,0

23 570,7

23 433,8

26 129,1

26 664,2

28 112,0

29 883,9

23 914,8

20 094,0

Amortizācija

3 099,0

3 733,0

3 976,8

3 959,8

3 611,8

3 300,5

3 352,0

3 400,4

3 369,0

3 559,1

Tīrais finanšu slogs

7,0

- 906,0

- 862,7

- 895,0

- 2 233,5

- 2 451,6

- 3 011,0

- 2 933,8

- 313,0

119,5

Administrācija

3 574,0

3 503,0

3 627,1

3 538,0

3 619,4

3 589,9

3 851,0

3 843,8

3 401,0

3 508,7

Citas izmaksas

1 621,0

1 918,0

1 666,8

997,8

502,9

1 827,3

3 557,0

2 141,7

2 272,0

239,9

Kopējās izmaksas (A)

Kopējās izmaksas (A)

33 519,0

33 519,0

35 938,0

35 938,0

35 295,2

35 295,2

34 605,7

34 605,7

34 973,2

34 973,2

36 653,4

36 653,4

39 602,0

39 602,0

40 218,8

40 218,8

36 299,6

36 299,6

31 105,6

31 105,6

Darbības ieņēmumi (B)

7 464,0

8 365,0

9 383,8

11 396,6

11 533,5

11 746,7

11 744,0

12 425,6

12 652,0

13 456,1

Tīrā peļņa (B – A)

Tīrā peļņa (B – A)

- 26 055,0

- 26 055,0

- 27 573,0

- 27 573,0

- 25 911,4

- 25 911,4

- 23 209,1

- 23 209,1

- 23 439,7

- 23 439,7

- 24 906,7

- 24 906,7

- 27 858,0

- 27 858,0

- 27 793,2

- 27 793,2

- 23 647,6

- 23 647,6

- 17 649,5

- 17 649,5

Peļņa no ieguldītā kapitāla

1 342,0

2 641,0

1 606,2

1 781,6

1 560,4

1 172,8

973,0

738,8

828,0

1 075,6

Ikgadējo subsīdiju apjoms

Ikgadējo subsīdiju apjoms

27 397,0

27 397,0

30 214,0

30 214,0

27 517,6

27 517,6

24 990,7

24 990,7

25 000,1

25 000,1

26 079,5

26 079,5

28 831,0

28 831,0

28 532,0

28 532,0

24 475,6

24 475,6

18 725,1

18 725,1

Toremar

Toremar

| Izmaksu elementi | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aģentūras komisijas maksas, utt. | 3 743,0 | 4 651,0 | 4 897,0 | 4 767,7 | 4 932,8 | 5 356,3 | 3 687,0 | 2 433,0 | 3 660,0 | 1 808,7 |
| Ostas nodokļi utt. | 3 279,0 | 3 141,0 | 2 871,5 | 3 050,7 | 3 380,1 | 3 512,1 | 4 311,0 | 3 839,9 | 4 513,0 | 4 596,3 |
| Darbības izmaksas | 26 980,0 | 27 398,0 | 30 740,3 | 32 605,1 | 34 738,3 | 34 875,0 | 34 539,0 | 36 411,1 | 31 448,0 | 30 796,0 |
| Amortizācija | 5 218,0 | 5 210,0 | 5 171,1 | 5 164,7 | 5 176,0 | 5 180,8 | 5 151,0 | 5 158,3 | 5 169,0 | 5 634,4 |
| Tīrais finanšu slogs | - 264,0 | - 2 273,0 | - 2 456,6 | - 2 784,1 | - 3 860,2 | - 4 706,8 | - 4 777,0 | - 4 326,5 | - 3 590,0 | - 3 595,1 |
| Administrācija | 3 535,0 | 3 107,0 | 3 424,8 | 3 259,3 | 3 259,3 | 3 553,8 | 3 291,0 | 3 655,4 | 3 632,0 | 3 631,1 |
| Citas izmaksas | 1 020,0 | 3 673,0 | 3 048,5 | 1 923,9 | 2 889,8 | 1 133,9 | 4 599,0 | 668,9 | 843,0 | 2 031,7 |
| Kopējās izmaksas (A) | 43 511,0 | 44 907,0 | 47 696,6 | 47 987,3 | 50 516,1 | 48 905,1 | 50 801,0 | 47 840,1 | 45 675,0 | 44 903,1 |
| Darbības ieņēmumi (B) | 27 406,0 | 30 750,0 | 32 759,6 | 31 968,5 | 32 483,3 | 31 200,8 | 29 996,0 | 32 362,0 | 34 577,0 | 35 573,5 |
| Tīrā peļņa (B – A) | - 16 105,0 | - 14 157,0 | - 14 937,0 | - 16 018,8 | - 18 032,8 | - 17 704,3 | - 20 805,0 | - 15 478,1 | - 11 098,0 | - 9 329,5 |
| Peļņa no ieguldītā kapitāla | 1 367,0 | 2 145,0 | 1 312,1 | 1 408,0 | 1 285,0 | 936,5 | 718,0 | 588,1 | 1 993,0 | 3 033,6 |
| Ikgadējo subsīdiju apjoms | 17 472,0 | 16 302,0 | 16 249,1 | 17 426,8 | 19 317,8 | 18 640,8 | 21 523,0 | 16 066,2 | 13 091,0 | 12 363,1 |

Izmaksu elementi

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Aģentūras komisijas maksas, utt.

3 743,0

4 651,0

4 897,0

4 767,7

4 932,8

5 356,3

3 687,0

2 433,0

3 660,0

1 808,7

Ostas nodokļi utt.

3 279,0

3 141,0

2 871,5

3 050,7

3 380,1

3 512,1

4 311,0

3 839,9

4 513,0

4 596,3

Darbības izmaksas

26 980,0

27 398,0

30 740,3

32 605,1

34 738,3

34 875,0

34 539,0

36 411,1

31 448,0

30 796,0

Amortizācija

5 218,0

5 210,0

5 171,1

5 164,7

5 176,0

5 180,8

5 151,0

5 158,3

5 169,0

5 634,4

Tīrais finanšu slogs

- 264,0

- 2 273,0

- 2 456,6

- 2 784,1

- 3 860,2

- 4 706,8

- 4 777,0

- 4 326,5

- 3 590,0

- 3 595,1

Administrācija

3 535,0

3 107,0

3 424,8

3 259,3

3 259,3

3 553,8

3 291,0

3 655,4

3 632,0

3 631,1

Citas izmaksas

1 020,0

3 673,0

3 048,5

1 923,9

2 889,8

1 133,9

4 599,0

668,9

843,0

2 031,7

Kopējās izmaksas (A)

Kopējās izmaksas (A)

43 511,0

43 511,0

44 907,0

44 907,0

47 696,6

47 696,6

47 987,3

47 987,3

50 516,1

50 516,1

48 905,1

48 905,1

50 801,0

50 801,0

47 840,1

47 840,1

45 675,0

45 675,0

44 903,1

44 903,1

Darbības ieņēmumi (B)

27 406,0

30 750,0

32 759,6

31 968,5

32 483,3

31 200,8

29 996,0

32 362,0

34 577,0

35 573,5

Tīrā peļņa (B – A)

Tīrā peļņa (B – A)

- 16 105,0

- 16 105,0

- 14 157,0

- 14 157,0

- 14 937,0

- 14 937,0

- 16 018,8

- 16 018,8

- 18 032,8

- 18 032,8

- 17 704,3

- 17 704,3

- 20 805,0

- 20 805,0

- 15 478,1

- 15 478,1

- 11 098,0

- 11 098,0

- 9 329,5

- 9 329,5

Peļņa no ieguldītā kapitāla

1 367,0

2 145,0

1 312,1

1 408,0

1 285,0

936,5

718,0

588,1

1 993,0

3 033,6

Ikgadējo subsīdiju apjoms

Ikgadējo subsīdiju apjoms

17 472,0

17 472,0

16 302,0

16 302,0

16 249,1

16 249,1

17 426,8

17 426,8

19 317,8

19 317,8

18 640,8

18 640,8

21 523,0

21 523,0

16 066,2

16 066,2

13 091,0

13 091,0

12 363,1

12 363,1

Siremar

Siremar

| Izmaksu elementi | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aģentūras komisijas maksas, utt. | 3 180,0 | 3 786,0 | 3 398,9 | 3 224,1 | 3 146,6 | 3 501,1 | 3 691,5 | 4 799,0 | 4 065,7 | 3 604,4 |
| Ostas nodokļi utt. | 5 545,0 | 5 338,0 | 5 622,1 | 5 837,5 | 6 181,2 | 6 421,2 | 6 793,1 | 6 982,9 | 7 604,8 | 7 532,9 |
| Darbības izmaksas | 56 391,0 | 55 740,0 | 56 771,1 | 59 664,1 | 65 284,6 | 76 630,0 | 81 153,8 | 85 560,1 | 73 500,7 | 77 345,1 |
| Amortizācija | 10 174,0 | 11 203,0 | 10 767,7 | 10 991,8 | 10 968,5 | 10 918,0 | 11 008,6 | 12 494,6 | 13 734,1 | 14 419,6 |
| Tīrais finanšu slogs | - 1 415,0 | - 5 007,0 | - 5 044,9 | - 5 621,5 | - 7 387,7 | - 8 690,0 | - 10 215,8 | - 7 687,0 | - 4 226,3 | 3 516,1 |
| Administrācija | 4 462,0 | 4 064,0 | 4 179,8 | 4 522,4 | 4 845,4 | 5 251,0 | 4 479,9 | 4 515,3 | 4 903,9 | 4 418,4 |
| Citas izmaksas | 1 206,0 | 721,0 | 2 855,0 | 2 329,1 | 2 896,0 | 3 505,6 | 9 652,0 | 3 946,2 | 3 298,2 | 3 270,4 |
| Kopējās izmaksas | 79 543,0 | 75 845,0 | 78 549,7 | 80 947,5 | 85 934,6 | 97 536,9 | 106 563,1 | 110 611,1 | 102 881,1 | 114 106,7 |
| Darbības ieņēmumi (B) | 26 903,0 | 30 444,0 | 32 845,7 | 33 847,0 | 32 724,0 | 35 203,5 | 37 244,8 | 40 274,2 | 43 335,0 | 47 314,3 |
| Tīrā peļņa (B – A) | - 52 640,0 | - 45 401,0 | - 45 704,0 | - 47 100,5 | - 53 210,6 | - 62 333,4 | - 69 318,3 | - 70 336,9 | - 59 546,1 | - 66 792,4 |
| Peļņa no ieguldītā kapitāla | 2 874,0 | 5 334,0 | 3 336,0 | 4 363,7 | 3 888,4 | 3 155,1 | 2 599,3 | 2 211,2 | 3 940,0 | 4 248,2 |
| Ikgadējo subsīdiju apjoms | 55 514,0 | 50 735,0 | 49 040,0 | 51 464,2 | 57 099,0 | 65 488,5 | 71 917,6 | 72 548,1 | 63 486,1 | 71 040,6 |

Izmaksu elementi

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Aģentūras komisijas maksas, utt.

3 180,0

3 786,0

3 398,9

3 224,1

3 146,6

3 501,1

3 691,5

4 799,0

4 065,7

3 604,4

Ostas nodokļi utt.

5 545,0

5 338,0

5 622,1

5 837,5

6 181,2

6 421,2

6 793,1

6 982,9

7 604,8

7 532,9

Darbības izmaksas

56 391,0

55 740,0

56 771,1

59 664,1

65 284,6

76 630,0

81 153,8

85 560,1

73 500,7

77 345,1

Amortizācija

10 174,0

11 203,0

10 767,7

10 991,8

10 968,5

10 918,0

11 008,6

12 494,6

13 734,1

14 419,6

Tīrais finanšu slogs

- 1 415,0

- 5 007,0

- 5 044,9

- 5 621,5

- 7 387,7

- 8 690,0

- 10 215,8

- 7 687,0

- 4 226,3

3 516,1

Administrācija

4 462,0

4 064,0

4 179,8

4 522,4

4 845,4

5 251,0

4 479,9

4 515,3

4 903,9

4 418,4

Citas izmaksas

1 206,0

721,0

2 855,0

2 329,1

2 896,0

3 505,6

9 652,0

3 946,2

3 298,2

3 270,4

Kopējās izmaksas

Kopējās izmaksas

79 543,0

79 543,0

75 845,0

75 845,0

78 549,7

78 549,7

80 947,5

80 947,5

85 934,6

85 934,6

97 536,9

97 536,9

106 563,1

106 563,1

110 611,1

110 611,1

102 881,1

102 881,1

114 106,7

114 106,7

Darbības ieņēmumi (B)

26 903,0

30 444,0

32 845,7

33 847,0

32 724,0

35 203,5

37 244,8

40 274,2

43 335,0

47 314,3

Tīrā peļņa (B – A)

Tīrā peļņa (B – A)

- 52 640,0

- 52 640,0

- 45 401,0

- 45 401,0

- 45 704,0

- 45 704,0

- 47 100,5

- 47 100,5

- 53 210,6

- 53 210,6

- 62 333,4

- 62 333,4

- 69 318,3

- 69 318,3

- 70 336,9

- 70 336,9

- 59 546,1

- 59 546,1

- 66 792,4

- 66 792,4

Peļņa no ieguldītā kapitāla

2 874,0

5 334,0

3 336,0

4 363,7

3 888,4

3 155,1

2 599,3

2 211,2

3 940,0

4 248,2

Ikgadējo subsīdiju apjoms

Ikgadējo subsīdiju apjoms

55 514,0

55 514,0

50 735,0

50 735,0

49 040,0

49 040,0

51 464,2

51 464,2

57 099,0

57 099,0

65 488,5

65 488,5

71 917,6

71 917,6

72 548,1

72 548,1

63 486,1

63 486,1

71 040,6

71 040,6

Caremar

Caremar

| | |
| --- | --- |

(106)

| (106) | Attiecībā uz ieguldītā kapitāla atdevi ir pieejamas absolūtās summas visam periodam (1992.–2001. gadam). Turklāt Itālija iesniedza Komisijai ieguldītā kapitāla atdeves koeficientu, kas pieņemts no 1998. gada līdz 2001. gadam, kas liecina, ka šajos gados tas svārstījās no 1,6 % līdz 8 %.










  Gads | Adriatica | Saremar | Toremar | Siremar | Caremar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | - | 7,1 % | 1,90 % | 2,70 % | 3,30 % |
| 1999 | 2,30 % | - | 1,60 % | 2,10 % | 2,50 % |
| 2000 | 2,20 % | 6,10 % | 5,90 % | 4,90 % | 3,90 % |
| 2001 | 2,30 % | 8,00 % | 8,00 % | 5,00 % | 6,70 % |

Attiecībā uz ieguldītā kapitāla atdevi ir pieejamas absolūtās summas visam periodam (1992.–2001. gadam). Turklāt Itālija iesniedza Komisijai ieguldītā kapitāla atdeves koeficientu, kas pieņemts no 1998. gada līdz 2001. gadam, kas liecina, ka šajos gados tas svārstījās no 1,6 % līdz 8 %.

Gads

Adriatica

Saremar

Toremar

Siremar

Caremar

1998

-

7,1 %

1,90 %

2,70 %

3,30 %

1999

2,30 %

-

1,60 %

2,10 %

2,50 %

2000

2,20 %

6,10 %

5,90 %

4,90 %

3,90 %

2001

2,30 %

8,00 %

8,00 %

5,00 %

6,70 %

| (107) | Turklāt Itālija iesniedza pārskatus par katru sabiedrību par periodu no 1992. līdz 2001. gadam un precizēja faktorus, kas attiecībā uz katru sabiedrību ietekmēja izmaksu līmeni un rezultātā arī kompensāciju. |
| --- | --- |

(107)

Turklāt Itālija iesniedza pārskatus par katru sabiedrību par periodu no 1992. līdz 2001. gadam un precizēja faktorus, kas attiecībā uz katru sabiedrību ietekmēja izmaksu līmeni un rezultātā arī kompensāciju.

| (108) | Jo īpaši attiecībā uz Adriatica starptautiskie savienojumi ar bijušo Dienvidslāviju un Albāniju gadu gaitā ir pieredzējuši būtiskas satiksmes izmaiņas, ko izraisīja politiskā situācija reģionā. Ievērojamās izmaiņas gada subsīdijas apjomā (pēdējā kolonna) Itālijas iestādes pamatoja ar darbības tīro izmaksu svārstībām starptautiskajos savienojumos ar Albāniju un bijušo Dienvidslāviju, kuru dēļ pakalpojumi tika pārtraukti, ņemot vērā politisko situāciju Balkānos. Turklāt, 2000. gadā pārtraucot savienojumus ar Grieķiju, samazinājās darbības izmaksas. Savukārt darbības tīrās izmaksas un gada subsīdijas prasības par kabotāžas savienojumiem ar Tremiti arhipelāgu bija pilnīgi stabilas no 1992. līdz 2001. gadam. |
| --- | --- |

(108)

Jo īpaši attiecībā uz Adriatica starptautiskie savienojumi ar bijušo Dienvidslāviju un Albāniju gadu gaitā ir pieredzējuši būtiskas satiksmes izmaiņas, ko izraisīja politiskā situācija reģionā. Ievērojamās izmaiņas gada subsīdijas apjomā (pēdējā kolonna) Itālijas iestādes pamatoja ar darbības tīro izmaksu svārstībām starptautiskajos savienojumos ar Albāniju un bijušo Dienvidslāviju, kuru dēļ pakalpojumi tika pārtraukti, ņemot vērā politisko situāciju Balkānos. Turklāt, 2000. gadā pārtraucot savienojumus ar Grieķiju, samazinājās darbības izmaksas. Savukārt darbības tīrās izmaksas un gada subsīdijas prasības par kabotāžas savienojumiem ar Tremiti arhipelāgu bija pilnīgi stabilas no 1992. līdz 2001. gadam.

Adriatica

| (109) | Attiecībā uz Saremar, relatīvā darbības izmaksu stabilitāte, kas reģistrēta no 1992. līdz 2001. gadam, bija atkarīga no kompānijas sniegto pakalpojumu – pārsvarā kabotāžas savienojumu starp Sardīniju un tuvējām salām – rakstura, kas atbilda galvenokārt vietējo iedzīvotāju vajadzībām un tāpēc nebija pakļauts spēcīgām pieprasījuma un piedāvājuma izmaiņām. Sabiedrības piedāvātie pakalpojumi biežuma un grafika ziņā lielākoties palika nemainīgi, jo spēkā stājās sākotnējie līgumi, (26) un attiecīgajā gadā tie praktiski nemainījās. Šī situācija izskaidro Saremar saņemto gada subsīdiju relatīvi stabilo līmeni. |
| --- | --- |

(109)

Attiecībā uz Saremar, relatīvā darbības izmaksu stabilitāte, kas reģistrēta no 1992. līdz 2001. gadam, bija atkarīga no kompānijas sniegto pakalpojumu – pārsvarā kabotāžas savienojumu starp Sardīniju un tuvējām salām – rakstura, kas atbilda galvenokārt vietējo iedzīvotāju vajadzībām un tāpēc nebija pakļauts spēcīgām pieprasījuma un piedāvājuma izmaiņām. Sabiedrības piedāvātie pakalpojumi biežuma un grafika ziņā lielākoties palika nemainīgi, jo spēkā stājās sākotnējie līgumi, (26) un attiecīgajā gadā tie praktiski nemainījās. Šī situācija izskaidro Saremar saņemto gada subsīdiju relatīvi stabilo līmeni.

Sarema

26

Saremar

| (110) | Toremar apkalpoja vietējos savienojumus ar Toskānas arhipelāga salām, kas bija pakļautas nelielām piedāvājuma un pieprasījuma atšķirībām, pamatojot relatīvo izmaksu izmaiņu trūkumu. Valsts sabiedrības sniegtie pakalpojumi 2000. gadā biežuma un grafiku ziņā bija tādi paši kā tie, kas tika sniegti 1992. gadā (27), un nemainījās visu gadu neatkarīgi no pieprasījuma sezonālajām izmaiņām. Gada subsīdijas līmenis šajos gados bija diezgan stabils. |
| --- | --- |

(110)

Toremar apkalpoja vietējos savienojumus ar Toskānas arhipelāga salām, kas bija pakļautas nelielām piedāvājuma un pieprasījuma atšķirībām, pamatojot relatīvo izmaksu izmaiņu trūkumu. Valsts sabiedrības sniegtie pakalpojumi 2000. gadā biežuma un grafiku ziņā bija tādi paši kā tie, kas tika sniegti 1992. gadā (27), un nemainījās visu gadu neatkarīgi no pieprasījuma sezonālajām izmaiņām. Gada subsīdijas līmenis šajos gados bija diezgan stabils.

Toremar

27

| (111) | Siremar sniegtie pakalpojumi tika uzskatīti par salīdzināmiem ar Saremar un Toremar sniegtajiem pakalpojumiem: kopš sabiedrisko pakalpojumu līguma stāšanās spēkā piedāvājums bija stabils, un sezonālās atšķirības to tik tikko ietekmēja. Sabiedrības augstās darbības izmaksas, salīdzinot ar ieņēmumiem, tika izskaidrotas ar līniju skaitu (18 regulārās līnijas), kas tika apkalpotas, lai izpildītu to 14 salu iedzīvotāju pārvietošanās iespēju prasības, kas atrodas netālu no Sicīlijas. |
| --- | --- |

(111)

Siremar sniegtie pakalpojumi tika uzskatīti par salīdzināmiem ar Saremar un Toremar sniegtajiem pakalpojumiem: kopš sabiedrisko pakalpojumu līguma stāšanās spēkā piedāvājums bija stabils, un sezonālās atšķirības to tik tikko ietekmēja. Sabiedrības augstās darbības izmaksas, salīdzinot ar ieņēmumiem, tika izskaidrotas ar līniju skaitu (18 regulārās līnijas), kas tika apkalpotas, lai izpildītu to 14 salu iedzīvotāju pārvietošanās iespēju prasības, kas atrodas netālu no Sicīlijas.

Siremar

Saremar

Toremar

| (112) | Attiecībā uz Caremar sniegtie pakalpojumi lielākoties palika nemainīgi, jo līgums ar valsti bija stājies spēkā (28). Darbības izmaksu pieaugumu pavadīja ieņēmumu pieaugums no apkalpotajām līnijām, ļaujot gada subsīdijas saglabāt relatīvi stabilā līmenī. |
| --- | --- |

(112)

Attiecībā uz Caremar sniegtie pakalpojumi lielākoties palika nemainīgi, jo līgums ar valsti bija stājies spēkā (28). Darbības izmaksu pieaugumu pavadīja ieņēmumu pieaugums no apkalpotajām līnijām, ļaujot gada subsīdijas saglabāt relatīvi stabilā līmenī.

Caremar

28

2.2.4.2.   Kompensācija pēc 2005. gada lēmuma atcelšanas

Kompensācija pēc 2005. gada lēmuma atcelšanas

| (113) | Pēc 2005. gada lēmuma atcelšanas Itālija papildināja informāciju par kompensāciju, ko reģionālās sabiedrības saņēma laikposmā no 2002. līdz 2008. gadam. Tajā it īpaši bija paredzēts: i) sabiedrisko pakalpojumu līniju apkalpošanas izmaksas; ii) tīrie zaudējumi, sniedzot pakalpojumus; iii) ieguldītā kapitāla atdeves absolūtās summas; iv) sabiedrībām piešķirtās gada subsīdijas summa. |
| --- | --- |

(113)

Pēc 2005. gada lēmuma atcelšanas Itālija papildināja informāciju par kompensāciju, ko reģionālās sabiedrības saņēma laikposmā no 2002. līdz 2008. gadam. Tajā it īpaši bija paredzēts: i) sabiedrisko pakalpojumu līniju apkalpošanas izmaksas; ii) tīrie zaudējumi, sniedzot pakalpojumus; iii) ieguldītā kapitāla atdeves absolūtās summas; iv) sabiedrībām piešķirtās gada subsīdijas summa.

| (114) | Arī Itālija 2012. gada jūnijā, tiekoties ar Komisiju, apstiprināja, ka izmaksu posteņi, kas ņemti vērā, aprēķinot kompensāciju, kopš 1991. gada ir palikuši nemainīgi. |
| --- | --- |

(114)

Arī Itālija 2012. gada jūnijā, tiekoties ar Komisiju, apstiprināja, ka izmaksu posteņi, kas ņemti vērā, aprēķinot kompensāciju, kopš 1991. gada ir palikuši nemainīgi.

| (115) | Sniegtie dati (tūkstošos EUR) bija šādi: |
| --- | --- |

(115)

Sniegtie dati (tūkstošos EUR) bija šādi:

Adriatica

Adriatica

| Gads | A. Kopējās izmaksas | B. Darbības ieņēmumi | C. Tīrā peļņa (B–A) | Peļņa no ieguldītā kapitāla | Ikgadējo subsīdiju apjoms |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 100 412,0 | 76 199,0 | - 24 213,0 | 2 533,0 | 26 746,0 |
| 2003 | 107 741,0 | 81 396,0 | - 26 345,0 | 1 958,0 | 28 303,0 |
| 2004  (29) | 69 465,0 | 57 198,0 | - 12 267,0 | NA | NA |
| 2005 | 66 261,0 | 56 959,0 | - 9 302,0 | NA | NA |
| 2006 | 53 040,0 | 55 405,0 | 2 365,0 | NA | NA |
| 2007 | 55 489,0 | 59 626,0 | 4 137,0 | NA | NA |
| 2008 | 62 751,0 | 61 069,0 | - 1 682,0 | NA | NA |

Gads

A. Kopējās izmaksas

B. Darbības ieņēmumi

C. Tīrā peļņa (B–A)

Peļņa no ieguldītā kapitāla

Ikgadējo subsīdiju apjoms

2002

100 412,0

76 199,0

- 24 213,0

2 533,0

26 746,0

2003

107 741,0

81 396,0

- 26 345,0

1 958,0

28 303,0

2004  (29)

29

69 465,0

57 198,0

- 12 267,0

NA

NA

2005

66 261,0

56 959,0

- 9 302,0

NA

NA

2006

53 040,0

55 405,0

2 365,0

NA

NA

2007

55 489,0

59 626,0

4 137,0

NA

NA

2008

62 751,0

61 069,0

- 1 682,0

NA

NA

Saremar

Saremar

| Gads | A. Kopējās izmaksas | B. Darbības ieņēmumi | C. Tīrā peļņa (B – A) | Peļņa no ieguldītā kapitāla | Ikgadējo subsīdiju apjoms |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 20 393,0 | 7 026,0 | - 13 367,0 | 604,0 | 13 971,0 |
| 2003 | 20 292,0 | 6 992,0 | - 13 300,0 | 649,0 | 13 949,0 |
| 2004 | 21 387,0 | 6 910,0 | - 14 477,0 | 709,0 | 15 186,0 |
| 2005 | 22 146,0 | 7 290,0 | - 14 856,0 | 679,0 | 15 535,0 |
| 2006 | 22 663,0 | 8 161,0 | - 14 502,0 | 801,0 | 15 303,0 |
| 2007 | 21 240,0 | 8 078,0 | - 13 162,0 | 893,0 | 14 055,0 |
| 2008 | 21 526,0 | 8 138,0 | - 13 388,0 | 855,0 | 14 243,0 |

Gads

A. Kopējās izmaksas

B. Darbības ieņēmumi

C. Tīrā peļņa (B – A)

Peļņa no ieguldītā kapitāla

Ikgadējo subsīdiju apjoms

2002

20 393,0

7 026,0

- 13 367,0

604,0

13 971,0

2003

20 292,0

6 992,0

- 13 300,0

649,0

13 949,0

2004

21 387,0

6 910,0

- 14 477,0

709,0

15 186,0

2005

22 146,0

7 290,0

- 14 856,0

679,0

15 535,0

2006

22 663,0

8 161,0

- 14 502,0

801,0

15 303,0

2007

21 240,0

8 078,0

- 13 162,0

893,0

14 055,0

2008

21 526,0

8 138,0

- 13 388,0

855,0

14 243,0

Toremar

Toremar

| Gads | A. Kopējās izmaksas | B. Darbības ieņēmumi | C. Tīrā peļņa (B – A) | Peļņa no ieguldītā kapitāla | Ikgadējo subsīdiju apjoms |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 27 774,0 | 18 164,0 | - 9 610,0 | 1 448,0 | 11 058,0 |
| 2003 | 30 571,0 | 18 559,0 | - 12 012,0 | 1 399,0 | 13 411,0 |
| 2004 | 32 920,0 | 18 277,0 | - 14 643,0 | 1 300,0 | 15 943,0 |
| 2005 | 34 889,0 | 17 583,0 | - 17 306,0 | 1 261,0 | 18 567,0 |
| 2006 | 37 355,0 | 21 364,0 | - 15 991,0 | 1 597,0 | 17 588,0 |
| 2007 | 36 880,0 | 22 621,0 | - 14 259,0 | 1 691,0 | 15 950,0 |
| 2008 | 35 981,0 | 24 280,0 | - 11 701,0 | 1 699,0 | 13 400,0 |

Gads

A. Kopējās izmaksas

B. Darbības ieņēmumi

C. Tīrā peļņa (B – A)

Peļņa no ieguldītā kapitāla

Ikgadējo subsīdiju apjoms

2002

27 774,0

18 164,0

- 9 610,0

1 448,0

11 058,0

2003

30 571,0

18 559,0

- 12 012,0

1 399,0

13 411,0

2004

32 920,0

18 277,0

- 14 643,0

1 300,0

15 943,0

2005

34 889,0

17 583,0

- 17 306,0

1 261,0

18 567,0

2006

37 355,0

21 364,0

- 15 991,0

1 597,0

17 588,0

2007

36 880,0

22 621,0

- 14 259,0

1 691,0

15 950,0

2008

35 981,0

24 280,0

- 11 701,0

1 699,0

13 400,0

Siremar

Siremar

| Gads | A. Kopējās izmaksas | B. Darbības ieņēmumi | C. Tīrā peļņa (B – A) | Peļņa no ieguldītā kapitāla | Ikgadējo subsīdiju apjoms |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 62 540,0 | 23 951,0 | - 38 589,0 | 1 750,0 | 40 339,0 |
| 2003 | 65 845,0 | 22 349,0 | - 43 496,0 | 1 743,0 | 45 239,0 |
| 2004 | 66 288,0 | 23 283,0 | - 43 005,0 | 1 935,0 | 44 940,0 |
| 2005 | 85 183,0 | 22 011,0 | - 63 172,0 | 1 907,0 | 65 079,0 |
| 2006 | 94 096,0 | 23 198,0 | - 70 898,0 | 1 935,0 | 72 833,0 |
| 2007 | 90 501,0 | 22 585,0 | - 67 916,0 | 2 092,0 | 70 008,0 |
| 2008 | 96 842,0 | 23 448,0 | - 73 394,0 | 2 060,0 | 75 454,0 |

Gads

A. Kopējās izmaksas

B. Darbības ieņēmumi

C. Tīrā peļņa (B – A)

Peļņa no ieguldītā kapitāla

Ikgadējo subsīdiju apjoms

2002

62 540,0

23 951,0

- 38 589,0

1 750,0

40 339,0

2003

65 845,0

22 349,0

- 43 496,0

1 743,0

45 239,0

2004

66 288,0

23 283,0

- 43 005,0

1 935,0

44 940,0

2005

85 183,0

22 011,0

- 63 172,0

1 907,0

65 079,0

2006

94 096,0

23 198,0

- 70 898,0

1 935,0

72 833,0

2007

90 501,0

22 585,0

- 67 916,0

2 092,0

70 008,0

2008

96 842,0

23 448,0

- 73 394,0

2 060,0

75 454,0

Caremar

Caremar

| Gads | A. Kopējās izmaksas | B. Darbības ieņēmumi | C. Tīrā peļņa (B – A) | Peļņa no ieguldītā kapitāla | Ikgadējo subsīdiju apjoms |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 41 931,0 | 17 850,0 | - 24 081,0 | 1 654,0 | 25 735,0 |
| 2003 | 47 568,0 | 21 257,0 | - 26 311,0 | 1 556,0 | 27 867,0 |
| 2004 | 49 847,0 | 20 178,0 | - 29 669,0 | 1 438,0 | 31 107,0 |
| 2005 | 55 910,0 | 21 380,0 | - 34 530,0 | 1 391,0 | 35 921,0 |
| 2006 | 59 859,0 | 25 600,0 | - 34 259,0 | 1 863,0 | 36 122,0 |
| 2007 | 59 618,0 | 26 565,0 | - 33 053,0 | 1 895,0 | 34 948,0 |
| 2008 | 61 481,0 | 28 065,0 | - 33 416,0 | 1 874,0 | 35 290,0 |

Gads

A. Kopējās izmaksas

B. Darbības ieņēmumi

C. Tīrā peļņa (B – A)

Peļņa no ieguldītā kapitāla

Ikgadējo subsīdiju apjoms

2002

41 931,0

17 850,0

- 24 081,0

1 654,0

25 735,0

2003

47 568,0

21 257,0

- 26 311,0

1 556,0

27 867,0

2004

49 847,0

20 178,0

- 29 669,0

1 438,0

31 107,0

2005

55 910,0

21 380,0

- 34 530,0

1 391,0

35 921,0

2006

59 859,0

25 600,0

- 34 259,0

1 863,0

36 122,0

2007

59 618,0

26 565,0

- 33 053,0

1 895,0

34 948,0

2008

61 481,0

28 065,0

- 33 416,0

1 874,0

35 290,0

| (116) | Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju reģionālo sabiedrību individuālo izmaksu elementu laika gaitā izmaiņas galvenokārt bija saistītas ar ārējiem faktoriem, piemēram, inflāciju un procentu likmju izmaiņām, kas ietekmē ne tikai cenas tirgū, bet arī paredzamo ieguldītā kapitāla peļņas normu. Aprēķinot iepriekšminēto likmi, tika ņemtas vērā banku procentu likmes un vidējās aizņēmumu likmes flotes kredītiem. |
| --- | --- |

(116)

Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju reģionālo sabiedrību individuālo izmaksu elementu laika gaitā izmaiņas galvenokārt bija saistītas ar ārējiem faktoriem, piemēram, inflāciju un procentu likmju izmaiņām, kas ietekmē ne tikai cenas tirgū, bet arī paredzamo ieguldītā kapitāla peļņas normu. Aprēķinot iepriekšminēto likmi, tika ņemtas vērā banku procentu likmes un vidējās aizņēmumu likmes flotes kredītiem.

| (117) | Attiecībā uz ieguldītā kapitāla atdeves likmi Itālija iesniedza Komisijai likmes, kas pieņemtas no 2002. līdz 2003. gadam, bet nevarēja nodrošināt šīs likmes 2004.–2008. gadam.










  Gads | Adriatica | Saremar | Toremar | Siremar | Caremar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 1,80 % | 5,80 % | 6,10 % | 3,90 % | 5,70 % |
| 2003 | 1,70 % | 12,20 % | 6,80 % | 3,40 % | 6,00 % |

(117)

Attiecībā uz ieguldītā kapitāla atdeves likmi Itālija iesniedza Komisijai likmes, kas pieņemtas no 2002. līdz 2003. gadam, bet nevarēja nodrošināt šīs likmes 2004.–2008. gadam.

Gads

Adriatica

Saremar

Toremar

Siremar

Caremar

2002

1,80 %

5,80 %

6,10 %

3,90 %

5,70 %

2003

1,70 %

12,20 %

6,80 %

3,40 %

6,00 %

| (118) | Itālija no 2004. gada iesniedza Komisijai arī Tirrenia grāmatvedības pārskatus par katru līniju, lai noteiktu izmaksas, kas tai radušās, apkalpojot valsts/starptautiskās līnijas, kuras iepriekš apkalpoja Adriatica. Tomēr tika uzsvērts, ka šīs vērtības būtu jāuzskata tikai par katras pozīcijas faktisko izmaksu aplēsi, ņemot vērā to, ka konkrētus izmaksu elementus nevarēja sadalīt pa līnijām. |
| --- | --- |

(118)

Itālija no 2004. gada iesniedza Komisijai arī Tirrenia grāmatvedības pārskatus par katru līniju, lai noteiktu izmaksas, kas tai radušās, apkalpojot valsts/starptautiskās līnijas, kuras iepriekš apkalpoja Adriatica. Tomēr tika uzsvērts, ka šīs vērtības būtu jāuzskata tikai par katras pozīcijas faktisko izmaksu aplēsi, ņemot vērā to, ka konkrētus izmaksu elementus nevarēja sadalīt pa līnijām.

Tirrenia

Adriatica

| (119) | Pamatojoties uz šo informāciju, Tirrenia rezultāti (EUR) starptautiskajās līnijās, ko iepriekš apkalpoja Adriatica, bija šādi:









  Gads | Ankona/Durresi | Ankona/Bara | Bari/Durresi | Ankona/Spalato |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | - 3 267 000 | - 653 000 | 4 041 000 | - 3 021 000 |
| 2005 | NA | NA | 3 701 256 | - 4 249 739 |
| 2006 | NA | NA | 5 503 024 | - 145 514 |
| 2007 | NA | NA | 7 119 285 | NA |
| 2008 | NA | NA | 4 308 702 | NA |

(119)

Pamatojoties uz šo informāciju, Tirrenia rezultāti (EUR) starptautiskajās līnijās, ko iepriekš apkalpoja Adriatica, bija šādi:

Tirrenia

Adriatica

Gads

Ankona/Durresi

Ankona/Bara

Bari/Durresi

Ankona/Spalato

2004

- 3 267 000

- 653 000

4 041 000

- 3 021 000

2005

NA

NA

3 701 256

- 4 249 739

2006

NA

NA

5 503 024

- 145 514

2007

NA

NA

7 119 285

NA

2008

NA

NA

4 308 702

NA

2.2.5.   Investīcijas, kas paredzētas piecgades plānos, un uzņēmējdarbības plāns

Investīcijas, kas paredzētas piecgades plānos, un uzņēmējdarbības plāns

| (120) | Papildus tam, ka bija jānorāda apkalpojamās līnijas un nepieciešamais biežums, piecgadu plānos bija arī norādīti ieguldījumi, ko saņēmēji bija iecerējuši veikt attiecīgajā periodā, lai garantētu pakalpojumu sniegšanu attiecīgajās līnijās. Izmeklēšanas laikā Komisija jo īpaši centās pārliecināties, kādā veidā gada subsīdijas aprēķina nolūkā tika iegrāmatotas iegādes izmaksas un kuģu amortizācija. |
| --- | --- |

(120)

Papildus tam, ka bija jānorāda apkalpojamās līnijas un nepieciešamais biežums, piecgadu plānos bija arī norādīti ieguldījumi, ko saņēmēji bija iecerējuši veikt attiecīgajā periodā, lai garantētu pakalpojumu sniegšanu attiecīgajās līnijās. Izmeklēšanas laikā Komisija jo īpaši centās pārliecināties, kādā veidā gada subsīdijas aprēķina nolūkā tika iegrāmatotas iegādes izmaksas un kuģu amortizācija.

| (121) | Komisija grasījās pārbaudīt, vai papildu ieguldījumi, kas bija plānoti bijušās Tirrenia grupas reģionālajām sabiedrībām saskaņā ar uzņēmējdarbības plānu, ko Tirrenia pieņēma 1999. gada martā par laika posmu no 1999. līdz 2002. gadam, ietvēra jebkādu atbalsta elementu. Uzņēmējdarbības plāna galvenie mērķi bija šādi:






  a) | dot sabiedrībām iespēju tikt galā ar mainītajiem nosacījumiem, kas radušies sakarā ar Itālijas kabotāžas tirgus liberalizāciju (1999. gada 1. janvāris), un sagatavot tās ar valsti noslēgto sākotnējo līgumu termiņa beigām 2008. gadā; |
| --- | --- | --- |

(121)

Komisija grasījās pārbaudīt, vai papildu ieguldījumi, kas bija plānoti bijušās Tirrenia grupas reģionālajām sabiedrībām saskaņā ar uzņēmējdarbības plānu, ko Tirrenia pieņēma 1999. gada martā par laika posmu no 1999. līdz 2002. gadam, ietvēra jebkādu atbalsta elementu. Uzņēmējdarbības plāna galvenie mērķi bija šādi:

Tirrenia

Tirrenia

a)

dot sabiedrībām iespēju tikt galā ar mainītajiem nosacījumiem, kas radušies sakarā ar Itālijas kabotāžas tirgus liberalizāciju (1999. gada 1. janvāris), un sagatavot tās ar valsti noslēgto sākotnējo līgumu termiņa beigām 2008. gadā;

| b) | samazināt izmaksas par pakalpojumiem, kas sniegti saskaņā ar iepriekšminētajiem sākotnējiem līgumiem; |
| --- | --- |

b)

samazināt izmaksas par pakalpojumiem, kas sniegti saskaņā ar iepriekšminētajiem sākotnējiem līgumiem;

| c) | atbalstīt grupas attīstību un pēc iespējas labāk izmantot pieejamos resursus; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt grupas attīstību un pēc iespējas labāk izmantot pieejamos resursus;

| d) | radīt uzņēmumu privatizācijas nosacījumus. |
| --- | --- |

d)

radīt uzņēmumu privatizācijas nosacījumus.

| (122) | Uzņēmējdarbības plānā bija iekļautas izmaiņas nepieciešamajos ieguldījumos pakalpojumos, uz kuriem attiecas sākotnējie līgumi un kurus paredzēts izmantot veco kuģu ekspluatācijas pārtraukšanai, citu kuģu nodošanai grupā un jauniem ieguldījumiem kopumā 700 miljardu ITL apmērā (aptuveni 361,5 miljoni EUR) (30). |
| --- | --- |

(122)

Uzņēmējdarbības plānā bija iekļautas izmaiņas nepieciešamajos ieguldījumos pakalpojumos, uz kuriem attiecas sākotnējie līgumi un kurus paredzēts izmantot veco kuģu ekspluatācijas pārtraukšanai, citu kuģu nodošanai grupā un jauniem ieguldījumiem kopumā 700 miljardu ITL apmērā (aptuveni 361,5 miljoni EUR) (30).

30

2.3.   Atvieglots fiskālais režīms

Atvieglots fiskālais režīms

| (123) | Ar 1995. gada 26. oktobra Dekrētu Nr. 504 tika noteikts atvieglots fiskālais režīmus minerāleļļām, ko izmanto kā degvielu navigācijā. Saskaņā ar minētā dekrēta 63. panta 3. punktu akcīzes nodokļa samazināšanu piemēroja ziežeļļām, ko izmanto uz klāja. |
| --- | --- |

(123)

Ar 1995. gada 26. oktobra Dekrētu Nr. 504 tika noteikts atvieglots fiskālais režīmus minerāleļļām, ko izmanto kā degvielu navigācijā. Saskaņā ar minētā dekrēta 63. panta 3. punktu akcīzes nodokļa samazināšanu piemēroja ziežeļļām, ko izmanto uz klāja.

| (124) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, kā šis fiskālais atvieglojums tiek piemērots kuģiem, kas atrodas Itālijas ostās, lai veiktu tehnisko apkopi. Komisija gribēja pārliecināties, ka minētajam pasākumam nebūs diskriminējošas ietekmes attiecībā pret citiem jūrniecības uzņēmējiem, kuru kuģi atrastos tādā pašā situācijā. |
| --- | --- |

(124)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, kā šis fiskālais atvieglojums tiek piemērots kuģiem, kas atrodas Itālijas ostās, lai veiktu tehnisko apkopi. Komisija gribēja pārliecināties, ka minētajam pasākumam nebūs diskriminējošas ietekmes attiecībā pret citiem jūrniecības uzņēmējiem, kuru kuģi atrastos tādā pašā situācijā.

3.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

3.1.   Piezīmes pirms 2005. gada lēmuma pieņemšanas

Piezīmes pirms 2005. gada lēmuma pieņemšanas

3.1.1.   Tirrenia grupas sabiedrību piezīmes

Tirrenia grupas sabiedrību piezīmes

| (125) | Ar 1999. gada 22. novembra vēstuli Tirrenia grupas sabiedrības iesniedza savas piezīmes par lēmumu par procedūras sākšanu. Pirmkārt, uzņēmumi apstrīdēja jauno atbalsta kvalifikāciju kompensācijai, kas izmaksāta saskaņā ar sākotnējiem līgumiem, un tādējādi lēmuma par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu leģitimitāti. Ieinteresētās puses jo īpaši apgalvoja, ka Komisija jau sen bijusi informēta par sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas režīma pastāvēšanu un ka tā nekad nebija pret to iebildusi. Tās arī apgalvoja, ka valsts sabiedrībām izmaksātās gada kompensācijas summa bija stingri proporcionāla sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību papildu neto izmaksām. Tāpēc tika uzskatīts, ka attiecībā pret pārējiem tirgū esošajiem uzņēmējiem tāds maksājums neveidoja konkurences šķērsli. |
| --- | --- |

(125)

Ar 1999. gada 22. novembra vēstuli Tirrenia grupas sabiedrības iesniedza savas piezīmes par lēmumu par procedūras sākšanu. Pirmkārt, uzņēmumi apstrīdēja jauno atbalsta kvalifikāciju kompensācijai, kas izmaksāta saskaņā ar sākotnējiem līgumiem, un tādējādi lēmuma par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu leģitimitāti. Ieinteresētās puses jo īpaši apgalvoja, ka Komisija jau sen bijusi informēta par sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas režīma pastāvēšanu un ka tā nekad nebija pret to iebildusi. Tās arī apgalvoja, ka valsts sabiedrībām izmaksātās gada kompensācijas summa bija stingri proporcionāla sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību papildu neto izmaksām. Tāpēc tika uzskatīts, ka attiecībā pret pārējiem tirgū esošajiem uzņēmējiem tāds maksājums neveidoja konkurences šķērsli.

Tirrenia

| (126) | Vienlaikus Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar un Toremar iesniedza Vispārējā tiesā prasību atcelt tiesību aktu saskaņā ar LESD 263. panta 4. punktu (sk. arī 5. apsvērumu). |
| --- | --- |

(126)

Vienlaikus Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar un Toremar iesniedza Vispārējā tiesā prasību atcelt tiesību aktu saskaņā ar LESD 263. panta 4. punktu (sk. arī 5. apsvērumu).

Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar

Toremar

3.1.2.   Privāto uzņēmēju piezīmes

Privāto uzņēmēju piezīmes

| (127) | Komisija saņēma piezīmes no vairākiem privātiem uzņēmējiem, kuri konkurē vairākās līnijās, ko apkalpo Caremar, Saremar un Toremar. Tās var apkopot, kā norādīts tālāk.






  a) | Tirrenia grupas uzņēmumi īstenoja agresīvu tirdzniecības politiku līnijās, kurās galvenā uzmanība tika pievērsta konkurencei ar privātajiem uzņēmējiem, izmantojot braucienus par dempinga cenām, atlaides un atlikto maksājumu sistēmas, un vienīgais saprātīgais pamatojums bija tas, ka tie saņēma valsts finansējumu; |
| --- | --- | --- |

(127)

Komisija saņēma piezīmes no vairākiem privātiem uzņēmējiem, kuri konkurē vairākās līnijās, ko apkalpo Caremar, Saremar un Toremar. Tās var apkopot, kā norādīts tālāk.

Caremar, Saremar

Toremar

a)

Tirrenia grupas uzņēmumi īstenoja agresīvu tirdzniecības politiku līnijās, kurās galvenā uzmanība tika pievērsta konkurencei ar privātajiem uzņēmējiem, izmantojot braucienus par dempinga cenām, atlaides un atlikto maksājumu sistēmas, un vienīgais saprātīgais pamatojums bija tas, ka tie saņēma valsts finansējumu;

Tirrenia

| b) | sabiedrisko pakalpojumu saistībām trūka pārredzamības, un Tirrenia grupas sabiedrību spēja mainīt šādu saistību apjomu, jo īpaši attiecībā uz apkalpotajām līnijām un īpašajiem grafikiem un biežumiem, būtu jāuzskata par pretēju sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību būtībai; |
| --- | --- |

b)

sabiedrisko pakalpojumu saistībām trūka pārredzamības, un Tirrenia grupas sabiedrību spēja mainīt šādu saistību apjomu, jo īpaši attiecībā uz apkalpotajām līnijām un īpašajiem grafikiem un biežumiem, būtu jāuzskata par pretēju sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību būtībai;

Tirrenia

| c) | ņemot vērā pakalpojumus, ko dažās Tirrenia grupas kompāniju apkalpotajās līnijās sniedza privātie uzņēmēji, vajadzība sniegt sabiedriskos pakalpojumus šķita ļoti apstrīdama, |
| --- | --- |

c)

ņemot vērā pakalpojumus, ko dažās Tirrenia grupas kompāniju apkalpotajās līnijās sniedza privātie uzņēmēji, vajadzība sniegt sabiedriskos pakalpojumus šķita ļoti apstrīdama,

Tirrenia

| d) | finansēšanas kārtība ieguldījumiem, kas veikti kopš 1995. gada vai paredzēti uzņēmējdarbības plānā, ietvēra atbalsta elementus, tostarp attiecībā uz izdevīgāku piekļuvi privātajam finansējumam, ko izmantoja Tirrenia grupas sabiedrības; |
| --- | --- |

d)

finansēšanas kārtība ieguldījumiem, kas veikti kopš 1995. gada vai paredzēti uzņēmējdarbības plānā, ietvēra atbalsta elementus, tostarp attiecībā uz izdevīgāku piekļuvi privātajam finansējumam, ko izmantoja Tirrenia grupas sabiedrības;

Tirrenia

| e) | Tirrenia grupas sabiedrības guva labumu no atvieglota fiskālā režīma par minerāleļļām, ko to kuģi patērēja, iebraucot Itālijas ostās. |
| --- | --- |

e)

Tirrenia grupas sabiedrības guva labumu no atvieglota fiskālā režīma par minerāleļļām, ko to kuģi patērēja, iebraucot Itālijas ostās.

Tirrenia

3.2.   Piezīmes pēc 2005. gada lēmuma atcelšanas

Piezīmes pēc 2005. gada lēmuma atcelšanas

| (128) | Pēc tam, kad Vispārējā tiesa atcēla 2005. gada lēmumu, Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par iepriekš minēto atcelšanu un tās sekām (skatīt arī 1.3. iedaļu). |
| --- | --- |

(128)

Pēc tam, kad Vispārējā tiesa atcēla 2005. gada lēmumu, Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par iepriekš minēto atcelšanu un tās sekām (skatīt arī 1.3. iedaļu).

| (129) | Komisija saņēma piezīmes tikai no tiem saņēmējiem, kuri guva labumu no pasākumiem, uz kuriem attiecās izmeklēšana. Pēdējā norādīja, ka Komisijai ir jāņem vērā visi būtiskie faktiskie un tiesiskie elementi, ieskaitot papildu pamatojumu, ko prasītājas iesniedza saistībā ar Tiesas procesu, un tādējādi jāsecina, ka attiecīgie pasākumi:






  a) | neveido atbalstu vai |
| --- | --- | --- |

(129)

Komisija saņēma piezīmes tikai no tiem saņēmējiem, kuri guva labumu no pasākumiem, uz kuriem attiecās izmeklēšana. Pēdējā norādīja, ka Komisijai ir jāņem vērā visi būtiskie faktiskie un tiesiskie elementi, ieskaitot papildu pamatojumu, ko prasītājas iesniedza saistībā ar Tiesas procesu, un tādējādi jāsecina, ka attiecīgie pasākumi:

a)

neveido atbalstu vai

| b) | ir pastāvošs atbalsts, ciktāl jūras sabiedrisko pakalpojumu režīms Itālijā i) pastāvēja pirms EK līguma stāšanās spēkā, ii) bija pakļauts Eiropas Komisijas netiešai vai nepārprotamai atļaujai (31) un iii) jebkurā gadījumā pastāvēja pirms Jūras kabotāžas regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

b)

ir pastāvošs atbalsts, ciktāl jūras sabiedrisko pakalpojumu režīms Itālijā i) pastāvēja pirms EK līguma stāšanās spēkā, ii) bija pakļauts Eiropas Komisijas netiešai vai nepārprotamai atļaujai (31) un iii) jebkurā gadījumā pastāvēja pirms Jūras kabotāžas regulas stāšanās spēkā.

31

4.   ITĀLIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES

ITĀLIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES

4.1.   Piezīmes pirms 2005. gada lēmuma pieņemšanas

Piezīmes pirms 2005. gada lēmuma pieņemšanas

4.1.1.   Subsīdijas, kas piešķirtas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildei

Subsīdijas, kas piešķirtas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildei

| (130) | Ar 1999. gada 29. septembra vēstuli Itālijas iestādes iesniedza savas piezīmes par lēmumu sākt formālu izmeklēšanas procedūru. Tās uzskata, ka Jūras kabotāžas regulas 4. pants ļāva sākotnējiem līgumiem, kas noslēgti ar katru Tirrenia grupas sabiedrību, pilnībā palikt spēkā līdz to termiņa beigām 2008. gada beigās. Līdz ar to, pieņemot lēmumu par procedūras uzsākšanu, nevar apšaubīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību sistēmu, kas izriet no sākotnējiem līgumiem. |
| --- | --- |

(130)

Ar 1999. gada 29. septembra vēstuli Itālijas iestādes iesniedza savas piezīmes par lēmumu sākt formālu izmeklēšanas procedūru. Tās uzskata, ka Jūras kabotāžas regulas 4. pants ļāva sākotnējiem līgumiem, kas noslēgti ar katru Tirrenia grupas sabiedrību, pilnībā palikt spēkā līdz to termiņa beigām 2008. gada beigās. Līdz ar to, pieņemot lēmumu par procedūras uzsākšanu, nevar apšaubīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību sistēmu, kas izriet no sākotnējiem līgumiem.

Tirrenia

| (131) | Itālijas iestādes apstrīdēja arī jaunā atbalsta kvalifikāciju LESD 108. panta 3. punkta nozīmē un to, ka šāds atbalsts varēja ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, pirms Itālijas tirgus 1999. gada 1. janvārī tika atvērts kabotāžai. |
| --- | --- |

(131)

Itālijas iestādes apstrīdēja arī jaunā atbalsta kvalifikāciju LESD 108. panta 3. punkta nozīmē un to, ka šāds atbalsts varēja ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, pirms Itālijas tirgus 1999. gada 1. janvārī tika atvērts kabotāžai.

| (132) | Papildus šīm vispārīgajām piezīmēm Itālijas iestādes uzsvēra, ka privāto uzņēmumu klātbūtne Tirrenia grupas sabiedrību apkalpotajās līnijās bieži bija nesens un ierobežots fenomens, kas bija ierobežots ar nelielu skaitu līniju un koncentrējās uz vasaras sezonu. Turklāt gada kompensācijas aprēķina metode, kurā no ziemas periodā uzkrātajiem zaudējumiem atskaita vasaras periodā gūtos ieņēmumus, arī ierobežoja kompensācijas apjomu līdz nepieciešamajam minimumam. |
| --- | --- |

(132)

Papildus šīm vispārīgajām piezīmēm Itālijas iestādes uzsvēra, ka privāto uzņēmumu klātbūtne Tirrenia grupas sabiedrību apkalpotajās līnijās bieži bija nesens un ierobežots fenomens, kas bija ierobežots ar nelielu skaitu līniju un koncentrējās uz vasaras sezonu. Turklāt gada kompensācijas aprēķina metode, kurā no ziemas periodā uzkrātajiem zaudējumiem atskaita vasaras periodā gūtos ieņēmumus, arī ierobežoja kompensācijas apjomu līdz nepieciešamajam minimumam.

Tirrenia

| (133) | Līdz ar to Itālijas iestādes uzskata, ka kompensācija bija nepieciešama un stingri samērīga attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kuru definīcija ir dalībvalsts ziņā. |
| --- | --- |

(133)

Līdz ar to Itālijas iestādes uzskata, ka kompensācija bija nepieciešama un stingri samērīga attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kuru definīcija ir dalībvalsts ziņā.

| (134) | Attiecībā uz to, ka Adriatica ir pārkāpusi konkurences noteikumus par savienojumu starp Itāliju un Grieķiju, Itālijas iestādes uzsvēra, ka Komisijas lēmums par pārkāpumu tajā laikā nebija galīgs. Tās uzstāja, ka abas procedūras ir stingri neatkarīgas viena no otras, ka atbalsts nekādā gadījumā nav izmantots pret konkurenci vērstas rīcības finansēšanai, ka tas nav saderīgs ar papildu sankcijām un ka, lai to atgūtu, tiks apdraudēts gan Adriatica, gan vispārējais privatizācijas process. |
| --- | --- |

(134)

Attiecībā uz to, ka Adriatica ir pārkāpusi konkurences noteikumus par savienojumu starp Itāliju un Grieķiju, Itālijas iestādes uzsvēra, ka Komisijas lēmums par pārkāpumu tajā laikā nebija galīgs. Tās uzstāja, ka abas procedūras ir stingri neatkarīgas viena no otras, ka atbalsts nekādā gadījumā nav izmantots pret konkurenci vērstas rīcības finansēšanai, ka tas nav saderīgs ar papildu sankcijām un ka, lai to atgūtu, tiks apdraudēts gan Adriatica, gan vispārējais privatizācijas process.

Adriatica

Adriatica

4.1.2.   Ieguldījumi, kas paredzēti uzņēmējdarbības plānā

Ieguldījumi, kas paredzēti uzņēmējdarbības plānā

| (135) | Itālijas iestādes pasvītroja, ka uzņēmējdarbības plānā paredzēto ieguldījumu mērķis ir samazināt pakalpojuma izmaksas, vienlaikus saglabājot augstu kvalitātes līmeni. Tās arī apgalvoja, ka plānoto ieguldījumu finansēšanas metodes neietver atbalsta elementus, jo minētie ieguldījumi daļēji tiktu finansēti no uzņēmumu pašu resursiem un daļēji ar banku aizdevumiem, par kuriem panākta vienošanās parastos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(135)

Itālijas iestādes pasvītroja, ka uzņēmējdarbības plānā paredzēto ieguldījumu mērķis ir samazināt pakalpojuma izmaksas, vienlaikus saglabājot augstu kvalitātes līmeni. Tās arī apgalvoja, ka plānoto ieguldījumu finansēšanas metodes neietver atbalsta elementus, jo minētie ieguldījumi daļēji tiktu finansēti no uzņēmumu pašu resursiem un daļēji ar banku aizdevumiem, par kuriem panākta vienošanās parastos tirgus apstākļos.

4.1.3.   Atvieglots fiskālais režīms

Atvieglots fiskālais režīms

| (136) | Itālijas iestādes sniedza sīku informāciju par tiesisko regulējumu, kas reglamentē nodokļu režīmu minerāleļļām, kuras izmanto kā degvielu navigācijā. Komisijai sniegtā informācija liecināja, ka ar 1996. gada 2. marta vispārīgo lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar Dekrētlikumu Nr. 504/1995, dekrētlikumā paredzētais atvieglotais fiskālais režīms tika attiecināts arī uz degvielu un smērvielām, ko izmanto jebkurš kuģis, kurš atrodas ostā, lai veiktu apkopes darbības. |
| --- | --- |

(136)

Itālijas iestādes sniedza sīku informāciju par tiesisko regulējumu, kas reglamentē nodokļu režīmu minerāleļļām, kuras izmanto kā degvielu navigācijā. Komisijai sniegtā informācija liecināja, ka ar 1996. gada 2. marta vispārīgo lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar Dekrētlikumu Nr. 504/1995, dekrētlikumā paredzētais atvieglotais fiskālais režīms tika attiecināts arī uz degvielu un smērvielām, ko izmanto jebkurš kuģis, kurš atrodas ostā, lai veiktu apkopes darbības.

| (137) | Vienlaikus, kā minēts 5. apsvērumā, Itālija iesniedza Tiesā apelācijas sūdzību par lēmumu uzsākt procedūru attiecībā uz daļu, kas paredz, ka nelikumīga atbalsta piešķiršana tiek apturēta. |
| --- | --- |

(137)

Vienlaikus, kā minēts 5. apsvērumā, Itālija iesniedza Tiesā apelācijas sūdzību par lēmumu uzsākt procedūru attiecībā uz daļu, kas paredz, ka nelikumīga atbalsta piešķiršana tiek apturēta.

4.2.   Piezīmes pēc 2005. gada lēmuma atcelšanas

Piezīmes pēc 2005. gada lēmuma atcelšanas

| (138) | Komisija 2010. gada aprīlī lūdza Itālijas iestādes sniegt savas piezīmes par Vispārējās tiesas 2005. gada lēmuma atcelšanu un precizēt dažus aspektus attiecībā uz starptautiskajiem maršrutiem, ko ekspluatē Adriatica un Saremar. Komisija arī lūdza sniegt sīki izstrādātu aprakstu par kompensācijas mehānismu attiecīgo līniju darbībai, tostarp par visām turpmākajām izmaiņām, kas saistītas ar kompensācijas aprēķināšanas metodi un ieguldītā kapitāla atdevi. |
| --- | --- |

(138)

Komisija 2010. gada aprīlī lūdza Itālijas iestādes sniegt savas piezīmes par Vispārējās tiesas 2005. gada lēmuma atcelšanu un precizēt dažus aspektus attiecībā uz starptautiskajiem maršrutiem, ko ekspluatē Adriatica un Saremar. Komisija arī lūdza sniegt sīki izstrādātu aprakstu par kompensācijas mehānismu attiecīgo līniju darbībai, tostarp par visām turpmākajām izmaiņām, kas saistītas ar kompensācijas aprēķināšanas metodi un ieguldītā kapitāla atdevi.

Adriatica

Saremar

| (139) | Itālijas iestādes atkārtoti uzsvēra, ka attiecīgie pasākumi ir kvalificējami kā pastāvošs atbalsts, kā jau norādīts un apliecināts formālās izmeklēšanas procedūras ietvaros. Tās apgalvoja, ka gan piešķiršanas kritērijus, gan kompensācijas aprēķināšanas līdzekļus par sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi reglamentēja Dekrēts 2081/1936, ko vēlāk atcēla ar Likumu 684/1974 un Dekrētu 2082/1936. Faktiski Dekrēta 2081/1936 2. pantā bija noteikti valsts intereses līnijas un 6. pantā bija noteikts, ka papildu izmaksas, kas sabiedrībām radušās attiecīgo līniju apkalpošanas dēļ, segs valsts saskaņā ar divdesmit gadu līgumiem. |
| --- | --- |

(139)

Itālijas iestādes atkārtoti uzsvēra, ka attiecīgie pasākumi ir kvalificējami kā pastāvošs atbalsts, kā jau norādīts un apliecināts formālās izmeklēšanas procedūras ietvaros. Tās apgalvoja, ka gan piešķiršanas kritērijus, gan kompensācijas aprēķināšanas līdzekļus par sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi reglamentēja Dekrēts 2081/1936, ko vēlāk atcēla ar Likumu 684/1974 un Dekrētu 2082/1936. Faktiski Dekrēta 2081/1936 2. pantā bija noteikti valsts intereses līnijas un 6. pantā bija noteikts, ka papildu izmaksas, kas sabiedrībām radušās attiecīgo līniju apkalpošanas dēļ, segs valsts saskaņā ar divdesmit gadu līgumiem.

| (140) | Itālijas iestādes apgalvoja, ka turpmākie grozījumi tiesiskajā regulējumā, kas reglamentē jūras sabiedrisko pakalpojumu režīmu, ir tikai nostiprinājuši atbalsta saņēmējiem uzticētās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, no vienas puses, un atjauninājuši kompensācijas aprēķināšanas mehānismus, lai ierobežotu valsts ieguldījumu, no otras puses. |
| --- | --- |

(140)

Itālijas iestādes apgalvoja, ka turpmākie grozījumi tiesiskajā regulējumā, kas reglamentē jūras sabiedrisko pakalpojumu režīmu, ir tikai nostiprinājuši atbalsta saņēmējiem uzticētās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, no vienas puses, un atjauninājuši kompensācijas aprēķināšanas mehānismus, lai ierobežotu valsts ieguldījumu, no otras puses.

| (141) | Patiesībā Itālijas iestādes uzsvēra, ka Likums 856/1986 ieviesa ikgadējo līdzsvara subsīdiju kā starpību starp ieņēmumiem un izmaksām, kas radušās pakalpojuma sniegšanas laikā, pamatojoties uz objektīviem parametriem, nevis vēsturiskām izmaksām, un ietverot saprātīgu peļņas normu. Itālijas iestādes secināja, ka šī inovācija tiesiskajā regulējumā ir īpaši svarīga, jo tā sabiedrībām nodrošina efektīvus stimulus. |
| --- | --- |

(141)

Patiesībā Itālijas iestādes uzsvēra, ka Likums 856/1986 ieviesa ikgadējo līdzsvara subsīdiju kā starpību starp ieņēmumiem un izmaksām, kas radušās pakalpojuma sniegšanas laikā, pamatojoties uz objektīviem parametriem, nevis vēsturiskām izmaksām, un ietverot saprātīgu peļņas normu. Itālijas iestādes secināja, ka šī inovācija tiesiskajā regulējumā ir īpaši svarīga, jo tā sabiedrībām nodrošina efektīvus stimulus.

| (142) | Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju tādi paši apsvērumi būtu piemērojami attiecībā uz kompensāciju reģionālajām sabiedrībām. Jo īpaši Itālijas iestādes apstiprināja, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības ir ieviestas ar Likumu 34/1953, nosakot šādus četrus subsidētos sektorus:






  a) | Toskānas arhipelāgs (Toremar); |
| --- | --- | --- |

(142)

Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju tādi paši apsvērumi būtu piemērojami attiecībā uz kompensāciju reģionālajām sabiedrībām. Jo īpaši Itālijas iestādes apstiprināja, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības ir ieviestas ar Likumu 34/1953, nosakot šādus četrus subsidētos sektorus:

a)

Toskānas arhipelāgs (Toremar);

Toremar

| b) | Neapoles rajons un Pontijas salas (Caremar); |
| --- | --- |

b)

Neapoles rajons un Pontijas salas (Caremar);

Caremar

| c) | Eolijas salas (Siremar), |
| --- | --- |

c)

Eolijas salas (Siremar),

Siremar

| d) | Egadu salas, Peladžiju salas, Ustika un Pantellerija (Siremar). |
| --- | --- |

d)

Egadu salas, Peladžiju salas, Ustika un Pantellerija (Siremar).

Siremar

| (143) | Savienojumus ar mazajām Sardīnijas salām un Korsiku, iespējams, apkalpoja Tirrenia saskaņā ar Ministrijas 1937. gada 5. janvāra dekrētu, ar kuru trešajā satiksmes nozarē valsts intereses līnijās tika izveidoti savienojumi ar Madalēnu, Palau, Bonifačo, Karloforti, Kalasetu un Portovesmi. Tie faktiski bija savienojumi, ko izveidoja Saremar 1988. gadā, atdaloties no Tirrenia. |
| --- | --- |

(143)

Savienojumus ar mazajām Sardīnijas salām un Korsiku, iespējams, apkalpoja Tirrenia saskaņā ar Ministrijas 1937. gada 5. janvāra dekrētu, ar kuru trešajā satiksmes nozarē valsts intereses līnijās tika izveidoti savienojumi ar Madalēnu, Palau, Bonifačo, Karloforti, Kalasetu un Portovesmi. Tie faktiski bija savienojumi, ko izveidoja Saremar 1988. gadā, atdaloties no Tirrenia.

Tirrenia

Saremar

Tirrenia

| (144) | Itālijas iestādes arī uzsvēra, ka tajā pašā dekrētā bija iekļauti Adriatica savienojumi ar Grieķiju, Albāniju un Tremiti salām valsts intereses līnijām IV sektorā (skatīt 59. apsvērumu). |
| --- | --- |

(144)

Itālijas iestādes arī uzsvēra, ka tajā pašā dekrētā bija iekļauti Adriatica savienojumi ar Grieķiju, Albāniju un Tremiti salām valsts intereses līnijām IV sektorā (skatīt 59. apsvērumu).

Adriatica

| (145) | Pamatojoties uz to, Itālijas iestādes secināja, ka pastāv pietiekami daudz nepārtrauktības starp sabiedrisko pakalpojumu režīmu, uz ko attiecas 2005. gada lēmums, un vēsturiskajiem reglamentējošajiem noteikumiem attiecībā uz jūras savienojumiem ar salām. Ņemot vērā iepriekš minēto, Itālijas iestādes uzskatīja, ka sabiedrisko pakalpojumu režīms ir stājies spēkā pirms EK līguma stāšanās spēkā un Jūras kabotāžas regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(145)

Pamatojoties uz to, Itālijas iestādes secināja, ka pastāv pietiekami daudz nepārtrauktības starp sabiedrisko pakalpojumu režīmu, uz ko attiecas 2005. gada lēmums, un vēsturiskajiem reglamentējošajiem noteikumiem attiecībā uz jūras savienojumiem ar salām. Ņemot vērā iepriekš minēto, Itālijas iestādes uzskatīja, ka sabiedrisko pakalpojumu režīms ir stājies spēkā pirms EK līguma stāšanās spēkā un Jūras kabotāžas regulas stāšanās spēkā.

5.   NOVĒRTĒJUMS

NOVĒRTĒJUMS

5.1.   Kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu

Kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu

5.1.1.   Valsts atbalsta pastāvēšana

Valsts atbalsta pastāvēšana

| (146) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(146)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (147) | LESD 107. panta 1. punktā noteiktie kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai konstatētu, vai paziņotie pasākumi veido valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ir jāizpilda visi iepriekš minētie nosacījumi. Proti:






  a) | finansiālais atbalsts jāpiešķir dalībvalstij vai no valsts līdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

(147)

LESD 107. panta 1. punktā noteiktie kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai konstatētu, vai paziņotie pasākumi veido valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ir jāizpilda visi iepriekš minētie nosacījumi. Proti:

a)

finansiālais atbalsts jāpiešķir dalībvalstij vai no valsts līdzekļiem;

| b) | finansiālais atbalsts jāpiešķir atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai; |
| --- | --- |

b)

finansiālais atbalsts jāpiešķir atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai;

| c) | finansiālajam atbalstam jārada konkurences izkropļojumi vai jārada šādi draudi; |
| --- | --- |

c)

finansiālajam atbalstam jārada konkurences izkropļojumi vai jārada šādi draudi;

| d) | ietekmē dalībvalstu tirdzniecības sakarus. |
| --- | --- |

d)

ietekmē dalībvalstu tirdzniecības sakarus.

| (148) | Valsts līdzekļi.
  Ir acīm redzams, ka konkrētās subsīdijas ir piešķīrusi valsts un no valsts resursiem. |
| --- | --- |

(148)

Valsts līdzekļi.
  Ir acīm redzams, ka konkrētās subsīdijas ir piešķīrusi valsts un no valsts resursiem.

Valsts līdzekļi.

| (149) | Ekonomiskās priekšrocības.
  Lai secinātu, vai kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu ir priekšrocība LESD 107. panta nozīmē, Tiesa spriedumā Altmark (32) lietā noteica šādus kritērijus:






  1) | saņēmējam uzņēmumam ir jābūt faktiski uzticētām sabiedrisko pakalpojumu saistībām, un šīm saistībām jābūt skaidri definētām (“pirmais Altmark kritērijs”); |
| --- | --- | --- |

(149)

Ekonomiskās priekšrocības.
  Lai secinātu, vai kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu ir priekšrocība LESD 107. panta nozīmē, Tiesa spriedumā Altmark (32) lietā noteica šādus kritērijus:

Ekonomiskās priekšrocības.

Altmark

32

1)

saņēmējam uzņēmumam ir jābūt faktiski uzticētām sabiedrisko pakalpojumu saistībām, un šīm saistībām jābūt skaidri definētām (“pirmais Altmark kritērijs”);

Altmark

| 2) | kompensācijas aprēķināšanas parametriem jābūt iepriekš objektīvi un pārredzami noteiktiem (“otrais Altmark kritērijs”); |
| --- | --- |

2)

kompensācijas aprēķināšanas parametriem jābūt iepriekš objektīvi un pārredzami noteiktiem (“otrais Altmark kritērijs”);

Altmark

| 3) | kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas vajadzīga, lai pilnībā vai daļēji segtu izmaksas, kuras radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu saistības, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu, kas gūta, pildot šīs saistības (“trešais Altmark kritērijs”); |
| --- | --- |

3)

kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas vajadzīga, lai pilnībā vai daļēji segtu izmaksas, kuras radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu saistības, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu, kas gūta, pildot šīs saistības (“trešais Altmark kritērijs”);

Altmark

| 4) | ja uzņēmums, kuram ir jāveic sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumi netiek atlasīts saskaņā ar valsts iepirkuma procedūru, kuras rezultātā būtu iespēja izvēlēties konkursa dalībnieku, kas spēj sniegt minētos pakalpojumus sabiedrībai par vismazāko cenu, tad vajadzīgās kompensācijas līmenis jānosaka, pamatojoties uz tādu izdevumu analīzi, kuri šo pienākumu izpildes laikā būtu radušies labi vadītam un pienācīgi ar sabiedrisko pakalpojumu prasībām atbilstošiem transportlīdzekļiem apgādātam uzņēmumam, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu par šo pienākumu izpildi (“ceturtais Altmark kritērijs”). |
| --- | --- |

4)

ja uzņēmums, kuram ir jāveic sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumi netiek atlasīts saskaņā ar valsts iepirkuma procedūru, kuras rezultātā būtu iespēja izvēlēties konkursa dalībnieku, kas spēj sniegt minētos pakalpojumus sabiedrībai par vismazāko cenu, tad vajadzīgās kompensācijas līmenis jānosaka, pamatojoties uz tādu izdevumu analīzi, kuri šo pienākumu izpildes laikā būtu radušies labi vadītam un pienācīgi ar sabiedrisko pakalpojumu prasībām atbilstošiem transportlīdzekļiem apgādātam uzņēmumam, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu par šo pienākumu izpildi (“ceturtais Altmark kritērijs”).

Altmark

| (150) | Ceturto Altmark kritēriju uzskata par izpildītu, ja kompensācijas saņēmēji ir izraudzīti konkursa procedūrā, kas ļauj izvēlēties pretendentu, kas spēj sniegt pakalpojumus par viszemākajām izmaksām, vai, ja tā nav, tad kompensācija ir aprēķināta, pamatojoties uz efektīva uzņēmuma izmaksām. |
| --- | --- |

(150)

Ceturto Altmark kritēriju uzskata par izpildītu, ja kompensācijas saņēmēji ir izraudzīti konkursa procedūrā, kas ļauj izvēlēties pretendentu, kas spēj sniegt pakalpojumus par viszemākajām izmaksām, vai, ja tā nav, tad kompensācija ir aprēķināta, pamatojoties uz efektīva uzņēmuma izmaksām.

Altmark

| (151) | Šajā gadījumā atbalsta saņēmēji nav izraudzīti valsts iepirkuma procedūrā. Tāpat Itālija nav pierādījusi, ka kompensācijas līmenis ir noteikts, izmantojot par pamatu vidēja uzņēmuma, kas ir pareizi pārvaldīts un atbilstoši ekipēts, lai varētu izpildīt izvirzītās sabiedriskā pakalpojuma prasības, izmaksu, kas radušās saistībā ar šo pienākumu izpildi, analīzi, ņemot vērā ar to saistītos ieņēmumus, kā arī par šo saistību izpildi gūtu saprātīgu peļņu. |
| --- | --- |

(151)

Šajā gadījumā atbalsta saņēmēji nav izraudzīti valsts iepirkuma procedūrā. Tāpat Itālija nav pierādījusi, ka kompensācijas līmenis ir noteikts, izmantojot par pamatu vidēja uzņēmuma, kas ir pareizi pārvaldīts un atbilstoši ekipēts, lai varētu izpildīt izvirzītās sabiedriskā pakalpojuma prasības, izmaksu, kas radušās saistībā ar šo pienākumu izpildi, analīzi, ņemot vērā ar to saistītos ieņēmumus, kā arī par šo saistību izpildi gūtu saprātīgu peļņu.

| (152) | Tā kā Altmark kritēriji ir kumulatīvi, ceturtā kritērija neizpilde ir pietiekama, lai konstatētu, ka bijušās Tirrenia grupas reģionālajām sabiedrībām ir piešķirta ekonomiska priekšrocība. |
| --- | --- |

(152)

Tā kā Altmark kritēriji ir kumulatīvi, ceturtā kritērija neizpilde ir pietiekama, lai konstatētu, ka bijušās Tirrenia grupas reģionālajām sabiedrībām ir piešķirta ekonomiska priekšrocība.

Altmark

Tirrenia

| (153) | Selektivitāte.
  Attiecīgās subsīdijas ir selektīvas, un tās ir vērstas uz konkrētiem uzņēmumiem, kas sniedz jūras transporta pakalpojumus. |
| --- | --- |

(153)

Selektivitāte.
  Attiecīgās subsīdijas ir selektīvas, un tās ir vērstas uz konkrētiem uzņēmumiem, kas sniedz jūras transporta pakalpojumus.

Selektivitāte.

| (154) | Konkurences kropļojumi un ietekme uz tirdzniecību
  . Ja dalībvalsts piešķirtais atbalsts pastiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Savienības tirdzniecībā, uzskatāms, ka šos uzņēmumus ir ietekmējis atbalsts. Pietiek ar to, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kuri ir atvērti konkurencei. Šajā gadījumā saņēmēji konkurē ar citiem uzņēmumiem, kas sniedz jūras transporta pakalpojumus Savienībā, jo īpaši pēc Padomes Regulas (EEK) Nr. 4055/86 (33) stāšanās spēkā un Jūras kabotāžas regulas stāšanās spēkā, attiecīgi liberalizējot starptautisko jūras transporta un jūras kabotāžas tirgu. Tāpēc pārbaudāmā valsts kompensācija var ietekmēt Savienības tirdzniecību un izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(154)

Konkurences kropļojumi un ietekme uz tirdzniecību
  . Ja dalībvalsts piešķirtais atbalsts pastiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Savienības tirdzniecībā, uzskatāms, ka šos uzņēmumus ir ietekmējis atbalsts. Pietiek ar to, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kuri ir atvērti konkurencei. Šajā gadījumā saņēmēji konkurē ar citiem uzņēmumiem, kas sniedz jūras transporta pakalpojumus Savienībā, jo īpaši pēc Padomes Regulas (EEK) Nr. 4055/86 (33) stāšanās spēkā un Jūras kabotāžas regulas stāšanās spēkā, attiecīgi liberalizējot starptautisko jūras transporta un jūras kabotāžas tirgu. Tāpēc pārbaudāmā valsts kompensācija var ietekmēt Savienības tirdzniecību un izkropļot konkurenci iekšējā tirgū.

Konkurences kropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

33

| (155) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka kompensācija, ko Itālijas iestādes samaksājušas Tirrenia grupas reģionālajām sabiedrībām par kabotāžas un starptautisko savienojumu apkalpošanu laikposmā no 1992. līdz 2008. gadam, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(155)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka kompensācija, ko Itālijas iestādes samaksājušas Tirrenia grupas reģionālajām sabiedrībām par kabotāžas un starptautisko savienojumu apkalpošanu laikposmā no 1992. līdz 2008. gadam, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

Tirrenia

5.1.2.   Attiecīgā atbalsta veids: pastāvošs vai jauns atbalsts

Attiecīgā atbalsta veids: pastāvošs vai jauns atbalsts

| (156) | Konstatējot, ka kompensācija, ko Itālijas iestādes samaksājušas Tirrenia grupas reģionālajām sabiedrībām par kabotāžas un starptautisko savienojumu apkalpošanu laikposmā no 1992. līdz 2008. gadam, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, Komisijai jānovērtē, vai šis valsts atbalsts ir pastāvošs atbalsts vai jauns atbalsts. |
| --- | --- |

(156)

Konstatējot, ka kompensācija, ko Itālijas iestādes samaksājušas Tirrenia grupas reģionālajām sabiedrībām par kabotāžas un starptautisko savienojumu apkalpošanu laikposmā no 1992. līdz 2008. gadam, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, Komisijai jānovērtē, vai šis valsts atbalsts ir pastāvošs atbalsts vai jauns atbalsts.

Tirrenia

| (157) | Šajā nolūkā ir jānošķir kabotāžas savienojumi no starptautiskiem savienojumiem. |
| --- | --- |

(157)

Šajā nolūkā ir jānošķir kabotāžas savienojumi no starptautiskiem savienojumiem.

5.1.2.1.   Kabotāžas savienojumi

Kabotāžas savienojumi

| (158) | Attiecībā uz kabotāžas savienojumu apkalpošanu Vispārējā tiesa 2009. gada spriedumā daļēji atcēla 2005. gada lēmumu, pamatojoties uz to, ka Komisija ir kļūdaini piemērojusi Jūras kabotāžas regulas 4. panta 3. punktu, kurā noteikts, ka “esošie sabiedrisko pakalpojumu līgumi var palikt spēkā līdz attiecīgā līguma termiņa beigām”. |
| --- | --- |

(158)

Attiecībā uz kabotāžas savienojumu apkalpošanu Vispārējā tiesa 2009. gada spriedumā daļēji atcēla 2005. gada lēmumu, pamatojoties uz to, ka Komisija ir kļūdaini piemērojusi Jūras kabotāžas regulas 4. panta 3. punktu, kurā noteikts, ka “esošie sabiedrisko pakalpojumu līgumi var palikt spēkā līdz attiecīgā līguma termiņa beigām”.

| (159) | 2009. gada spriedumā Vispārējā tiesa šo pantu interpretēja kā tipisku brīvības atņemšanas klauzulu (34) un secināja, ka kompensācija, kas ir “nepieciešama” (35) sabiedrisko pakalpojumu saistību finansēšanai, ir pastāvošs atbalsts saskaņā ar Jūras kabotāžas regulas 4. panta 3. punktu un ka uz to neattiecas saderības novērtējums. |
| --- | --- |

(159)

2009. gada spriedumā Vispārējā tiesa šo pantu interpretēja kā tipisku brīvības atņemšanas klauzulu (34) un secināja, ka kompensācija, kas ir “nepieciešama” (35) sabiedrisko pakalpojumu saistību finansēšanai, ir pastāvošs atbalsts saskaņā ar Jūras kabotāžas regulas 4. panta 3. punktu un ka uz to neattiecas saderības novērtējums.

34

35

| (160) | Vispārējā tiesa atsaucās uz Tiesas 2005. gada 10. maija sprieduma lietā C-400/99 (36) 60.–66. punktu, kurā virspalāta norādīja, ka:

  “(..) Regulas Nr. 3577/92 4. pants, (..), tā 3. punktā nosaka, ka uz 1993. gada 1. janvāri esošie valsts pasūtījuma līgumi var palikt spēkā līdz tajā noteiktā termiņa beigām. Taču šāda veida līgumi pēc to dabas iekļauj finansiāla rakstura noteikumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu tajā paredzēto valsts pasūtījumu. Tiktāl, ciktāl Regulas Nr. 3577/92 4. panta 3. punkts paredz atstāt spēkā šos līgumus, neierobežojot šīs tiesību normas attiecināmību uz noteiktiem minēto līgumu aspektiem, uz finansiāla rakstura tiesību normām, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu tajos paredzēto valsts pasūtījumu, attiecas minētā 4. panta 3. punkts. Tādējādi Komisija kļūdaini uzskata, ka šī tiesību norma atļauj tikai atstāt spēkā no šiem līgumiem izrietošās iespējamās ekskluzīvās vai īpašās tiesības. Turklāt apstrīdētajā lēmumā Komisija nepalika pie tik ierobežotas nostājas, jo tā tajā atzina, ka valsts pakalpojuma papildizmaksu robežās uz minēto līgumu finansēšanas mehānismiem attiecās Regulas Nr. 3577/92 4. panta 3. punkts (64. punkts)”;
  un ka

  “(..) iespējamais atbalsts, kas pārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai nodrošinātu valsts pasūtījumu – minēto līgumu priekšmetu, nevar ietilpt Regulas Nr. 3577/92 4. panta 3. punkta piemērošanas jomā tieši tāpēc, ka šis atbalsts nav nepieciešams šādu līgumu sabalansēšanai un tādējādi to atstāšanai spēkā. Tādējādi, balstoties uz šo tiesību normu, šo atbalstu nevar uzskatīt par pastāvošu atbalstu (65. punkts)”. |
| --- | --- |

(160)

Vispārējā tiesa atsaucās uz Tiesas 2005. gada 10. maija sprieduma lietā C-400/99 (36) 60.–66. punktu, kurā virspalāta norādīja, ka:

36

“(..) Regulas Nr. 3577/92 4. pants, (..), tā 3. punktā nosaka, ka uz 1993. gada 1. janvāri esošie valsts pasūtījuma līgumi var palikt spēkā līdz tajā noteiktā termiņa beigām. Taču šāda veida līgumi pēc to dabas iekļauj finansiāla rakstura noteikumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu tajā paredzēto valsts pasūtījumu. Tiktāl, ciktāl Regulas Nr. 3577/92 4. panta 3. punkts paredz atstāt spēkā šos līgumus, neierobežojot šīs tiesību normas attiecināmību uz noteiktiem minēto līgumu aspektiem, uz finansiāla rakstura tiesību normām, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu tajos paredzēto valsts pasūtījumu, attiecas minētā 4. panta 3. punkts. Tādējādi Komisija kļūdaini uzskata, ka šī tiesību norma atļauj tikai atstāt spēkā no šiem līgumiem izrietošās iespējamās ekskluzīvās vai īpašās tiesības. Turklāt apstrīdētajā lēmumā Komisija nepalika pie tik ierobežotas nostājas, jo tā tajā atzina, ka valsts pakalpojuma papildizmaksu robežās uz minēto līgumu finansēšanas mehānismiem attiecās Regulas Nr. 3577/92 4. panta 3. punkts (64. punkts)”;

un ka

“(..) iespējamais atbalsts, kas pārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai nodrošinātu valsts pasūtījumu – minēto līgumu priekšmetu, nevar ietilpt Regulas Nr. 3577/92 4. panta 3. punkta piemērošanas jomā tieši tāpēc, ka šis atbalsts nav nepieciešams šādu līgumu sabalansēšanai un tādējādi to atstāšanai spēkā. Tādējādi, balstoties uz šo tiesību normu, šo atbalstu nevar uzskatīt par pastāvošu atbalstu (65. punkts)”.

| (161) | Lai noteiktu, vai pasākums ir jauns vai pastāvošs atbalsts, pamatojoties uz Jūras kabotāžas regulas 4. panta 3. punktu, Komisijai ir jāinterpretē atbalsta apjoms, kas ir “nepieciešams, lai segtu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas noteiktas 1993. gada 1. janvāra sabiedrisko pakalpojumu līgumos” iepriekšminētā sprieduma nozīmē. Komisija saprot, ka šādas nepieciešamības pārbaudes tvērumam jābūt plašākam nekā samērīguma testam, ko Komisija veic, novērtējot atbalsta pasākuma saderību saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu. Ja abiem testiem būtu tāda pati darbības joma, jaunu atbalstu, kas neatbilst Jūras kabotāžas regulas 4. panta 3. punktam, nevarētu atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 106. panta 2. punktu, jo tas automātiski nebūtu proporcionāls minētā noteikuma nozīmē. Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecībā uz pastāvošu atbalstu jebkurš atbalsts, kas “bija nepieciešams, lai segtu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas bija noteiktas 1993. gada 1. janvāra sabiedrisko pakalpojumu līgumos”, Tiesa šajā jēdzienā iekļāva visas kompensācijas, kas tieši saistītas ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kuras paredzētas valsts līgumā. Šāds tiešs savienojums pastāv, piemēram, ja līgumā ir noteikta kompensācijas summa vai tās aprēķināšanas metodika, vai jebkurā gadījumā, kad ir skaidrs, ka sabiedrisko pakalpojumu līgums nebūtu noslēgts bez kompensācijas. |
| --- | --- |

(161)

Lai noteiktu, vai pasākums ir jauns vai pastāvošs atbalsts, pamatojoties uz Jūras kabotāžas regulas 4. panta 3. punktu, Komisijai ir jāinterpretē atbalsta apjoms, kas ir “nepieciešams, lai segtu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas noteiktas 1993. gada 1. janvāra sabiedrisko pakalpojumu līgumos” iepriekšminētā sprieduma nozīmē. Komisija saprot, ka šādas nepieciešamības pārbaudes tvērumam jābūt plašākam nekā samērīguma testam, ko Komisija veic, novērtējot atbalsta pasākuma saderību saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu. Ja abiem testiem būtu tāda pati darbības joma, jaunu atbalstu, kas neatbilst Jūras kabotāžas regulas 4. panta 3. punktam, nevarētu atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 106. panta 2. punktu, jo tas automātiski nebūtu proporcionāls minētā noteikuma nozīmē. Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecībā uz pastāvošu atbalstu jebkurš atbalsts, kas “bija nepieciešams, lai segtu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas bija noteiktas 1993. gada 1. janvāra sabiedrisko pakalpojumu līgumos”, Tiesa šajā jēdzienā iekļāva visas kompensācijas, kas tieši saistītas ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kuras paredzētas valsts līgumā. Šāds tiešs savienojums pastāv, piemēram, ja līgumā ir noteikta kompensācijas summa vai tās aprēķināšanas metodika, vai jebkurā gadījumā, kad ir skaidrs, ka sabiedrisko pakalpojumu līgums nebūtu noslēgts bez kompensācijas.

| (162) | Tāpēc Komisija par jaunu atbalstu uzskatīs tikai kompensāciju par kabotāžas savienojumu apkalpošanu, kam nav juridiska pamata publiskajos līgumos, kas pastāv Jūras kabotāžas regulas spēkā stāšanās dienā. |
| --- | --- |

(162)

Tāpēc Komisija par jaunu atbalstu uzskatīs tikai kompensāciju par kabotāžas savienojumu apkalpošanu, kam nav juridiska pamata publiskajos līgumos, kas pastāv Jūras kabotāžas regulas spēkā stāšanās dienā.

| (163) | Šajā gadījumā sākotnējo līgumu termiņš beizdžas 1991. gada jūlijā, pirms stājās spēkā Jūras kabotāžas regula, un bija tieša saikne starp kompensāciju un tajā paredzētajām sabiedrisko pakalpojumu saistībām. |
| --- | --- |

(163)

Šajā gadījumā sākotnējo līgumu termiņš beizdžas 1991. gada jūlijā, pirms stājās spēkā Jūras kabotāžas regula, un bija tieša saikne starp kompensāciju un tajā paredzētajām sabiedrisko pakalpojumu saistībām.

| (164) | Sākotnējos līgumos noteiktās ikgadējās subsīdijas mērķis bija dot iespēju reģionālajām sabiedrībām segt zaudējumus, kas radušies to darbības izmaksu un ieņēmumu trūkuma dēļ. Kā minēts 103. apsvērumā, izmaksu elementi, kas attiecas uz kompensāciju, kā izklāstīts sākotnējo līgumu 5. pantā, bija šādi: iegādes, reklāmas un izmitināšanas izmaksas, iekraušanas, izkraušanas un manevrēšanas izmaksas, krasta administratīvā personāla izmaksas, kuģu uzturēšanas izmaksas, administratīvās izmaksas, apdrošināšanas izmaksas, īres un nomas izmaksas, degvielas, nodokļu un amortizācijas izmaksas. Visi šie izmaksu elementi attiecās uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, un tos definēja valsts iestādes, neatstājot sabiedrībām rīcības brīvību. |
| --- | --- |

(164)

Sākotnējos līgumos noteiktās ikgadējās subsīdijas mērķis bija dot iespēju reģionālajām sabiedrībām segt zaudējumus, kas radušies to darbības izmaksu un ieņēmumu trūkuma dēļ. Kā minēts 103. apsvērumā, izmaksu elementi, kas attiecas uz kompensāciju, kā izklāstīts sākotnējo līgumu 5. pantā, bija šādi: iegādes, reklāmas un izmitināšanas izmaksas, iekraušanas, izkraušanas un manevrēšanas izmaksas, krasta administratīvā personāla izmaksas, kuģu uzturēšanas izmaksas, administratīvās izmaksas, apdrošināšanas izmaksas, īres un nomas izmaksas, degvielas, nodokļu un amortizācijas izmaksas. Visi šie izmaksu elementi attiecās uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, un tos definēja valsts iestādes, neatstājot sabiedrībām rīcības brīvību.

| (165) | Turklāt sākotnējie līgumi, kas noslēgti starp Itālijas valsti un katru no piecām reģionālajām sabiedrībām, bija identiskas sākotnējam līgumam, kas noslēgts starp Itāliju un Tirēnu (sk. 94. apsvērumu), un tajās tika ņemti vērā tie paši izmaksu elementi. Savā 2001. gada lēmumā par Tirrenia Komisija atzina, ka šie izmaksu elementi bija noteikti nepieciešami sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, jo tie atspoguļoja fiksētās un mainīgās izmaksas, kas bija tieši saistītas ar pakalpojumu sniegšanu, kurus valsts iestādes kvalificēja kā vispārējas nozīmes pakalpojumus un uz kuriem attiecīgi attiecās sākotnējie līgumi (37). Īpaši attiecībā uz kuģu nolietojumu Komisija uzskatīja, ka to var uzskatīt par nepieciešamu šo pakalpojumu sniegšanai tiktāl, ciktāl attiecīgie kuģi tiek izmantoti vienīgi tiem pakalpojumiem, uz kuriem attiecas sākotnējie līgumi (38). Iepriekš minētie apsvērumi mutatis mutandis attiecas uz reģionālajām sabiedrībām. |
| --- | --- |

(165)

Turklāt sākotnējie līgumi, kas noslēgti starp Itālijas valsti un katru no piecām reģionālajām sabiedrībām, bija identiskas sākotnējam līgumam, kas noslēgts starp Itāliju un Tirēnu (sk. 94. apsvērumu), un tajās tika ņemti vērā tie paši izmaksu elementi. Savā 2001. gada lēmumā par Tirrenia Komisija atzina, ka šie izmaksu elementi bija noteikti nepieciešami sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, jo tie atspoguļoja fiksētās un mainīgās izmaksas, kas bija tieši saistītas ar pakalpojumu sniegšanu, kurus valsts iestādes kvalificēja kā vispārējas nozīmes pakalpojumus un uz kuriem attiecīgi attiecās sākotnējie līgumi (37). Īpaši attiecībā uz kuģu nolietojumu Komisija uzskatīja, ka to var uzskatīt par nepieciešamu šo pakalpojumu sniegšanai tiktāl, ciktāl attiecīgie kuģi tiek izmantoti vienīgi tiem pakalpojumiem, uz kuriem attiecas sākotnējie līgumi (38). Iepriekš minētie apsvērumi mutatis mutandis attiecas uz reģionālajām sabiedrībām.

37

38

mutatis mutandis

| (166) | Ņemot vērā tiešo saikni starp kompensāciju un to kabotāžas līniju apkalpošanu, kuras saskaņā ar sākotnējām konvencijām apkalpo reģionālās sabiedrības, Komisija secina, ka minētā kompensācija bija vajadzīga, lai segtu papildu izmaksas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kas paredzētas sākotnējos līgumos |
| --- | --- |

(166)

Ņemot vērā tiešo saikni starp kompensāciju un to kabotāžas līniju apkalpošanu, kuras saskaņā ar sākotnējām konvencijām apkalpo reģionālās sabiedrības, Komisija secina, ka minētā kompensācija bija vajadzīga, lai segtu papildu izmaksas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kas paredzētas sākotnējos līgumos

| (167) | Iepriekš minētais secinājums nemainītos, pat ja Komisija būtu aicināta pārbaudīt, vai ikgadēja kompensācija, kas izmaksāta reģionālajām sabiedrībām, ir valsts pakalpojuma sniegšanai nepieciešamais minimums. Analīze par i) kompensācijas aprēķināšanas mehānismu, ii) uzņēmuma ieņēmumiem un iii) papildu izmaksām, kas radušās kabotāžas savienojumu nodrošināšanai saskaņā ar sākotnējiem līgumiem, liecina, ka kompensācijas, kas šīm sabiedrībām izmaksātas saskaņā ar sākotnējiem līgumiem, bija stingri proporcionālas papildu izmaksām, kas saistītas ar sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu, kurš uzticēts saņēmējiem. |
| --- | --- |

(167)

Iepriekš minētais secinājums nemainītos, pat ja Komisija būtu aicināta pārbaudīt, vai ikgadēja kompensācija, kas izmaksāta reģionālajām sabiedrībām, ir valsts pakalpojuma sniegšanai nepieciešamais minimums. Analīze par i) kompensācijas aprēķināšanas mehānismu, ii) uzņēmuma ieņēmumiem un iii) papildu izmaksām, kas radušās kabotāžas savienojumu nodrošināšanai saskaņā ar sākotnējiem līgumiem, liecina, ka kompensācijas, kas šīm sabiedrībām izmaksātas saskaņā ar sākotnējiem līgumiem, bija stingri proporcionālas papildu izmaksām, kas saistītas ar sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu, kurš uzticēts saņēmējiem.

| (168) | Pirmkārt, ikgadējās kompensācijas apjoms tika aprēķināts, ņemot vērā darbības peļņu, ko katra reģionālā sabiedrība reģistrējusi līnijās, uz kurām attiecas sākotnējie līgumi, un kas tika atskaitīta no zaudējumiem, kas uzkrāti līnijās kopumā (sākotnējo līgumu 3. pants). Šī aprēķina metode, kas paredzēja peļņu, kas gūta tūrisma sezonā, lai samazinātu zaudējumus, kas uzkrāti visas sezonas laikā, bija paredzēta, lai ierobežotu valsts sabiedrībām izmaksāto subsīdiju apjomu, tādējādi gada kompensācijas apmērs kopumā bija mazāks nekā tad, ja uzkrātos zaudējumus vienkārši apvienotu pa līnijām. |
| --- | --- |

(168)

Pirmkārt, ikgadējās kompensācijas apjoms tika aprēķināts, ņemot vērā darbības peļņu, ko katra reģionālā sabiedrība reģistrējusi līnijās, uz kurām attiecas sākotnējie līgumi, un kas tika atskaitīta no zaudējumiem, kas uzkrāti līnijās kopumā (sākotnējo līgumu 3. pants). Šī aprēķina metode, kas paredzēja peļņu, kas gūta tūrisma sezonā, lai samazinātu zaudējumus, kas uzkrāti visas sezonas laikā, bija paredzēta, lai ierobežotu valsts sabiedrībām izmaksāto subsīdiju apjomu, tādējādi gada kompensācijas apmērs kopumā bija mazāks nekā tad, ja uzkrātos zaudējumus vienkārši apvienotu pa līnijām.

| (169) | Otrkārt, sabiedrības ieņēmumi bija pakļauti dubultai tarifu saiknei, ko, no vienas puses, raksturo atviegloti tarifi dažām sociālajām kategorijām, un, no otras, pienākums saņemt valsts iestāžu atļauju par jebkuru tarifu grozījumu. No Itālijas iestāžu nosūtītās informācijas tik tiešām izrietēja, ka reģionālās sabiedrības nevarēja brīvi koriģēt savus tarifus, jo īpaši attiecībā uz darbības izmaksu attīstību (39). Komisija 2001. gada lēmumā jau atzina, ka šis dubultais ierobežojums, kas ievērojami samazināja sabiedrības ienākumus un ietekmēja gada kompensāciju, nav uzskatāms par agresīvu tirdzniecības politiku, kam raksturīga esamērīgi augstu cenu noteikšana. |
| --- | --- |

(169)

Otrkārt, sabiedrības ieņēmumi bija pakļauti dubultai tarifu saiknei, ko, no vienas puses, raksturo atviegloti tarifi dažām sociālajām kategorijām, un, no otras, pienākums saņemt valsts iestāžu atļauju par jebkuru tarifu grozījumu. No Itālijas iestāžu nosūtītās informācijas tik tiešām izrietēja, ka reģionālās sabiedrības nevarēja brīvi koriģēt savus tarifus, jo īpaši attiecībā uz darbības izmaksu attīstību (39). Komisija 2001. gada lēmumā jau atzina, ka šis dubultais ierobežojums, kas ievērojami samazināja sabiedrības ienākumus un ietekmēja gada kompensāciju, nav uzskatāms par agresīvu tirdzniecības politiku, kam raksturīga esamērīgi augstu cenu noteikšana.

39

| (170) | Treškārt, Itālijas iestādes sniedza Komisijai informāciju par izmaksām, kas reģionālajām sabiedrībām radušās laikā no 1992. līdz 2008. gadam sabiedrisko pakalpojumu līniju apkalpošanā. Proti, attiecībā uz sabiedriskā pakalpojuma sniegšanu 1992.–2008. gadā Itālija sniedza:






  — | kopējās izmaksas, pamatdarbības ieņēmumi un ienākums no ieguldītā kapitāla, ko reģistrējušas visas reģionālās sabiedrības (40)laikposmā no 1992. līdz 2008. gadam, un attiecīgā gada subsīdijas summa, |
| --- | --- | --- |

(170)

Treškārt, Itālijas iestādes sniedza Komisijai informāciju par izmaksām, kas reģionālajām sabiedrībām radušās laikā no 1992. līdz 2008. gadam sabiedrisko pakalpojumu līniju apkalpošanā. Proti, attiecībā uz sabiedriskā pakalpojuma sniegšanu 1992.–2008. gadā Itālija sniedza:

—

kopējās izmaksas, pamatdarbības ieņēmumi un ienākums no ieguldītā kapitāla, ko reģistrējušas visas reģionālās sabiedrības (40)laikposmā no 1992. līdz 2008. gadam, un attiecīgā gada subsīdijas summa,

40

| — | i) pārskatus pa līnijām katrai sabiedrībai par laikposmu no 1992. līdz 2001. gadam un no 2004. līdz 2008. gadam, |
| --- | --- |

—

i) pārskatus pa līnijām katrai sabiedrībai par laikposmu no 1992. līdz 2001. gadam un no 2004. līdz 2008. gadam,

| — | ieguldītā kapitāla atdeves likme, kas piešķirta Adriatica 1999.–2003. gadam, Saremar 1998. gadam un 2000.-2003. gadam, un Toremar, Siremar un Caremar 1998.–2003. gadam (no 1,6 % līdz 12,2 %). |
| --- | --- |

—

ieguldītā kapitāla atdeves likme, kas piešķirta Adriatica 1999.–2003. gadam, Saremar 1998. gadam un 2000.-2003. gadam, un Toremar, Siremar un Caremar 1998.–2003. gadam (no 1,6 % līdz 12,2 %).

Adriatica

Saremar

Torema

Sirema

Caremar

| (171) | Iesniegtie dati (skatīt tabulas 115. apsvērumā) liecina, ka izmaksas laikposmā no 2002. līdz 2008. gadam lielākoties bija zemākas par vidējām izmaksām, kas radās, apkalpojot līnijas 2005. gada lēmumā (1992.–2001. gads) novērtētajā pārskata periodā. |
| --- | --- |

(171)

Iesniegtie dati (skatīt tabulas 115. apsvērumā) liecina, ka izmaksas laikposmā no 2002. līdz 2008. gadam lielākoties bija zemākas par vidējām izmaksām, kas radās, apkalpojot līnijas 2005. gada lēmumā (1992.–2001. gads) novērtētajā pārskata periodā.

| (172) | Attiecībā uz ieguldītā kapitāla atdevi, dažādie ieguldītā kapitāla elementi bija sīki izklāstīti sākotnējos līgumos, un atdeves likmes tika noteiktas, atsaucoties uz tirgus likmēm, lai atspoguļotu katra elementa pienācīgu atdevi. Neraugoties uz to, ka nav datu par ieguldītā kapitāla atdeves normu, kas tika piešķirta sabiedrībām laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam, Komisija norāda, ka, izņemot dažus gadījumus, ieguldītā kapitāla atdeves līmenis laikposmā no 2001. līdz 2003. gadam ir pastāvīgi samazinājies (sk. 106. un 117. apsvērumu). Šī tendence apvienojumā ar ieguldītā kapitāla peļņas absolūto summu vispārējo stabilitāti 2001.–2008. gada periodā (sk. 105. un 115. apsvērumu tabulas) (41) ļauj pamatoti pieņemt, ka kompensācijas, kas tika izmaksātas sabiedrībām par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi, bija proporcionālas visu sākotnējo līgumu darbības laiku. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija 2005. gada lēmumā saglabā novērtējumu, ka peļņa saņēmējiem tika noteikta saprātīgā līmenī. |
| --- | --- |

(172)

Attiecībā uz ieguldītā kapitāla atdevi, dažādie ieguldītā kapitāla elementi bija sīki izklāstīti sākotnējos līgumos, un atdeves likmes tika noteiktas, atsaucoties uz tirgus likmēm, lai atspoguļotu katra elementa pienācīgu atdevi. Neraugoties uz to, ka nav datu par ieguldītā kapitāla atdeves normu, kas tika piešķirta sabiedrībām laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam, Komisija norāda, ka, izņemot dažus gadījumus, ieguldītā kapitāla atdeves līmenis laikposmā no 2001. līdz 2003. gadam ir pastāvīgi samazinājies (sk. 106. un 117. apsvērumu). Šī tendence apvienojumā ar ieguldītā kapitāla peļņas absolūto summu vispārējo stabilitāti 2001.–2008. gada periodā (sk. 105. un 115. apsvērumu tabulas) (41) ļauj pamatoti pieņemt, ka kompensācijas, kas tika izmaksātas sabiedrībām par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi, bija proporcionālas visu sākotnējo līgumu darbības laiku. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija 2005. gada lēmumā saglabā novērtējumu, ka peļņa saņēmējiem tika noteikta saprātīgā līmenī.

41

| (173) | Ņemot vērā tiešo saikni starp izmaksāto kompensāciju un sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kas paredzētas sākotnējās konvencijās, un, ad abundantiam, kompensācijas samērīgumu, Komisija secina, ka kompensācija, kas piešķirta par kabotāžas savienojumiem līdz 2008. gadam, ir pastāvošs atbalsts saskaņā ar Jūras kabotāžas regulas 4. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(173)

Ņemot vērā tiešo saikni starp izmaksāto kompensāciju un sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kas paredzētas sākotnējās konvencijās, un, ad abundantiam, kompensācijas samērīgumu, Komisija secina, ka kompensācija, kas piešķirta par kabotāžas savienojumiem līdz 2008. gadam, ir pastāvošs atbalsts saskaņā ar Jūras kabotāžas regulas 4. panta 3. punktu.

ad abundantiam

| (174) | Tā kā kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi kabotāžas savienojumos ir pastāvošs atbalsts un Vispārējā tiesa pilnībā atcēla 2005. gada lēmumu, tostarp tajā ietvertos nosacījumus par kabotāžas savienojumu apkalpošanu, ko veic Caremar, Komisijai nav sīkāk jānovērtē, vai saņēmējs ir ievērojis šos nosacījumus, īstenojot 2005. gada lēmumu, un vai tie vispār bija nepieciešami. Kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi kabotāžas savienojumos ir pastāvošs atbalsts, bet tas vairs nav spēkā. Tāpēc Komisijai nav jēgas piedāvāt Itālijai piemērotus pasākumus saskaņā ar LESD 108. panta 1. punktu, jo šādi pasākumi varētu tikai grozīt atbalsta pasākumu nākotnē. No tā izriet, ka Komisijai nav jēgas pārbaudīt šāda esoša atbalsta saderību, kas vairs nav spēkā. |
| --- | --- |

(174)

Tā kā kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi kabotāžas savienojumos ir pastāvošs atbalsts un Vispārējā tiesa pilnībā atcēla 2005. gada lēmumu, tostarp tajā ietvertos nosacījumus par kabotāžas savienojumu apkalpošanu, ko veic Caremar, Komisijai nav sīkāk jānovērtē, vai saņēmējs ir ievērojis šos nosacījumus, īstenojot 2005. gada lēmumu, un vai tie vispār bija nepieciešami. Kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi kabotāžas savienojumos ir pastāvošs atbalsts, bet tas vairs nav spēkā. Tāpēc Komisijai nav jēgas piedāvāt Itālijai piemērotus pasākumus saskaņā ar LESD 108. panta 1. punktu, jo šādi pasākumi varētu tikai grozīt atbalsta pasākumu nākotnē. No tā izriet, ka Komisijai nav jēgas pārbaudīt šāda esoša atbalsta saderību, kas vairs nav spēkā.

Caremar

5.1.2.2.   Starptautiskie savienojumi

Starptautiskie savienojumi

| (175) | Transporta pakalpojumu sniegšana starptautiskajos jūras savienojumos ietilpst Regulas (EEK) Nr. 4055/86 darbības jomā, kurā nav nevienas iepriekš noteiktas klauzulas, kas būtu līdzīga Jūras kabotāžas regulas 4. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

(175)

Transporta pakalpojumu sniegšana starptautiskajos jūras savienojumos ietilpst Regulas (EEK) Nr. 4055/86 darbības jomā, kurā nav nevienas iepriekš noteiktas klauzulas, kas būtu līdzīga Jūras kabotāžas regulas 4. panta 3. punktam.

| (176) | Saskaņā ar Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (42) (“jaunā procedūras regula”) 1. panta 1. punkta b) apakšpunktu pastāvošais atbalsts ir “(..), viss atbalsts, kas pastāvēja pirms LESD stāšanās spēkā attiecīgajās dalībvalstīs, tas ir, atbalsta shēmas un individuāls atbalsts, kas tika ieviests pirms LESD stāšanās spēkā attiecīgajās dalībvalstīs un joprojām ir piemērojams pēc tam”. |
| --- | --- |

(176)

Saskaņā ar Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (42) (“jaunā procedūras regula”) 1. panta 1. punkta b) apakšpunktu pastāvošais atbalsts ir “(..), viss atbalsts, kas pastāvēja pirms LESD stāšanās spēkā attiecīgajās dalībvalstīs, tas ir, atbalsta shēmas un individuāls atbalsts, kas tika ieviests pirms LESD stāšanās spēkā attiecīgajās dalībvalstīs un joprojām ir piemērojams pēc tam”.

42

| (177) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (43) (“Īstenošanas regula”) 4. panta 1. punktā pastāvoša atbalsta izmaiņas ir definētas kā “jebkādas pārmaiņas, izņemot pilnībā formāla vai administratīva rakstura izmaiņas, kas nevar ietekmēt novērtējumu par atbalsta pasākuma saderību ar kopējo tirgu. Tomēr esošas atbalsta shēmas sākotnējā budžeta palielinājumu par summu līdz 20 % apmērā neuzskata par esoša atbalsta izmaiņām”. |
| --- | --- |

(177)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (43) (“Īstenošanas regula”) 4. panta 1. punktā pastāvoša atbalsta izmaiņas ir definētas kā “jebkādas pārmaiņas, izņemot pilnībā formāla vai administratīva rakstura izmaiņas, kas nevar ietekmēt novērtējumu par atbalsta pasākuma saderību ar kopējo tirgu. Tomēr esošas atbalsta shēmas sākotnējā budžeta palielinājumu par summu līdz 20 % apmērā neuzskata par esoša atbalsta izmaiņām”.

43

| (178) | Saskaņā ar iedibināto judikatūru (44) ne visas esošā atbalsta izmaiņas būtu jāuzskata par esošā atbalsta pārvēršanu jaunā atbalstā tikai tad, ja izmaiņas ietekmē sākotnējā atbalsta faktisko būtību, ka tas tiek pārveidots par jaunu atbalstu. Šis novērtējums jāveic, atsaucoties uz noteikumiem, kas reglamentē atbalstu, tā kārtību un ierobežojumus (45). Tomēr atbalsta pasākuma pagarināšana ir jauns atbalsts (46). |
| --- | --- |

(178)

Saskaņā ar iedibināto judikatūru (44) ne visas esošā atbalsta izmaiņas būtu jāuzskata par esošā atbalsta pārvēršanu jaunā atbalstā tikai tad, ja izmaiņas ietekmē sākotnējā atbalsta faktisko būtību, ka tas tiek pārveidots par jaunu atbalstu. Šis novērtējums jāveic, atsaucoties uz noteikumiem, kas reglamentē atbalstu, tā kārtību un ierobežojumus (45). Tomēr atbalsta pasākuma pagarināšana ir jauns atbalsts (46).

44

45

46

| (179) | Kā 2009. gada spriedumā atgādināja Vispārējā tiesa, izmaiņas neattiecas uz būtību, ja tās negroza tiesību aktus, ar kuriem tika noteikts atbalsts, attiecībā uz tās darbības priekšrocībām vai būtību, uz kuru attiecas priekšrocība (47). |
| --- | --- |

(179)

Kā 2009. gada spriedumā atgādināja Vispārējā tiesa, izmaiņas neattiecas uz būtību, ja tās negroza tiesību aktus, ar kuriem tika noteikts atbalsts, attiecībā uz tās darbības priekšrocībām vai būtību, uz kuru attiecas priekšrocība (47).

47

Izmaiņas sabiedrisko pakalpojumu režīmā

Izmaiņas sabiedrisko pakalpojumu režīmā

| (180) | No piecām toreizējās Tirrenia grupas reģionālajām sabiedrībām tikai Adriatica un Saremar saskaņā ar sākotnējiem līgumiem apkalpoja starptautiskās līnijas. |
| --- | --- |

(180)

No piecām toreizējās Tirrenia grupas reģionālajām sabiedrībām tikai Adriatica un Saremar saskaņā ar sākotnējiem līgumiem apkalpoja starptautiskās līnijas.

Tirrenia

Adriatica

Saremar

| (181) | Komisijai jānovērtē, vai kompensācijas, kas piešķirtas šīm sabiedrībām par starptautisko jūras transporta pakalpojumu sniegšanu, ir jauns atbalsts vai pastāvošs atbalsts jaunās procedūras regulas 1. panta nozīmē. Šajā nolūkā Komisijai ir jāpārbauda, vai kopš Līguma stāšanās spēkā atbalsta pasākumu ir ietekmējušas būtiskas izmaiņas attiecībā uz priekšrocības veidu, mērķi, saņēmēju vai finansējuma avotu. Šīs izmaiņas būtu saistītas ar jaunu atbalstu. |
| --- | --- |

(181)

Komisijai jānovērtē, vai kompensācijas, kas piešķirtas šīm sabiedrībām par starptautisko jūras transporta pakalpojumu sniegšanu, ir jauns atbalsts vai pastāvošs atbalsts jaunās procedūras regulas 1. panta nozīmē. Šajā nolūkā Komisijai ir jāpārbauda, vai kopš Līguma stāšanās spēkā atbalsta pasākumu ir ietekmējušas būtiskas izmaiņas attiecībā uz priekšrocības veidu, mērķi, saņēmēju vai finansējuma avotu. Šīs izmaiņas būtu saistītas ar jaunu atbalstu.

| (182) | Komisija atzīmē, ka, finansējot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiecībā uz starptautiskajiem savienojumiem, ir notikušas vairākas būtiskas izmaiņas vairākos aspektos, kā izklāstīts turpmāk.






  a) | Subjekti, kas saņem atbalstu |
| --- | --- | --- |

(182)

Komisija atzīmē, ka, finansējot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiecībā uz starptautiskajiem savienojumiem, ir notikušas vairākas būtiskas izmaiņas vairākos aspektos, kā izklāstīts turpmāk.

a)

Subjekti, kas saņem atbalstu

| (183) | 1936. gada dekrēti, ar kuriem četrām sabiedrībām (Italia, Lloyd Triestino, Tirrenia un Adriatica) uzticēja sabiedrisko pakalpojumu saistības attiecībā uz valsts nozīmes līnijām, kas ietvēra gan valsts, gan starptautiskos pasažieru un kravu pārvadājumu maršrutus. Šie dekrēti sniedza izsmeļošu sarakstu ar sabiedrībām, kurām uzticēts apkalpot valsts intereses līnijas. Reģionālās sabiedrības tika iekļautas un tām tika uzticēts sniegt tikai vietēja rakstura pasta un komercpakalpojumus tikai vēlākā posmā, proti, Caremar, Toremar un Siremar saskaņā ar Likumu Nr. 169/1975 un Saremar saskaņā ar Likumu 856/1986 pēc dekrēta 2081/1936 atcelšanas (skatīt 83. un 88. apsvērumu).






  b) | Līnijas |
| --- | --- | --- |

(183)

1936. gada dekrēti, ar kuriem četrām sabiedrībām (Italia, Lloyd Triestino, Tirrenia un Adriatica) uzticēja sabiedrisko pakalpojumu saistības attiecībā uz valsts nozīmes līnijām, kas ietvēra gan valsts, gan starptautiskos pasažieru un kravu pārvadājumu maršrutus. Šie dekrēti sniedza izsmeļošu sarakstu ar sabiedrībām, kurām uzticēts apkalpot valsts intereses līnijas. Reģionālās sabiedrības tika iekļautas un tām tika uzticēts sniegt tikai vietēja rakstura pasta un komercpakalpojumus tikai vēlākā posmā, proti, Caremar, Toremar un Siremar saskaņā ar Likumu Nr. 169/1975 un Saremar saskaņā ar Likumu 856/1986 pēc dekrēta 2081/1936 atcelšanas (skatīt 83. un 88. apsvērumu).

Italia, Lloyd Triestino, Tirrenia un Adriatica

Caremar

Toremar

Siremar

Saremar

b)

Līnijas

| (184) | Lielākā daļa starptautisko līniju, uz kurām attiecas pašreizējais novērtējums, tika izveidotas saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu pēc EK līguma stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(184)

Lielākā daļa starptautisko līniju, uz kurām attiecas pašreizējais novērtējums, tika izveidotas saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu pēc EK līguma stāšanās spēkā.

| (185) | Attiecībā uz Adriatica 1936. gada dekrēti skaidri noteica tikai līnijas “Bari/Durresi” apkalpošanu. Tomēr tā bija līnija, kurā tika veikti tikai pasažieru pārvadājumi, savukārt savienojums “Bari/Durresi”, uz kuru attiecas šis novērtējums, ir jaukta tipa (pasažieru un kravu pārvadājumi) līnija. |
| --- | --- |

(185)

Attiecībā uz Adriatica 1936. gada dekrēti skaidri noteica tikai līnijas “Bari/Durresi” apkalpošanu. Tomēr tā bija līnija, kurā tika veikti tikai pasažieru pārvadājumi, savukārt savienojums “Bari/Durresi”, uz kuru attiecas šis novērtējums, ir jaukta tipa (pasažieru un kravu pārvadājumi) līnija.

Adriatica

| (186) | 1936. gada dekrētos netika noteikta neviena līnija no Itālijas ostas Ankonas vai Bari uz Baru (Melnkalne) vai Spalato (Horvātija). Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju Adriatica 1978. gadā sāka apkalpot līniju “Ankona/Spalato” un 1997. gadā līniju “Ankona/Bara”. |
| --- | --- |

(186)

1936. gada dekrētos netika noteikta neviena līnija no Itālijas ostas Ankonas vai Bari uz Baru (Melnkalne) vai Spalato (Horvātija). Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju Adriatica 1978. gadā sāka apkalpot līniju “Ankona/Spalato” un 1997. gadā līniju “Ankona/Bara”.

Adriatica

| (187) | Savienojums “Trieste/Durresi” tika izveidots 1983. gadā, lai attīstītu Albānijas un Rietumeiropas valstu tirdzniecības attiecības. Līniju sarakstos, kas tika pieņemti, pamatojoties uz 1936. gada dekrētiem, nebija līnijas no Triestes uz Albāniju. |
| --- | --- |

(187)

Savienojums “Trieste/Durresi” tika izveidots 1983. gadā, lai attīstītu Albānijas un Rietumeiropas valstu tirdzniecības attiecības. Līniju sarakstos, kas tika pieņemti, pamatojoties uz 1936. gada dekrētiem, nebija līnijas no Triestes uz Albāniju.

| (188) | Tas pats attiecas uz līniju “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras”. Itālijas iestādes nevarēja iesniegt Komisijai dokumentārus pierādījumus, kas skaidri norādītu, kad tika izveidots savienojums “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras”. Itālija apgalvo, ka līnija “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras” ietilpst 1936. gada dekrētu darbības joma, ņemot vērā to, ka tajā laikā starp Dekrētā 2081/1936 noteiktā IV sektora valsts intereses līnijām (kas ietver savienojumus ar Grieķiju, Albāniju un Tremiti salām) bija tikai viens īpašs savienojums ar Grieķiju. Komisija nevar piekrist Itālijas iestāžu argumentam. Sarakstos, kas tika pieņemti, pamatojoties uz 1936. gada dekrētiem, nebija konkrētas līnijas no Brindizi. Saskaņā ar Itālijas iestāžu 2002. gada 29. oktobra vēstuli līniju “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras” izveidoja Adriatica tikai 1978. gadā. Tajā pašā vēstulē Itālijas iestādes precizēja, ka saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Adriatica nekad nav apkalpojusi līniju “Bari/Grieķija”, bet drīzāk savienojumu ar Grieķiju no Brindizi. Tādējādi Itālijas iestādes pašas norādīja, ka uzskata abas līnijas par diviem atsevišķiem attiecīgajiem tirgiem. |
| --- | --- |

(188)

Tas pats attiecas uz līniju “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras”. Itālijas iestādes nevarēja iesniegt Komisijai dokumentārus pierādījumus, kas skaidri norādītu, kad tika izveidots savienojums “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras”. Itālija apgalvo, ka līnija “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras” ietilpst 1936. gada dekrētu darbības joma, ņemot vērā to, ka tajā laikā starp Dekrētā 2081/1936 noteiktā IV sektora valsts intereses līnijām (kas ietver savienojumus ar Grieķiju, Albāniju un Tremiti salām) bija tikai viens īpašs savienojums ar Grieķiju. Komisija nevar piekrist Itālijas iestāžu argumentam. Sarakstos, kas tika pieņemti, pamatojoties uz 1936. gada dekrētiem, nebija konkrētas līnijas no Brindizi. Saskaņā ar Itālijas iestāžu 2002. gada 29. oktobra vēstuli līniju “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras” izveidoja Adriatica tikai 1978. gadā. Tajā pašā vēstulē Itālijas iestādes precizēja, ka saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Adriatica nekad nav apkalpojusi līniju “Bari/Grieķija”, bet drīzāk savienojumu ar Grieķiju no Brindizi. Tādējādi Itālijas iestādes pašas norādīja, ka uzskata abas līnijas par diviem atsevišķiem attiecīgajiem tirgiem.

Adriatica

Adriatica

| (189) | Attiecībā uz Saremar 1936. gada dekrētu izveidotajā valsts intereses līniju sarakstā bija iekļauts pasažieru pārvadājumu savienojums starp Sardīniju un Korsiku (Madalēna/Palau/Bonifačo), ko sākotnēji apkalpoja Tirrenia. Savukārt līnija, ko pēc tam apkalpoja Saremar saskaņā ar Likumu 856/1986, bija jaukta tipa līnija (pasažieru un kravu pārvadājumi). Savienojums “Santaterēza Gallura/Bonifačo”, kas novērtēts šajā lēmumā, netika iekļauts valsts intereses līniju sarakstā. |
| --- | --- |

(189)

Attiecībā uz Saremar 1936. gada dekrētu izveidotajā valsts intereses līniju sarakstā bija iekļauts pasažieru pārvadājumu savienojums starp Sardīniju un Korsiku (Madalēna/Palau/Bonifačo), ko sākotnēji apkalpoja Tirrenia. Savukārt līnija, ko pēc tam apkalpoja Saremar saskaņā ar Likumu 856/1986, bija jaukta tipa līnija (pasažieru un kravu pārvadājumi). Savienojums “Santaterēza Gallura/Bonifačo”, kas novērtēts šajā lēmumā, netika iekļauts valsts intereses līniju sarakstā.

Saremar

Tirrenia

Sarema

| (190) | Papildus iepriekš minētajam Komisija atzīmē, ka pēc 1989. gada apkalpojamās līnijas vairs nebija norādītas likumā, jo saskaņā ar Likumu 160/1989 tās noteica valsts iestādes, pamatojoties uz sabiedrību tehniskajiem priekšlikumiem.






  c) | Finansēšanas shēmas ilgums |
| --- | --- | --- |

(190)

Papildus iepriekš minētajam Komisija atzīmē, ka pēc 1989. gada apkalpojamās līnijas vairs nebija norādītas likumā, jo saskaņā ar Likumu 160/1989 tās noteica valsts iestādes, pamatojoties uz sabiedrību tehniskajiem priekšlikumiem.

c)

Finansēšanas shēmas ilgums

| (191) | Kā jau minēts iepriekš, 1936. gada dekrēti paredzēja divdesmit gadu pilnvaru piešķiršanu četrām jaundibinātām sabiedrībām (Italia, Lloyd Triestino, Tirrenia, Adriatica) par dažu valsts intereses līniju darbību, kā arī par iespēju piešķirt uzņēmējiem subsīdijas tajā pašā laikposmā, pamatojoties uz sabiedrisko pakalpojumu līgumiem. |
| --- | --- |

(191)

Kā jau minēts iepriekš, 1936. gada dekrēti paredzēja divdesmit gadu pilnvaru piešķiršanu četrām jaundibinātām sabiedrībām (Italia, Lloyd Triestino, Tirrenia, Adriatica) par dažu valsts intereses līniju darbību, kā arī par iespēju piešķirt uzņēmējiem subsīdijas tajā pašā laikposmā, pamatojoties uz sabiedrisko pakalpojumu līgumiem.

Italia, Lloyd Triestino, Tirrenia, Adriatica

| (192) | 1936. gada dekrēti neparedzēja iespēju pagarināt šos sabiedrisko pakalpojumu līgumus vai kompensāciju, kas piešķirama uzņēmumiem par attiecīgo pakalpojumu sniegšanu, pēc sākotnējā divdesmit gadu perioda. Šo līgumu termiņš beidzās 1956. gada 31. decembrī, un tie tika vairākkārt pagarināti līdz Likuma 600/1962 spēkā stāšanās brīdim. |
| --- | --- |

(192)

1936. gada dekrēti neparedzēja iespēju pagarināt šos sabiedrisko pakalpojumu līgumus vai kompensāciju, kas piešķirama uzņēmumiem par attiecīgo pakalpojumu sniegšanu, pēc sākotnējā divdesmit gadu perioda. Šo līgumu termiņš beidzās 1956. gada 31. decembrī, un tie tika vairākkārt pagarināti līdz Likuma 600/1962 spēkā stāšanās brīdim.

| (193) | Likums 600/1962 paredzēja slēgt jaunus sabiedrisko pakalpojumu līgumus, kuru termiņš ir divdesmit gadi, uzskaitot izmantojamās valsts intereses līnijas un katrai sabiedrībai piešķiramās kompensācijas par līniju apkalpošanu. |
| --- | --- |

(193)

Likums 600/1962 paredzēja slēgt jaunus sabiedrisko pakalpojumu līgumus, kuru termiņš ir divdesmit gadi, uzskaitot izmantojamās valsts intereses līnijas un katrai sabiedrībai piešķiramās kompensācijas par līniju apkalpošanu.

| (194) | Ar Likumu 684/1974 tika ieviests citāds ilgums atkarībā no attiecīgā pakalpojuma veida: kravu pārvadājumu līnijas varētu finansēt ne ilgāk kā piecus gadus, bet pasažieru pārvadājumu līnijas varētu finansēt ne ilgāk kā trīs gadus (kompensācijas varētu saņemt tikai savienojumi ar Itālijas salām vēl divdesmit gadu laikā, taču tas neattiecas uz starptautiskajiem savienojumiem). |
| --- | --- |

(194)

Ar Likumu 684/1974 tika ieviests citāds ilgums atkarībā no attiecīgā pakalpojuma veida: kravu pārvadājumu līnijas varētu finansēt ne ilgāk kā piecus gadus, bet pasažieru pārvadājumu līnijas varētu finansēt ne ilgāk kā trīs gadus (kompensācijas varētu saņemt tikai savienojumi ar Itālijas salām vēl divdesmit gadu laikā, taču tas neattiecas uz starptautiskajiem savienojumiem).

| (195) | Likums 856/1986 vēl vairāk mainīja sabiedrisko pakalpojumu režīma iezīmes. Ar Likuma 856/1986 13. panta 4. punktu tika pieņemti Likuma 684/1974 8. un 9. pantā ietvertie noteikumi un turpmākie grozījumi, kas piemērojami jaukta tipa līnijām starp Adrijas jūras baseina vidusdaļas un lejasdaļas rietumu un austrumu piekrasti, kā arī starp Jonijas jūru un Vidusjūras austrumu daļu, kas pastāvēja 1986. gada 1. janvārī un ko apkalpoja Adriatica. Tādējādi Adriatica varētu saņemt kompensāciju par starptautisko savienojumu apkalpošanu, pamatojoties uz sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kuru termiņš ir divdesmit gadi. Likumā nav precizēti noteikumi, kas piemērojami Saremar apkalpotajai starptautiskajai līnijai. Tomēr Komisija atzīmē, ka sākotnējā līgumā šīs līnijas apkalpošana tiek uzskatīta par kabotāžas savienojumu un tajā tiek paredzēts, ka tas tiks finansēts divdesmit gadus, kā jebkurš cits sabiedrisko pakalpojumu kabotāžas savienojums, ko apkalpo Saremar. |
| --- | --- |

(195)

Likums 856/1986 vēl vairāk mainīja sabiedrisko pakalpojumu režīma iezīmes. Ar Likuma 856/1986 13. panta 4. punktu tika pieņemti Likuma 684/1974 8. un 9. pantā ietvertie noteikumi un turpmākie grozījumi, kas piemērojami jaukta tipa līnijām starp Adrijas jūras baseina vidusdaļas un lejasdaļas rietumu un austrumu piekrasti, kā arī starp Jonijas jūru un Vidusjūras austrumu daļu, kas pastāvēja 1986. gada 1. janvārī un ko apkalpoja Adriatica. Tādējādi Adriatica varētu saņemt kompensāciju par starptautisko savienojumu apkalpošanu, pamatojoties uz sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kuru termiņš ir divdesmit gadi. Likumā nav precizēti noteikumi, kas piemērojami Saremar apkalpotajai starptautiskajai līnijai. Tomēr Komisija atzīmē, ka sākotnējā līgumā šīs līnijas apkalpošana tiek uzskatīta par kabotāžas savienojumu un tajā tiek paredzēts, ka tas tiks finansēts divdesmit gadus, kā jebkurš cits sabiedrisko pakalpojumu kabotāžas savienojums, ko apkalpo Saremar.

Adriatica

Adriatica

Sarema

Saremar

| (196) | Likumā 856/1986 ir precizēts, ka kravu pārvadājumu līnijas, kas rada zaudējumus, var saņemt valsts finansiālu atbalstu tikai uz pieciem gadiem (sākot no 1985. gada 1. janvāra vai jauna kuģa iegādes).






  d) | Budžeta piešķīrums |
| --- | --- | --- |

(196)

Likumā 856/1986 ir precizēts, ka kravu pārvadājumu līnijas, kas rada zaudējumus, var saņemt valsts finansiālu atbalstu tikai uz pieciem gadiem (sākot no 1985. gada 1. janvāra vai jauna kuģa iegādes).

d)

Budžeta piešķīrums

| (197) | Kā jau minēts iepriekš 1936. gada dekrēti nenorādīja finansēšanas shēmas kopējo budžetu. |
| --- | --- |

(197)

Kā jau minēts iepriekš 1936. gada dekrēti nenorādīja finansēšanas shēmas kopējo budžetu.

| (198) | Savukārt Likuma 600/1962 6. pants paredzēja vispārēju budžeta piešķīrumu, veicot ierobežotas korekcijas saskaņā ar 7. un 8. pantu. |
| --- | --- |

(198)

Savukārt Likuma 600/1962 6. pants paredzēja vispārēju budžeta piešķīrumu, veicot ierobežotas korekcijas saskaņā ar 7. un 8. pantu.

| (199) | Turpmākajos tiesību aktos nebija paredzēts vispārējs budžeta piešķīrums dažādām finansēšanas shēmām, ko tie izskatīja.






  e) | Kompensācijas aprēķināšana |
| --- | --- | --- |

(199)

Turpmākajos tiesību aktos nebija paredzēts vispārējs budžeta piešķīrums dažādām finansēšanas shēmām, ko tie izskatīja.

e)

Kompensācijas aprēķināšana

| (200) | Subsīdiju aprēķināšanas sistēma tika vairākkārt pārskatīta. Jo īpaši pēc kompensācijas, kas aprēķināta, ņemot vērā paredzamās izmaksas un ieņēmumus, par kuriem panākta vienošanās sabiedrisko pakalpojumu līgumos, kurus pārskata ik pēc četriem gadiem (1936. gada dekrēti), subsīdija pārveidojās par fiksētu ieguldījumu, kam piemēro ierobežotas korekcijas saskaņā ar Likuma Nr. 600/1962 7. un 8. pantu, lai sabiedrībai nodrošinātu efektīvu stimulu. |
| --- | --- |

(200)

Subsīdiju aprēķināšanas sistēma tika vairākkārt pārskatīta. Jo īpaši pēc kompensācijas, kas aprēķināta, ņemot vērā paredzamās izmaksas un ieņēmumus, par kuriem panākta vienošanās sabiedrisko pakalpojumu līgumos, kurus pārskata ik pēc četriem gadiem (1936. gada dekrēti), subsīdija pārveidojās par fiksētu ieguldījumu, kam piemēro ierobežotas korekcijas saskaņā ar Likuma Nr. 600/1962 7. un 8. pantu, lai sabiedrībai nodrošinātu efektīvu stimulu.

| (201) | Pēc tam Likums 684/1974, ko īstenoja ar Dekrētu 501/1979, nošķīra kravu pārvadājumu līnijas (4. pants), pasažieru pārvadājumu līnijas (6. pants) un savienojumus ar lielajām un mazajām Itālijas salām (8. pants). Pamatojoties uz to:






  — | attiecībā uz savienojumiem ar Itālijas salām valsts kompensācijas apmēru, kas noteikts sabiedrisko pakalpojumu līgumos, kuru termiņš ir divdesmit gadi, varētu ik gadu pārskatīt, ja vismaz viens no izmaksu elementiem, kas ņemti vērā to aprēķinot, uzrādītu izmaiņas, kas ir lielākas par 5 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, |
| --- | --- | --- |

(201)

Pēc tam Likums 684/1974, ko īstenoja ar Dekrētu 501/1979, nošķīra kravu pārvadājumu līnijas (4. pants), pasažieru pārvadājumu līnijas (6. pants) un savienojumus ar lielajām un mazajām Itālijas salām (8. pants). Pamatojoties uz to:

—

attiecībā uz savienojumiem ar Itālijas salām valsts kompensācijas apmēru, kas noteikts sabiedrisko pakalpojumu līgumos, kuru termiņš ir divdesmit gadi, varētu ik gadu pārskatīt, ja vismaz viens no izmaksu elementiem, kas ņemti vērā to aprēķinot, uzrādītu izmaiņas, kas ir lielākas par 5 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu,

| — | attiecībā uz pasažieru pārvadājumu līnijām sabiedrības Italia, Lloyd Triestino, Adriatica un Tirrenia, pamatojoties uz katru gadu noslēgtajiem līgumiem, varēja saņemt kompensāciju par jūras pārvadājumu pakalpojumiem, kas sniegti trīs gadu laikposmā, kurš tika noteikts darbības izbeigšanai. Ikgadējās kompensācijas bija jānosaka, pamatojoties uz paredzamajām izmaksām un ieņēmumiem, un to mērķis bija nodrošināt sabiedrību ekonomisko stabilitāti. Šajā nolūkā kompensāciju varētu pārskatīt gada beigās, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pasažieru pārvadājumu līnijām sabiedrības Italia, Lloyd Triestino, Adriatica un Tirrenia, pamatojoties uz katru gadu noslēgtajiem līgumiem, varēja saņemt kompensāciju par jūras pārvadājumu pakalpojumiem, kas sniegti trīs gadu laikposmā, kurš tika noteikts darbības izbeigšanai. Ikgadējās kompensācijas bija jānosaka, pamatojoties uz paredzamajām izmaksām un ieņēmumiem, un to mērķis bija nodrošināt sabiedrību ekonomisko stabilitāti. Šajā nolūkā kompensāciju varētu pārskatīt gada beigās,

Italia, Lloyd Triestino, Adriatica

Tirreni

| — | attiecībā uz kravu pārvadājumu līnijām Finmare grupas sabiedrības, kuras vai nu izveidoja jaunas jūras pārvadājumu līnijas vai apkalpoja jau pastāvošās līnijas, bet ne ilgāk kā piecus gadus varēja saņemt valsts kompensāciju, kuras mērķis bija nodrošināt sabiedrību ekonomisko līdzsvaru. Šīs kompensācijas bija jāpārskata līdz katra gada 30. jūnijam. Kompensāciju par pastāvošu līniju apkalpošanu varja piešķirt, tikai pamatojoties uz katru gadu noslēgtajiem līgumiem. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz kravu pārvadājumu līnijām Finmare grupas sabiedrības, kuras vai nu izveidoja jaunas jūras pārvadājumu līnijas vai apkalpoja jau pastāvošās līnijas, bet ne ilgāk kā piecus gadus varēja saņemt valsts kompensāciju, kuras mērķis bija nodrošināt sabiedrību ekonomisko līdzsvaru. Šīs kompensācijas bija jāpārskata līdz katra gada 30. jūnijam. Kompensāciju par pastāvošu līniju apkalpošanu varja piešķirt, tikai pamatojoties uz katru gadu noslēgtajiem līgumiem.

Finmare

| (202) | Kopumā attiecībā uz kravas un pasažieru pārvadājumu līnijām Likums 684/1974 un Dekrēta 501/1979 neparedzēja ne efektivitātes veicināšanas mehānismu, ne iespēju piešķirt operatoram saprātīgu peļņu par sniegtajiem sabiedriskajiem pakalpojumiem. Turklāt Likums 684/1974, ko īstenoja ar Dekrēta 501/1979, pirmo reizi ieviesa atšķirību starp kravas un pasažieru pārvadājumu līnijām un izveidoja atšķirīgu kompensācijas mehānismu abiem pakalpojumu veidiem. Minētajā tiesību aktā nav precizēts, kādu mehānismu piemērot jauktajām līnijām (kravas un pasažieru pārvadājumiem). |
| --- | --- |

(202)

Kopumā attiecībā uz kravas un pasažieru pārvadājumu līnijām Likums 684/1974 un Dekrēta 501/1979 neparedzēja ne efektivitātes veicināšanas mehānismu, ne iespēju piešķirt operatoram saprātīgu peļņu par sniegtajiem sabiedriskajiem pakalpojumiem. Turklāt Likums 684/1974, ko īstenoja ar Dekrēta 501/1979, pirmo reizi ieviesa atšķirību starp kravas un pasažieru pārvadājumu līnijām un izveidoja atšķirīgu kompensācijas mehānismu abiem pakalpojumu veidiem. Minētajā tiesību aktā nav precizēts, kādu mehānismu piemērot jauktajām līnijām (kravas un pasažieru pārvadājumiem).

| (203) | Ar Likumu 856/1986 turpmāk tika grozīts kompensācijas mehānisms. Attiecībā uz kravu pārvadājumu līnijām, kas ir būtiskas valsts ekonomikai, 2. pants paredzēja darbības uzsākšanas subsīdijas piešķiršanu ilgākais uz pieciem gadiem (no 1985. gada 1. janvāra). Attiecībā uz jauktajiem savienojumiem starp vidējas un zemas Adrijas jūras rietumu un austrumu piekrasti, kā arī starp Jonijas jūru un Vidusjūras austrumdaļu, kas pastāvēja 1986. gada 1. janvārī un ko ekspluatēja Adriatica, saskaņā ar Likuma 856/1986 11. un 13. pantu, balansēšanas subsīdija bija jāaprēķina, pamatojoties uz starpību starp ieņēmumiem un izmaksām, kas radušās, sniedzot pakalpojumu, un kas noteikta, ņemot vērā vidējos un objektīvos rādītājus, un tai bija jāietver ieguldītais kapitāls. Sabiedrisko pakalpojumu līgumos bija jāiekļauj informācija par elementiem, kas jāņem vērā subsīdijas aprēķinā, kā arī pilnīgs subsidēto līniju sarakst, grafiks un izmantojamie kuģi. Subsīdijas bija jāapstiprina Jūras tirdzniecības ministram, Valsts līdzdalības ministram un Valsts kases ministram. |
| --- | --- |

(203)

Ar Likumu 856/1986 turpmāk tika grozīts kompensācijas mehānisms. Attiecībā uz kravu pārvadājumu līnijām, kas ir būtiskas valsts ekonomikai, 2. pants paredzēja darbības uzsākšanas subsīdijas piešķiršanu ilgākais uz pieciem gadiem (no 1985. gada 1. janvāra). Attiecībā uz jauktajiem savienojumiem starp vidējas un zemas Adrijas jūras rietumu un austrumu piekrasti, kā arī starp Jonijas jūru un Vidusjūras austrumdaļu, kas pastāvēja 1986. gada 1. janvārī un ko ekspluatēja Adriatica, saskaņā ar Likuma 856/1986 11. un 13. pantu, balansēšanas subsīdija bija jāaprēķina, pamatojoties uz starpību starp ieņēmumiem un izmaksām, kas radušās, sniedzot pakalpojumu, un kas noteikta, ņemot vērā vidējos un objektīvos rādītājus, un tai bija jāietver ieguldītais kapitāls. Sabiedrisko pakalpojumu līgumos bija jāiekļauj informācija par elementiem, kas jāņem vērā subsīdijas aprēķinā, kā arī pilnīgs subsidēto līniju sarakst, grafiks un izmantojamie kuģi. Subsīdijas bija jāapstiprina Jūras tirdzniecības ministram, Valsts līdzdalības ministram un Valsts kases ministram.

Adriatica

| (204) | Ar Likumu 856/1986 netika precizēts, kāds kompensācijas mehānisms tiks piemērots attiecībā uz savienojumu starp Sardīniju un Korsiku, ko Tirrenia nodeva Saremar. Tomēr sākotnējā līgumā šī līnija tika uzskatīta par kabotāžas savienojumu, un tas paredzēja tās finansēšanu saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(204)

Ar Likumu 856/1986 netika precizēts, kāds kompensācijas mehānisms tiks piemērots attiecībā uz savienojumu starp Sardīniju un Korsiku, ko Tirrenia nodeva Saremar. Tomēr sākotnējā līgumā šī līnija tika uzskatīta par kabotāžas savienojumu, un tas paredzēja tās finansēšanu saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem.

Tirrenia

Saremar.

| (205) | Visbeidzot, Dekrēta likuma 77/1989 9. panta 1. punktā bija noteikts, ka no 1990. gada 1. janvāra līdzsvarojošās subsīdijas priekšrocības būs tām līnijām, kuras uzskata par būtiskām, lai nodrošinātu pasažieru un kravu pārvadājumu pakalpojumus, un kuras valsts varētu noteikt pēc ieinteresēto uzņēmumu ierosinājuma. Attiecībā uz savienojumiem ar salām balansēšanas subsīdijas summa bija jānosaka sabiedrisko pakalpojumu līgumos, ņemot vērā tarifus, ko valsts dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums piemēro līdzvērtīgiem pakalpojumiem un attālumiem.






  f) | Iepriekšējo sabiedrisko pakalpojumu līgumu atsaukšana un tiesību aktu atcelšana |
| --- | --- | --- |

(205)

Visbeidzot, Dekrēta likuma 77/1989 9. panta 1. punktā bija noteikts, ka no 1990. gada 1. janvāra līdzsvarojošās subsīdijas priekšrocības būs tām līnijām, kuras uzskata par būtiskām, lai nodrošinātu pasažieru un kravu pārvadājumu pakalpojumus, un kuras valsts varētu noteikt pēc ieinteresēto uzņēmumu ierosinājuma. Attiecībā uz savienojumiem ar salām balansēšanas subsīdijas summa bija jānosaka sabiedrisko pakalpojumu līgumos, ņemot vērā tarifus, ko valsts dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums piemēro līdzvērtīgiem pakalpojumiem un attālumiem.

f)

Iepriekšējo sabiedrisko pakalpojumu līgumu atsaukšana un tiesību aktu atcelšana

| (206) | Visi sabiedrisko pakalpojumu līgumi par pasažieru un kravu pārvadājumiem, kas noslēgti saskaņā ar 1936. gada dekrētiem (48), tika atsaukti 1962. gadā un aizstāti ar jauniem līgumiem, kuru pamatā ir jaunais tiesiskais regulējums. |
| --- | --- |

(206)

Visi sabiedrisko pakalpojumu līgumi par pasažieru un kravu pārvadājumiem, kas noslēgti saskaņā ar 1936. gada dekrētiem (48), tika atsaukti 1962. gadā un aizstāti ar jauniem līgumiem, kuru pamatā ir jaunais tiesiskais regulējums.

48

Secinājums par kompensāciju, kas piešķirta starptautiskajiem savienojumiem

Secinājums par kompensāciju, kas piešķirta starptautiskajiem savienojumiem

| (207) | Komisija nevar pieņemt Itālijas iestāžu argumentu, ka subsīdijas, kas Adriatica un Saremar izmaksātas par starptautisko savienojumu darbību, būtu jākvalificē kā pastāvošs atbalsts, pamatojoties uz to, ka sabiedrisko pakalpojumu režīms pirms EK Līguma stāšanās spēkā ir stājies spēkā, un ar Jūrlietu un jūras spēku regulu. |
| --- | --- |

(207)

Komisija nevar pieņemt Itālijas iestāžu argumentu, ka subsīdijas, kas Adriatica un Saremar izmaksātas par starptautisko savienojumu darbību, būtu jākvalificē kā pastāvošs atbalsts, pamatojoties uz to, ka sabiedrisko pakalpojumu režīms pirms EK Līguma stāšanās spēkā ir stājies spēkā, un ar Jūrlietu un jūras spēku regulu.

Adriatica

Saremar

| (208) | Atsauce uz Jūras kabotāžas regulu nav būtiska, jo šī regula neattiecas uz starptautiskajām līnijām. |
| --- | --- |

(208)

Atsauce uz Jūras kabotāžas regulu nav būtiska, jo šī regula neattiecas uz starptautiskajām līnijām.

| (209) | Turklāt, ņemot vērā iepriekš minētos elementus (180.–206. apsvērums), Komisija uzskata, ka sākotnējā atbalsta shēma būtiski izmainīja tās būtību un tādēļ kļuva par pilnīgi jaunu atbalsta shēmu. Šādas izmaiņas attiecas uz daudzām, ja ne visām, sākotnējā tiesiskā regulējuma, kas izveidots ar 1936. gada dekrētiem, būtiskajām iezīmēm, un tās pilnībā pārveido šo sistēmu. |
| --- | --- |

(209)

Turklāt, ņemot vērā iepriekš minētos elementus (180.–206. apsvērums), Komisija uzskata, ka sākotnējā atbalsta shēma būtiski izmainīja tās būtību un tādēļ kļuva par pilnīgi jaunu atbalsta shēmu. Šādas izmaiņas attiecas uz daudzām, ja ne visām, sākotnējā tiesiskā regulējuma, kas izveidots ar 1936. gada dekrētiem, būtiskajām iezīmēm, un tās pilnībā pārveido šo sistēmu.

| (210) | Pirmkārt, lielākā daļa starptautisko līniju, kas tika pārbaudītas šajā lēmumā, sāka darboties tikai tad, kad stājās spēkā EK līgums. Vienīgais izņēmums ir līnija “Bari/Durresi”, ko apkalpo Tirrenia. Tomēr Komisija atzīmē, ka, lai gan savienojums “Bari/Durresi”, uz kuru attiecas šis novērtējums, ir jaukta tipa (pasažieru un kravu pārvadājumu) līnija, valsts intereses līniju sarakstā iekļautā līnija bija tikai pasažieru pārvadājumu līnija. Turklāt pasažieru pārvadājumu līnija, kas savieno Sardīniju ar Korsiku un kas noteikta valsts intereses līniju sarakstā, bija līnija “Madalēna/Palau/Bonifačo”, un sākotnēji to apkalpoja Tirrenia. Komisija norāda, ka jaukta tipa līnijas, kuras pēc tam apkalpojaa Saremar, kas tika izveidota saskaņā ar Likuma 856/1986 15. pantu, bija divas atsevišķas līnijas, proti, līnija “LMadalēna/Palau” un līnija “Santaterēza Gallura/Bonifačo”. |
| --- | --- |

(210)

Pirmkārt, lielākā daļa starptautisko līniju, kas tika pārbaudītas šajā lēmumā, sāka darboties tikai tad, kad stājās spēkā EK līgums. Vienīgais izņēmums ir līnija “Bari/Durresi”, ko apkalpo Tirrenia. Tomēr Komisija atzīmē, ka, lai gan savienojums “Bari/Durresi”, uz kuru attiecas šis novērtējums, ir jaukta tipa (pasažieru un kravu pārvadājumu) līnija, valsts intereses līniju sarakstā iekļautā līnija bija tikai pasažieru pārvadājumu līnija. Turklāt pasažieru pārvadājumu līnija, kas savieno Sardīniju ar Korsiku un kas noteikta valsts intereses līniju sarakstā, bija līnija “Madalēna/Palau/Bonifačo”, un sākotnēji to apkalpoja Tirrenia. Komisija norāda, ka jaukta tipa līnijas, kuras pēc tam apkalpojaa Saremar, kas tika izveidota saskaņā ar Likuma 856/1986 15. pantu, bija divas atsevišķas līnijas, proti, līnija “LMadalēna/Palau” un līnija “Santaterēza Gallura/Bonifačo”.

Tirrenia

Tirreni

Saremar

| (211) | Otrkārt, juridiskais pamats kompensācijas piešķiršanai par starptautisko līniju darbību tika atcelts pēc EK līguma stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(211)

Otrkārt, juridiskais pamats kompensācijas piešķiršanai par starptautisko līniju darbību tika atcelts pēc EK līguma stāšanās spēkā.

| (212) | Treškārt, vairākas reizes tika būtiski mainīts mehānisms, ar ko aprēķina kompensācijas summu par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas režīma izmantošanu, ieskaitot peļņas normu, kā arī tā pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(212)

Treškārt, vairākas reizes tika būtiski mainīts mehānisms, ar ko aprēķina kompensācijas summu par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas režīma izmantošanu, ieskaitot peļņas normu, kā arī tā pārskatīšanu.

| (213) | Ceturtkārt, termiņš, par kuru varēja piešķirt kompensāciju, tika vairākkārt pagarināts. |
| --- | --- |

(213)

Ceturtkārt, termiņš, par kuru varēja piešķirt kompensāciju, tika vairākkārt pagarināts.

| (214) | Piektkārt, 1936. gadā netika noteikti valsts pārvaldes savienojumu finansēšanai piešķirtie budžeta līdzekļi. Globālu summu pirmo reizi ieviesa 1962. gadā, bet pēc tam pameta 1974. gadā. |
| --- | --- |

(214)

Piektkārt, 1936. gadā netika noteikti valsts pārvaldes savienojumu finansēšanai piešķirtie budžeta līdzekļi. Globālu summu pirmo reizi ieviesa 1962. gadā, bet pēc tam pameta 1974. gadā.

| (215) | Sestkārt, kompensācijas mehānisms kabotāžas līnijām, kas paredzēts Likuma Nr. 684/1974 8. un 9. pantā, kļuva piemērojams starptautiskajām līnijām, ko ekspluatē Adriatica, tikai saskaņā ar Likuma 856/1986 13. panta 4. punktu. Šajā sakarā Komisija norāda, ka, pat ņemot vērā saskaņā ar Likumu Nr. 684/1974 piešķirto uz izmaksām balstīto kompensāciju, kas ir līdzīga kompensācijai, kuras pamatā ir 1936. gada dekrētu paredzētā metode, to pašu nevar apgalvot par regulējumu, ko ieviesa ar Likumu 600/1962, kas noteica noteiktas ex ante summas piešķiršanu un ietvēra efektivitātes stimulus, un kas bija spēkā gandrīz 13 gadus. |
| --- | --- |

(215)

Sestkārt, kompensācijas mehānisms kabotāžas līnijām, kas paredzēts Likuma Nr. 684/1974 8. un 9. pantā, kļuva piemērojams starptautiskajām līnijām, ko ekspluatē Adriatica, tikai saskaņā ar Likuma 856/1986 13. panta 4. punktu. Šajā sakarā Komisija norāda, ka, pat ņemot vērā saskaņā ar Likumu Nr. 684/1974 piešķirto uz izmaksām balstīto kompensāciju, kas ir līdzīga kompensācijai, kuras pamatā ir 1936. gada dekrētu paredzētā metode, to pašu nevar apgalvot par regulējumu, ko ieviesa ar Likumu 600/1962, kas noteica noteiktas ex ante summas piešķiršanu un ietvēra efektivitātes stimulus, un kas bija spēkā gandrīz 13 gadus.

Adriatic

| (216) | Itālijas iestādes apgalvoja, ka pēc EK līguma stāšanās spēkā ieviesto grozījumu mērķis bija ierobežot valsts ieguldījuma apjomu. Tomēr iepriekš 209.–215. apsvērumā minētie elementi liecina, ka šie grozījumi ne tikai samazināja uzņēmumiem piešķirto kompensāciju, bet būtiski mainīja atbalsta pasākuma būtību. Faktiski visas šīs izmaiņas varēja ietekmēt kompensācijas saderību ar iekšējo tirgu, jo tās mainīja tā iespējamo ietekmi uz konkurenci. Kopumā, tā vietā lai saglabātu nemainītu kompensācijas mehānismu, Itālija pēc EK līguma stāšanās spēkā izveidoja vairākas atšķirīgas kompensācijas sistēmas sabiedrisko pakalpojumu starptautiskajām līnijām. |
| --- | --- |

(216)

Itālijas iestādes apgalvoja, ka pēc EK līguma stāšanās spēkā ieviesto grozījumu mērķis bija ierobežot valsts ieguldījuma apjomu. Tomēr iepriekš 209.–215. apsvērumā minētie elementi liecina, ka šie grozījumi ne tikai samazināja uzņēmumiem piešķirto kompensāciju, bet būtiski mainīja atbalsta pasākuma būtību. Faktiski visas šīs izmaiņas varēja ietekmēt kompensācijas saderību ar iekšējo tirgu, jo tās mainīja tā iespējamo ietekmi uz konkurenci. Kopumā, tā vietā lai saglabātu nemainītu kompensācijas mehānismu, Itālija pēc EK līguma stāšanās spēkā izveidoja vairākas atšķirīgas kompensācijas sistēmas sabiedrisko pakalpojumu starptautiskajām līnijām.

| (217) | Attiecībā uz piezīmēm, ko atbalsta saņēmēji iesniedza izmeklēšanā, Komisija norāda, ka šīs piezīmes lielā mērā pārklājas ar Itālijas iestāžu piezīmēm. Saskaņā ar atbalsta saņēmēju sniegto informāciju Komisija nekavējoties atļāva attiecīgos pasākumus, aizkavējot formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu ilgu laiku pēc tam, kad tā bija informēta par subsīdijām Tirrenia grupas sabiedrībām. |
| --- | --- |

(217)

Attiecībā uz piezīmēm, ko atbalsta saņēmēji iesniedza izmeklēšanā, Komisija norāda, ka šīs piezīmes lielā mērā pārklājas ar Itālijas iestāžu piezīmēm. Saskaņā ar atbalsta saņēmēju sniegto informāciju Komisija nekavējoties atļāva attiecīgos pasākumus, aizkavējot formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu ilgu laiku pēc tam, kad tā bija informēta par subsīdijām Tirrenia grupas sabiedrībām.

Tirrenia

| (218) | Tomēr, ja nav iepriekšēja paziņojuma LESD 108. panta 3. punkta nozīmē, Komisijas iespējamās zināšanas par dažādajiem tiesību aktiem, ar kuriem nosaka gada subsīdijas jūras pārvadājumu pakalpojumu darbībai, un par sākotnējām konvencijām nenozīmē, ka atļauja ir piešķirta klusuciešot. Tas, ka Komisija ir informēta par konkrētu pasākumu un šajā sakarā neveic nekādas darbības, pats par sevi nevar ietekmēt atbalsta klasificēšanu par esošu vai jaunu (49). |
| --- | --- |

(218)

Tomēr, ja nav iepriekšēja paziņojuma LESD 108. panta 3. punkta nozīmē, Komisijas iespējamās zināšanas par dažādajiem tiesību aktiem, ar kuriem nosaka gada subsīdijas jūras pārvadājumu pakalpojumu darbībai, un par sākotnējām konvencijām nenozīmē, ka atļauja ir piešķirta klusuciešot. Tas, ka Komisija ir informēta par konkrētu pasākumu un šajā sakarā neveic nekādas darbības, pats par sevi nevar ietekmēt atbalsta klasificēšanu par esošu vai jaunu (49).

49

| (219) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka kompensācija, kas piešķirta starptautisko maršrutu darbībai, ir jauns atbalsts jaunās procedūras regulas 1. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(219)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka kompensācija, kas piešķirta starptautisko maršrutu darbībai, ir jauns atbalsts jaunās procedūras regulas 1. panta nozīmē.

5.1.3.   Atbalsta saderība

Atbalsta saderība

5.1.3.1.   Vispārējs ietvars

Vispārējs ietvars

| (220) | LESD 106. panta 2. punkts paredz, ka “uz uzņēmumiem, kam uzticēti sabiedriski pakalpojumi vai kas darbojas kā dalībvalstu fiskāli monopoli, attiecas Līgumos ietvertie noteikumi un jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums de iure vai de facto netraucē veikt tiem uzticētos konkrētos uzdevumus. Tie nedrīkst ietekmēt tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Savienības interesēm.” |
| --- | --- |

(220)

LESD 106. panta 2. punkts paredz, ka “uz uzņēmumiem, kam uzticēti sabiedriski pakalpojumi vai kas darbojas kā dalībvalstu fiskāli monopoli, attiecas Līgumos ietvertie noteikumi un jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums de iure vai de facto netraucē veikt tiem uzticētos konkrētos uzdevumus. Tie nedrīkst ietekmēt tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Savienības interesēm.”

de iure

de facto

| (221) | Minētais pants paredz atkāpi no valsts atbalsta aizlieguma, kas ietverts LESD 107. pantā, ciktāl atbalsts ir nepieciešams un proporcionāls, jo atbalsta trūkums kavētu pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (“PVTN”) sniegšanu pieņemamos ekonomiskajos apstākļos. Saskaņā ar LESD 106. panta 3. punktu Komisijai jānodrošina šā panta piemērošana, tostarp precizējot nosacījumus, saskaņā ar kuriem tā uzskata, ka ir izpildīti nepieciešamības un proporcionalitātes kritēriji. |
| --- | --- |

(221)

Minētais pants paredz atkāpi no valsts atbalsta aizlieguma, kas ietverts LESD 107. pantā, ciktāl atbalsts ir nepieciešams un proporcionāls, jo atbalsta trūkums kavētu pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (“PVTN”) sniegšanu pieņemamos ekonomiskajos apstākļos. Saskaņā ar LESD 106. panta 3. punktu Komisijai jānodrošina šā panta piemērošana, tostarp precizējot nosacījumus, saskaņā ar kuriem tā uzskata, ka ir izpildīti nepieciešamības un proporcionalitātes kritēriji.

| (222) | 2012. gada 31. janvārī stājās spēkā Eiropas Savienības noteikumi par valsts atbalstu sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas veidā (2011. gads) (“2012. gada VTNP nostādnes”) un Komisijas Lēmums 2012/21/ES (50) (“2012. gada PVTN lēmums”). Sākot no minētā datuma, kompensācijas veidā par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu saņemta atbalsta saderība ir jāpārbauda saskaņā ar 2012. gada PVTN lēmumu un 2012. gada PVTN pamatkritērijiem. |
| --- | --- |

(222)

2012. gada 31. janvārī stājās spēkā Eiropas Savienības noteikumi par valsts atbalstu sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas veidā (2011. gads) (“2012. gada VTNP nostādnes”) un Komisijas Lēmums 2012/21/ES (50) (“2012. gada PVTN lēmums”). Sākot no minētā datuma, kompensācijas veidā par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu saņemta atbalsta saderība ir jāpārbauda saskaņā ar 2012. gada PVTN lēmumu un 2012. gada PVTN pamatkritērijiem.

50

| (223) | 2012. gada PVT pamatnostādnes attiecas uz jebkuru nelikumīgu atbalstu, kas piešķirts pirms tā stāšanās spēkā un par kuru Komisija pieņem lēmumu pēc 2012. gada 31. janvāra, izņemot 14., 19., 20., 24., 39. un 60. punkta noteikumus (skatīt 2012. gada PTN pamatnostādņu 69. punktu). Līdz ar to uz reģionālo uzņēmumu kompensācijas atbilstību, kas piešķirta līdz sākotnējo konvenciju termiņa beigām 2008. gada 31. decembrī, attiecas 2012. gada PVTN pamatnostādnes, un tā ir jāizvērtē, pamatojoties uz attiecīgajiem noteikumiem, proti:






  a) | atbalsts būtu jāpiešķir par patiesu un pareizi definētu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu, kā minēts LESD 106. panta 2. punktā; |
| --- | --- | --- |

(223)

2012. gada PVT pamatnostādnes attiecas uz jebkuru nelikumīgu atbalstu, kas piešķirts pirms tā stāšanās spēkā un par kuru Komisija pieņem lēmumu pēc 2012. gada 31. janvāra, izņemot 14., 19., 20., 24., 39. un 60. punkta noteikumus (skatīt 2012. gada PTN pamatnostādņu 69. punktu). Līdz ar to uz reģionālo uzņēmumu kompensācijas atbilstību, kas piešķirta līdz sākotnējo konvenciju termiņa beigām 2008. gada 31. decembrī, attiecas 2012. gada PVTN pamatnostādnes, un tā ir jāizvērtē, pamatojoties uz attiecīgajiem noteikumiem, proti:

a)

atbalsts būtu jāpiešķir par patiesu un pareizi definētu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu, kā minēts LESD 106. panta 2. punktā;

| b) | PVTN darbība jāuztic attiecīgajam uzņēmumam, izmantojot vienu vai vairākus tiesību aktus. Šādā(-os) aktā(-os) būtu jānorāda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību saturs un ilgums; uzņēmums, kuram uzdoti šie pienākumi, un vajadzības gadījumā – attiecīgā teritorija; jebkādu ekskluzīvu vai speciālu tiesību piešķiršanas raksturu; kompensācijas mehānisma apraksts un kompensācijas aprēķināšanas, uzraudzības un pārskatīšanas parametri; kā arī kārtība, kādā atmaksāt un novērst jebkādu kompensācijas pārmaksu. |
| --- | --- |

b)

PVTN darbība jāuztic attiecīgajam uzņēmumam, izmantojot vienu vai vairākus tiesību aktus. Šādā(-os) aktā(-os) būtu jānorāda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību saturs un ilgums; uzņēmums, kuram uzdoti šie pienākumi, un vajadzības gadījumā – attiecīgā teritorija; jebkādu ekskluzīvu vai speciālu tiesību piešķiršanas raksturu; kompensācijas mehānisma apraksts un kompensācijas aprēķināšanas, uzraudzības un pārskatīšanas parametri; kā arī kārtība, kādā atmaksāt un novērst jebkādu kompensācijas pārmaksu.

| c) | kompensācijas summa nedrīkst pārsniegt summu, kas bija vajadzīga, lai segtu sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildes neto izmaksas, ieskaitot saprātīgu peļņu. |
| --- | --- |

c)

kompensācijas summa nedrīkst pārsniegt summu, kas bija vajadzīga, lai segtu sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildes neto izmaksas, ieskaitot saprātīgu peļņu.

| (224) | Sākotnējās konvencijās bija paredzēts, ka saistības attiecībā uz apkalpojamajām līnijām un ostām, uz attiecīgajiem jūras savienojumiem norīkoto kuģu jaudu, pakalpojumu biežumu un braukšanas maksu sīki nosaka piecgades plānos, ko atbalsta saņēmēji iesniedz apstiprināšanai valsts iestādēm. Pamatojoties uz to, Komisija konstatē, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas uzliktas sabiedrībām, izriet no sākotnējiem līgumiem, kas tika noslēgti ar Itāliju 1991. gada jūlijā, iepriekš izklāstītā tiesiskā regulējuma un piecgades plāniem. |
| --- | --- |

(224)

Sākotnējās konvencijās bija paredzēts, ka saistības attiecībā uz apkalpojamajām līnijām un ostām, uz attiecīgajiem jūras savienojumiem norīkoto kuģu jaudu, pakalpojumu biežumu un braukšanas maksu sīki nosaka piecgades plānos, ko atbalsta saņēmēji iesniedz apstiprināšanai valsts iestādēm. Pamatojoties uz to, Komisija konstatē, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas uzliktas sabiedrībām, izriet no sākotnējiem līgumiem, kas tika noslēgti ar Itāliju 1991. gada jūlijā, iepriekš izklāstītā tiesiskā regulējuma un piecgades plāniem.

| (225) | Piecgades plānos bija noteiktas ostas un biežumi, ko apkalpos tūrisma sezonā un ārpus tās, kā arī katrai līnijai piešķiramā kuģa tips. Tādējādi izveidoto pakalpojumu tīklu katrā piecu gadu periodā tomēr varētu pielāgot, ņemot vērā pieprasījuma izmaiņas attiecīgajās līnijās. Itālijas iestāžu sniegtā informācija liecināja, ka tikai attiecīgās vietējās kopienas pēc īpašu pieprasījumu nosūtīšanas Satiksmes ministrijai varēja veikt pielāgojumus biežumos vai grafikos. Šādi pieprasījumi tika atsevišķi izvērtēti starpministriju līmenī, cita starpā atsaucoties uz to finansiālo ietekmi uz attiecīgās sabiedrības darbības izmaksām. Līdz ar to visas izmaiņas pakalpojumu tīklā piecu gadu laikposmā tika noteiktas administratīvā lēmumā, kas adresēts atbalsta saņēmējiem. |
| --- | --- |

(225)

Piecgades plānos bija noteiktas ostas un biežumi, ko apkalpos tūrisma sezonā un ārpus tās, kā arī katrai līnijai piešķiramā kuģa tips. Tādējādi izveidoto pakalpojumu tīklu katrā piecu gadu periodā tomēr varētu pielāgot, ņemot vērā pieprasījuma izmaiņas attiecīgajās līnijās. Itālijas iestāžu sniegtā informācija liecināja, ka tikai attiecīgās vietējās kopienas pēc īpašu pieprasījumu nosūtīšanas Satiksmes ministrijai varēja veikt pielāgojumus biežumos vai grafikos. Šādi pieprasījumi tika atsevišķi izvērtēti starpministriju līmenī, cita starpā atsaucoties uz to finansiālo ietekmi uz attiecīgās sabiedrības darbības izmaksām. Līdz ar to visas izmaiņas pakalpojumu tīklā piecu gadu laikposmā tika noteiktas administratīvā lēmumā, kas adresēts atbalsta saņēmējiem.

| (226) | 2005. gada lēmuma pieņemšanas laikā Itālija bija iesniegusi Komisijai pirmos divus piecgades plānus, kas attiecīgi attiecas uz 1990. gada-1994 un 1995.–1999. gada periodiem. Trešais plāns (2000.–2004. gadā) vēl nebija apstiprināts 2005. gada lēmuma pieņemšanas laikā. Ministru 2000. gada 8. marta Dekrēts, ar ko uzņēmumiem dod tiesības turpināt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar nosacījumiem, par kuriem vienojās 1994.–1999. gada piecgades plānā, kas bija spēkā 1999. gadā, līdz 2000.–2004. gada piecgades plāna pieņemšanai. |
| --- | --- |

(226)

2005. gada lēmuma pieņemšanas laikā Itālija bija iesniegusi Komisijai pirmos divus piecgades plānus, kas attiecīgi attiecas uz 1990. gada-1994 un 1995.–1999. gada periodiem. Trešais plāns (2000.–2004. gadā) vēl nebija apstiprināts 2005. gada lēmuma pieņemšanas laikā. Ministru 2000. gada 8. marta Dekrēts, ar ko uzņēmumiem dod tiesības turpināt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar nosacījumiem, par kuriem vienojās 1994.–1999. gada piecgades plānā, kas bija spēkā 1999. gadā, līdz 2000.–2004. gada piecgades plāna pieņemšanai.

| (227) | Kā minēts iepriekš, pēc 2005. gada lēmuma atcelšanas ar 2009. gada spriedumu Itālija apstiprināja, ka beidzot nav pieņemts piecgades plāns 2000.–2004. gadam un 2005.-2008. gadam. Tā vietā saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju tika panākta vienošanās par uzņēmumiem uzlikto sabiedrisko pakalpojumu saistību grozīšanu ad hoc veidā, lai padarītu pakalpojumus saskaņotākus vietējo kopienu vajadzībām, tomēr neveicot būtiskas izmaiņas sabiedrisko pakalpojumu sistēmā. |
| --- | --- |

(227)

Kā minēts iepriekš, pēc 2005. gada lēmuma atcelšanas ar 2009. gada spriedumu Itālija apstiprināja, ka beidzot nav pieņemts piecgades plāns 2000.–2004. gadam un 2005.-2008. gadam. Tā vietā saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju tika panākta vienošanās par uzņēmumiem uzlikto sabiedrisko pakalpojumu saistību grozīšanu ad hoc veidā, lai padarītu pakalpojumus saskaņotākus vietējo kopienu vajadzībām, tomēr neveicot būtiskas izmaiņas sabiedrisko pakalpojumu sistēmā.

ad hoc

| (228) | Līdz ar to Komisija atzīmē, ka salīdzinājumā ar 1994.–1999. gada piecgades plānā minēto situāciju sabiedrisko pakalpojumu režīmā nav notikušas būtiskas izmaiņas, un tādējādi pieņem, ka sabiedrības turpināja sniegt pakalpojumus lielā mērā saskaņā ar tām pašām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām attiecībā uz grafiku, biežumu, kuģiem vai tarifiem līdz sākotnējo līgumu termiņa beigām. |
| --- | --- |

(228)

Līdz ar to Komisija atzīmē, ka salīdzinājumā ar 1994.–1999. gada piecgades plānā minēto situāciju sabiedrisko pakalpojumu režīmā nav notikušas būtiskas izmaiņas, un tādējādi pieņem, ka sabiedrības turpināja sniegt pakalpojumus lielā mērā saskaņā ar tām pašām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām attiecībā uz grafiku, biežumu, kuģiem vai tarifiem līdz sākotnējo līgumu termiņa beigām.

5.1.3.2.   Autentisks un pareizi definēts PVTN

Autentisks un pareizi definēts PVTN

| (229) | Saskaņā ar 2012. gada PVTN nostādņu 12. un 13. punktu atbalsts jāpiešķir par īstu un pareizi definētu PVTN. Konkrēti, dalībvalstis nevar sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas pienākumu noteikt pakalpojumiem, ko uzņēmumi, kas darbojas normālos tirgus apstākļos, jau sniedz vai var sniegt apmierinošā līmenī un ievērojot valsts noteiktus, sabiedrības interesēm atbilstošus nosacījumus, piemēram attiecībā uz cenu, objektīviem kvalitātes raksturlielumiem, nepārtrauktību un piekļuvi pakalpojumam. |
| --- | --- |

(229)

Saskaņā ar 2012. gada PVTN nostādņu 12. un 13. punktu atbalsts jāpiešķir par īstu un pareizi definētu PVTN. Konkrēti, dalībvalstis nevar sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas pienākumu noteikt pakalpojumiem, ko uzņēmumi, kas darbojas normālos tirgus apstākļos, jau sniedz vai var sniegt apmierinošā līmenī un ievērojot valsts noteiktus, sabiedrības interesēm atbilstošus nosacījumus, piemēram attiecībā uz cenu, objektīviem kvalitātes raksturlielumiem, nepārtrauktību un piekļuvi pakalpojumam.

| (230) | Tā kā nav īpašu Savienības noteikumu, kas noteiktu PVTN esības jomu, dalībvalstīm ir plaša rīcības brīvība noteikt, ko tās uzskata par PVTN, un līdz ar to dalībvalsts šādu pakalpojumu definīciju Komisija var apšaubīt tikai acīmredzamas kļūdas gadījumā (51). |
| --- | --- |

(230)

Tā kā nav īpašu Savienības noteikumu, kas noteiktu PVTN esības jomu, dalībvalstīm ir plaša rīcības brīvība noteikt, ko tās uzskata par PVTN, un līdz ar to dalībvalsts šādu pakalpojumu definīciju Komisija var apšaubīt tikai acīmredzamas kļūdas gadījumā (51).

51

| (231) | Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 4055/86 1. panta 1. punktu “jūras pārvadājumu pakalpojumu brīvu sniegšanu starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm piemēro attiecībā uz dalībvalstu pilsoņiem, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, kura nav to personu valsts, kam minētie pakalpojumi paredzēti”. Tomēr atšķirībā nav Jūras kabotāžas regulas (52) Regula (EEK) Nr. 4055/86 neparedz iespējamos izņēmumus attiecībā uz brīvības principu sniegt starptautiskus jūras transporta pakalpojumus. |
| --- | --- |

(231)

Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 4055/86 1. panta 1. punktu “jūras pārvadājumu pakalpojumu brīvu sniegšanu starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm piemēro attiecībā uz dalībvalstu pilsoņiem, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, kura nav to personu valsts, kam minētie pakalpojumi paredzēti”. Tomēr atšķirībā nav Jūras kabotāžas regulas (52) Regula (EEK) Nr. 4055/86 neparedz iespējamos izņēmumus attiecībā uz brīvības principu sniegt starptautiskus jūras transporta pakalpojumus.

52

| (232) | Komisija uzskata, ka, neatkarīgi no tā, ka nav skaidru noteikumu, kas reglamentētu dalībvalstu iespēju slēgt sabiedrisko pakalpojumu līgumus attiecībā uz jūras pārvadājumu pakalpojumiem starp dalībvalstīm vai starp dalībvalstīm un trešām valstīm, Regula (EEK) Nr. 4055/86 neliedz dalībvalstīm veikt šādas darbības. Saskaņā ar 9. punkta otro daļu Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu jūras transportam (“Jūras transporta pamatnostādnes”) (53)“Komisija piekrīt, ka gadījumos, kad starptautisks transporta pakalpojums ir vajadzīgs, lai apmierinātu sabiedriskā transporta vajadzības, var uzlikt sabiedrisko pakalpojumu saistības vai slēgt sabiedrisko pakalpojumu līgumus, ja uz jebkuru kompensāciju attiecas iepriekš minētie Līguma noteikumi un procedūras [Līguma noteikumi un procedūras, kas reglamentē valsts atbalstu, kā to interpretē Tiesa]”. |
| --- | --- |

(232)

Komisija uzskata, ka, neatkarīgi no tā, ka nav skaidru noteikumu, kas reglamentētu dalībvalstu iespēju slēgt sabiedrisko pakalpojumu līgumus attiecībā uz jūras pārvadājumu pakalpojumiem starp dalībvalstīm vai starp dalībvalstīm un trešām valstīm, Regula (EEK) Nr. 4055/86 neliedz dalībvalstīm veikt šādas darbības. Saskaņā ar 9. punkta otro daļu Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu jūras transportam (“Jūras transporta pamatnostādnes”) (53)“Komisija piekrīt, ka gadījumos, kad starptautisks transporta pakalpojums ir vajadzīgs, lai apmierinātu sabiedriskā transporta vajadzības, var uzlikt sabiedrisko pakalpojumu saistības vai slēgt sabiedrisko pakalpojumu līgumus, ja uz jebkuru kompensāciju attiecas iepriekš minētie Līguma noteikumi un procedūras [Līguma noteikumi un procedūras, kas reglamentē valsts atbalstu, kā to interpretē Tiesa]”.

53

| (233) | Tāpēc Komisija savu novērtējumu ierobežos ar jautājumu, vai Itālija uzskatīja, ka starptautiskie transporta savienojumi, ko ekspluatē Adriatica un Saremar, ir nepieciešami, lai apmierinātu sabiedriskās transporta vajadzības. |
| --- | --- |

(233)

Tāpēc Komisija savu novērtējumu ierobežos ar jautājumu, vai Itālija uzskatīja, ka starptautiskie transporta savienojumi, ko ekspluatē Adriatica un Saremar, ir nepieciešami, lai apmierinātu sabiedriskās transporta vajadzības.

Adriatica

Saremar

Adriatica apkalpotās starptautiskās līnijas

Adriatica

| (234) | Adriatica apkalpoja starptautiskās līnijas starp Itāliju un attiecīgi Grieķiju, Albāniju, Melnkalni un Horvātiju. |
| --- | --- |

(234)

Adriatica apkalpoja starptautiskās līnijas starp Itāliju un attiecīgi Grieķiju, Albāniju, Melnkalni un Horvātiju.

Adriatica

| (235) | Komisijai jānovērtē, vai šajās līnijās bija konkurējoši uzņēmēji, kas piedāvāja pakalpojumus, kas ir līdzīgi vai salīdzināmi ar tiem, ko piedāvā valsts uzņēmums, un kas atbilstu valsts iestāžu noteiktajām prasībām. Itālijas iestādes nav informējušas Komisiju par jebkādām būtiskām izmaiņām sabiedrisko pakalpojumu pienākumos vai konkurences situācijā šajās līnijās pēc 2005. gada lēmuma atcelšanas. |
| --- | --- |

(235)

Komisijai jānovērtē, vai šajās līnijās bija konkurējoši uzņēmēji, kas piedāvāja pakalpojumus, kas ir līdzīgi vai salīdzināmi ar tiem, ko piedāvā valsts uzņēmums, un kas atbilstu valsts iestāžu noteiktajām prasībām. Itālijas iestādes nav informējušas Komisiju par jebkādām būtiskām izmaiņām sabiedrisko pakalpojumu pienākumos vai konkurences situācijā šajās līnijās pēc 2005. gada lēmuma atcelšanas.

| (236) | Kā sīkāk izklāstīts turpmāk, Adriatica uzdevums bija veikt vispārējas nozīmes uzdevumu, kas radītu izmaksas, kuras uzņēmums nebūtu radījis, ja tas būtu rīkojies saskaņā ar savām komerciālajām interesēm.






  — | Itālija/Grieķija |
| --- | --- | --- |

(236)

Kā sīkāk izklāstīts turpmāk, Adriatica uzdevums bija veikt vispārējas nozīmes uzdevumu, kas radītu izmaksas, kuras uzņēmums nebūtu radījis, ja tas būtu rīkojies saskaņā ar savām komerciālajām interesēm.

Adriatica

—

Itālija/Grieķija

| (237) | Jūras savienojums “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras”, kas savienoja Eiropas Savienības centrālos reģionus ar vienu no tās nomaļajiem reģioniem, bija ļoti svarīgs komerciālajai un tūristu satiksmei, jo īpaši ņemot vērā politisko nestabilitāti, kas bija radījusi traucējumus alternatīvajos sauszemes savienojumos. |
| --- | --- |

(237)

Jūras savienojums “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras”, kas savienoja Eiropas Savienības centrālos reģionus ar vienu no tās nomaļajiem reģioniem, bija ļoti svarīgs komerciālajai un tūristu satiksmei, jo īpaši ņemot vērā politisko nestabilitāti, kas bija radījusi traucējumus alternatīvajos sauszemes savienojumos.

| (238) | 1977. gadā pēc Itālijas un Grieķijas iestāžu kopīga pieprasījuma minēto jūras savienojumu iekļāva to dzelzceļa līniju un automašīnu vai navigācijas pakalpojumu sarakstā, kam piemēro starptautisko 1970. gada 7. februāra konvenciju par ceļotāju un bagāžas pārvadājumiem pa dzelzceļu (CIV). Lai varētu sniegt šajā līnijā piedāvātos jūras pakalpojumus, Adriatica iestājās EURAIL kopienā. |
| --- | --- |

(238)

1977. gadā pēc Itālijas un Grieķijas iestāžu kopīga pieprasījuma minēto jūras savienojumu iekļāva to dzelzceļa līniju un automašīnu vai navigācijas pakalpojumu sarakstā, kam piemēro starptautisko 1970. gada 7. februāra konvenciju par ceļotāju un bagāžas pārvadājumiem pa dzelzceļu (CIV). Lai varētu sniegt šajā līnijā piedāvātos jūras pakalpojumus, Adriatica iestājās EURAIL kopienā.

CIV

Adriatica

EURAIL

| (239) | Informācija, ko Komisijai sniedza 2001. gada 26. oktobra sanāksmē, liecināja, ka laikposmā no 1992. līdz 1999. gadam Adriatica šajā līnijā veica vidēji 265 braucienus gadā, vidēji gadā pārvadājot 161 440 pasažierus, 24 376 transportlīdzekļus un 104 437 lineāros metrus kravas. Kā Itālijas iestādes norādīja 2004. gada 17. februāra vēstulē, laikposmā no 1996. gada līdz 1999. gadam Adriatica konkurenti nesniedza pakalpojumus, kas sniegtu tādas pašas garantijas attiecībā uz izmantoto kuģu kvalitāti un, cita starpā, pakalpojumu regularitāti un biežumu. |
| --- | --- |

(239)

Informācija, ko Komisijai sniedza 2001. gada 26. oktobra sanāksmē, liecināja, ka laikposmā no 1992. līdz 1999. gadam Adriatica šajā līnijā veica vidēji 265 braucienus gadā, vidēji gadā pārvadājot 161 440 pasažierus, 24 376 transportlīdzekļus un 104 437 lineāros metrus kravas. Kā Itālijas iestādes norādīja 2004. gada 17. februāra vēstulē, laikposmā no 1996. gada līdz 1999. gadam Adriatica konkurenti nesniedza pakalpojumus, kas sniegtu tādas pašas garantijas attiecībā uz izmantoto kuģu kvalitāti un, cita starpā, pakalpojumu regularitāti un biežumu.

Adriatica

Adriatica

| (240) | Adriatica šo līniju izmantoja līdz 1999. gada beigām. 1995.-1999. gada piecgades plāna beigās Adriatica apturēja darbības, ko veica ar saviem kuģiem savienojumā “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras”, un pārtrauca saņemt valsts subsīdijas par šīs līnijas apkalpošanu. Lai garantētu pasažieru pārvadājumus starp Brindizi un Patras, uz kuriem attiecas CIV konvencija, no 2000. līdz 2004. gadam Adriatica noslēdza līgumu ar citiem jūras pakalpojumu uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(240)

Adriatica šo līniju izmantoja līdz 1999. gada beigām. 1995.-1999. gada piecgades plāna beigās Adriatica apturēja darbības, ko veica ar saviem kuģiem savienojumā “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras”, un pārtrauca saņemt valsts subsīdijas par šīs līnijas apkalpošanu. Lai garantētu pasažieru pārvadājumus starp Brindizi un Patras, uz kuriem attiecas CIV konvencija, no 2000. līdz 2004. gadam Adriatica noslēdza līgumu ar citiem jūras pakalpojumu uzņēmumiem.

Adriatica

Adriatica

CIV

Adriatica

| (241) | Komisija uzskata, ka Itālijas iestādēm bija tiesības segt darbības zaudējumus saistībā ar regulāro pakalpojumu sniegšanu uz ostām, kas apkalpo attālus Savienības reģionus, ja tirgus spēku ekspluatācija nenodrošinātu pietiekamu pakalpojumu līmeni. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka valsts subsīdiju piešķiršana par šīs līnijas apkalpošanu principā var būt pamatota. |
| --- | --- |

(241)

Komisija uzskata, ka Itālijas iestādēm bija tiesības segt darbības zaudējumus saistībā ar regulāro pakalpojumu sniegšanu uz ostām, kas apkalpo attālus Savienības reģionus, ja tirgus spēku ekspluatācija nenodrošinātu pietiekamu pakalpojumu līmeni. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka valsts subsīdiju piešķiršana par šīs līnijas apkalpošanu principā var būt pamatota.

| (242) | Komisija secina, ka Adriatica darbība jūras savienojumos starp Itāliju un Grieķiju bija patiess PVTN.






  — | Itālija/Albānija |
| --- | --- | --- |

(242)

Komisija secina, ka Adriatica darbība jūras savienojumos starp Itāliju un Grieķiju bija patiess PVTN.

Adriatica

—

Itālija/Albānija

| (243) | Savienojumi ar Albāniju tika izveidoti 1983. gadā, kad, pamatojoties uz 1983. gada divpusēju Itālijas un Albānijas nolīgumu, (54)
  Adriatica sāka apkalpot jaukta tipa pasažieru un kravu pārvadājumu līniju “Trieste/Durresi”. No 1991. līdz 1998. gadam satiksme starp Itāliju un Albāniju palielinājās eksponenciāli: no 20 096 pasažieriem 1991. gadā līdz 357 078 pasažieriem 1999. gadā. Savienojumi, ko nodrošināja Adriatica (“Trieste/Durresi”, “Ankona/Durresi” un “Bari/Durresi”), bija nepieciešami, lai apmierinātu vietējo iedzīvotāju, jo īpaši grupu ar zemākiem ienākumiem, transporta vajadzības un saglabātu labas kaimiņattiecības ar Albāniju. Itālijas interese par pēdējo ir izskaidrojama ar spēcīgajām vēsturiskajām, politiskajām un ekonomiskajām saitēm starp abām valstīm, vairākiem simtiem tūkstošu albāņu, kas 20. gadsimtā imigrēja uz Itāliju, un nedaudzajiem Itālijas kolonistiem, kas līdz 1992. gadam dzīvoja Albānijā. Turklāt deviņdesmitajos gados Adriatica prāmjiem bija būtiska loma loģistikas un humānā atbalsta sniegšanā, ko Itālija sniedza Albānijai Albānijas politiskās krīzes laikā, kas sekoja valsts režīma sabrukumam. |
| --- | --- |

(243)

Savienojumi ar Albāniju tika izveidoti 1983. gadā, kad, pamatojoties uz 1983. gada divpusēju Itālijas un Albānijas nolīgumu, (54)
  Adriatica sāka apkalpot jaukta tipa pasažieru un kravu pārvadājumu līniju “Trieste/Durresi”. No 1991. līdz 1998. gadam satiksme starp Itāliju un Albāniju palielinājās eksponenciāli: no 20 096 pasažieriem 1991. gadā līdz 357 078 pasažieriem 1999. gadā. Savienojumi, ko nodrošināja Adriatica (“Trieste/Durresi”, “Ankona/Durresi” un “Bari/Durresi”), bija nepieciešami, lai apmierinātu vietējo iedzīvotāju, jo īpaši grupu ar zemākiem ienākumiem, transporta vajadzības un saglabātu labas kaimiņattiecības ar Albāniju. Itālijas interese par pēdējo ir izskaidrojama ar spēcīgajām vēsturiskajām, politiskajām un ekonomiskajām saitēm starp abām valstīm, vairākiem simtiem tūkstošu albāņu, kas 20. gadsimtā imigrēja uz Itāliju, un nedaudzajiem Itālijas kolonistiem, kas līdz 1992. gadam dzīvoja Albānijā. Turklāt deviņdesmitajos gados Adriatica prāmjiem bija būtiska loma loģistikas un humānā atbalsta sniegšanā, ko Itālija sniedza Albānijai Albānijas politiskās krīzes laikā, kas sekoja valsts režīma sabrukumam.

54

Adriatica

Adriatica

Adriatica

| (244) | Uz Adriatica attiecās ierobežojumi attiecībā uz apkalpojamajām līnijām, to biežumu un piemērojamajiem tarifiem (ko Itālija bija noteikusi ex ante), kā arī attiecībā uz izmantojamajiem kuģiem/prāmjiem, kas bija jāapstiprina Itālijas administrācijai. |
| --- | --- |

(244)

Uz Adriatica attiecās ierobežojumi attiecībā uz apkalpojamajām līnijām, to biežumu un piemērojamajiem tarifiem (ko Itālija bija noteikusi ex ante), kā arī attiecībā uz izmantojamajiem kuģiem/prāmjiem, kas bija jāapstiprina Itālijas administrācijai.

Adriatica

ex ante

| (245) | Līnijā
  “Trieste/Durresi”
  (25 stundas ilgs brauciena) Adriatica nebija konkurences. Laikposmā no 1995. līdz 1998. gadam Adriatica katru nedēļu divas reizes nedēļā veica līniju ar prāmjiem, kas pārvadā pasažierus un kravu. Piedāvātā maksimālā jauda bija 800 pasažieri uz izbraukšanas reizi. Pēc 1995.–1999. gada piecgades plāna grozījumiem, kas apstiprināti ar Ministru kabineta 1998. gada 17. jūlija dekrētu, 1999. gadā Adriatica šajā līnijāā veica tikai kravu pārvadājumu pakalpojumus. Sākot no 2000. gada (t. i., pēc otrā piecgades plāna pabeigšanas) Itālija nolēma pārtraukt līniju, jo satiksmes pieprasījums šajā līnijā sāka samazināties un bija skaidrs, ka privātie uzņēmēji, kas ienāk tirgū, sniegs pietiekamus pakalpojumus šajā līnijā. |
| --- | --- |

(245)

Līnijā
  “Trieste/Durresi”
  (25 stundas ilgs brauciena) Adriatica nebija konkurences. Laikposmā no 1995. līdz 1998. gadam Adriatica katru nedēļu divas reizes nedēļā veica līniju ar prāmjiem, kas pārvadā pasažierus un kravu. Piedāvātā maksimālā jauda bija 800 pasažieri uz izbraukšanas reizi. Pēc 1995.–1999. gada piecgades plāna grozījumiem, kas apstiprināti ar Ministru kabineta 1998. gada 17. jūlija dekrētu, 1999. gadā Adriatica šajā līnijāā veica tikai kravu pārvadājumu pakalpojumus. Sākot no 2000. gada (t. i., pēc otrā piecgades plāna pabeigšanas) Itālija nolēma pārtraukt līniju, jo satiksmes pieprasījums šajā līnijā sāka samazināties un bija skaidrs, ka privātie uzņēmēji, kas ienāk tirgū, sniegs pietiekamus pakalpojumus šajā līnijā.

“Trieste/Durresi”

Adriatica

Adriatica

Adriatica

| (246) | Arī līnijā
  “Ankona/Durresi”
  (18–19 stundas garš brauciens) Adriatica nebija konkurences. Saskaņā ar 1995.–1999. gada plānu Adriatica bija jāapkalpo šī līnija divas reizes nedēļā. 2001. gadā Adriatica apkalpoja šo līniju četras reizes nedēļā ar pieciem prāmjiem, kas pārvadāja pasažierus un kravu. Piedāvātā maksimālā jauda bija 800–1 080 pasažieri (atkarībā no prāmja tipa) uz vienu izbraukšanas reizi. Līnija tika izmantota līdz 2004. gadam, kad tirgū ienāca Adria Ferries ar pietiekamu jaudu, lai apmierinātu tirgus pieprasījumu (izmantojot prāmi ar ietilpību 800 pasažieri un 25 kravas automašīnas). |
| --- | --- |

(246)

Arī līnijā
  “Ankona/Durresi”
  (18–19 stundas garš brauciens) Adriatica nebija konkurences. Saskaņā ar 1995.–1999. gada plānu Adriatica bija jāapkalpo šī līnija divas reizes nedēļā. 2001. gadā Adriatica apkalpoja šo līniju četras reizes nedēļā ar pieciem prāmjiem, kas pārvadāja pasažierus un kravu. Piedāvātā maksimālā jauda bija 800–1 080 pasažieri (atkarībā no prāmja tipa) uz vienu izbraukšanas reizi. Līnija tika izmantota līdz 2004. gadam, kad tirgū ienāca Adria Ferries ar pietiekamu jaudu, lai apmierinātu tirgus pieprasījumu (izmantojot prāmi ar ietilpību 800 pasažieri un 25 kravas automašīnas).

“Ankona/Durresi”

Adriatica

Adriatica

Adriatica

Adria Ferries

| (247) | Līnijā
  “Bari/Durresi”
  (8 stundas ilgs brauciens) Adriatica konkurēja ar citiem (ES un ārpus ES) uzņēmējiem, kuri tomēr izmantoja vecos kuģus un sniedza pakalpojumus, kas negarantēja iedzīvotāju vajadzību apmierināšanai nepieciešamo regularitāti un uzticamību. Saskaņā ar 1995.–1999. gada plānu Adriatica bija jāapkalpo šī līnija četras reizes nedēļā. 1998. gadā pēc ministrijas apstiprinātā plāna grozījuma Adriatica apkalpoja šo līniju trīs reizes nedēļā. Kopējā piedāvātā jauda bija 1 080 pasažieri uz izbraukšanu visa gada garumā. Dati par pieprasījumu 2001. gadā liecina, ka Adriatica bija vienīgais uzņēmums, kas apkalpoja līniju, kura visu gadu būtu spējis apmierināt pieprasījumu kopumā (t. i., 530 pasažieri dienā zemā sezonā un 1 050 pasažieri dienā tūristu sezonā). Turklāt Adriatica cenas nebija zemākas par konkurentu izmaksām. Informācija, ko Itālijas iestādes iesniedza pēc tam, kad Vispārējā tiesa atcēla 2005. gada lēmumu, liecina, ka līnijas “Bari/Durresi” rezultāti bija pozitīvi laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam. Lai gan Itālijas iestādes nevarēja sniegt datus par katru līniju 2002.–2003. gadā, savā 2018. gada 21. decembra atbildē tās apstiprināja, ka Adriatica nesaņēma kompensāciju par līnijas apkalpošanu laikposmā no 2002. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(247)

Līnijā
  “Bari/Durresi”
  (8 stundas ilgs brauciens) Adriatica konkurēja ar citiem (ES un ārpus ES) uzņēmējiem, kuri tomēr izmantoja vecos kuģus un sniedza pakalpojumus, kas negarantēja iedzīvotāju vajadzību apmierināšanai nepieciešamo regularitāti un uzticamību. Saskaņā ar 1995.–1999. gada plānu Adriatica bija jāapkalpo šī līnija četras reizes nedēļā. 1998. gadā pēc ministrijas apstiprinātā plāna grozījuma Adriatica apkalpoja šo līniju trīs reizes nedēļā. Kopējā piedāvātā jauda bija 1 080 pasažieri uz izbraukšanu visa gada garumā. Dati par pieprasījumu 2001. gadā liecina, ka Adriatica bija vienīgais uzņēmums, kas apkalpoja līniju, kura visu gadu būtu spējis apmierināt pieprasījumu kopumā (t. i., 530 pasažieri dienā zemā sezonā un 1 050 pasažieri dienā tūristu sezonā). Turklāt Adriatica cenas nebija zemākas par konkurentu izmaksām. Informācija, ko Itālijas iestādes iesniedza pēc tam, kad Vispārējā tiesa atcēla 2005. gada lēmumu, liecina, ka līnijas “Bari/Durresi” rezultāti bija pozitīvi laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam. Lai gan Itālijas iestādes nevarēja sniegt datus par katru līniju 2002.–2003. gadā, savā 2018. gada 21. decembra atbildē tās apstiprināja, ka Adriatica nesaņēma kompensāciju par līnijas apkalpošanu laikposmā no 2002. līdz 2008. gadam.

“Bari/Durresi”

Adriatica

Adriatica

Adriatica

Adriatica

Adriatica

Adriatica

| (248) | Komisija secina, ka Adriatica bija vienīgā sabiedrība, kas nodrošināja regulārus un uzticamus prāmju pasažieru un kravu pārvadājumu pakalpojumus līnijās “Trieste/Durresi” (līdz 2000. gadam), “Ankona/Durresi” (līdz 2004. gadam) un “Bari/Durresi” (līdz 2001. gada beigām) un ka jūras pārvadājumu pakalpojumi, ko Adriatica sniedza šajos maršrutos, bija patiesi PVTN. Attiecībā uz pakalpojumiem, ko Adriatica sniedza līnijā “Bari/Durresi” laikposmā no 2002. līdz 2008. gadam, nav vajadzības novērtēt patiesu PVTN esamību šajā periodā, jo Adriatica netika piešķirts atbalsts kā kompensācija par šo pakalpojumu sniegšanu.






  — | Itālija/Melnkalne |
| --- | --- | --- |

(248)

Komisija secina, ka Adriatica bija vienīgā sabiedrība, kas nodrošināja regulārus un uzticamus prāmju pasažieru un kravu pārvadājumu pakalpojumus līnijās “Trieste/Durresi” (līdz 2000. gadam), “Ankona/Durresi” (līdz 2004. gadam) un “Bari/Durresi” (līdz 2001. gada beigām) un ka jūras pārvadājumu pakalpojumi, ko Adriatica sniedza šajos maršrutos, bija patiesi PVTN. Attiecībā uz pakalpojumiem, ko Adriatica sniedza līnijā “Bari/Durresi” laikposmā no 2002. līdz 2008. gadam, nav vajadzības novērtēt patiesu PVTN esamību šajā periodā, jo Adriatica netika piešķirts atbalsts kā kompensācija par šo pakalpojumu sniegšanu.

Adriatica

Adriatica

Adriatica

Adriatica

—

Itālija/Melnkalne

| (249) | Savienojumā starp Itāliju un Melnkalni Adriatica apkalpoja līnijas “Ankona/Bara” un “Bari/Bara”, Abus savienojumus 1997. gadā izveidoja Adriatica, pamatojoties uz Melnkalnes iestāžu lūgumu izveidot regulāru jūras savienojumu starp valsts tirdzniecības ostu un Itālijas ziemeļu un dienvidu ostām, un tie tika apturēti 1999. gadā sakarā ar karu Kosovā. Tajā laikā Itālija bija ieinteresēta nodrošināt regulārus savienojumus ar Melnkalni un no tās, lai stiprinātu reģionālo sadarbību un atbalstītu Dienvidslāvijas Federatīvās Republikas (t.i., Serbijas un Melnkalnes) valstu demokratizācijas procesu. Bara bija Dienvidslāvijas Federatīvās Republikas vienīgā piekļuve jūrai. |
| --- | --- |

(249)

Savienojumā starp Itāliju un Melnkalni Adriatica apkalpoja līnijas “Ankona/Bara” un “Bari/Bara”, Abus savienojumus 1997. gadā izveidoja Adriatica, pamatojoties uz Melnkalnes iestāžu lūgumu izveidot regulāru jūras savienojumu starp valsts tirdzniecības ostu un Itālijas ziemeļu un dienvidu ostām, un tie tika apturēti 1999. gadā sakarā ar karu Kosovā. Tajā laikā Itālija bija ieinteresēta nodrošināt regulārus savienojumus ar Melnkalni un no tās, lai stiprinātu reģionālo sadarbību un atbalstītu Dienvidslāvijas Federatīvās Republikas (t.i., Serbijas un Melnkalnes) valstu demokratizācijas procesu. Bara bija Dienvidslāvijas Federatīvās Republikas vienīgā piekļuve jūrai.

Adriatica

Adriatica

| (250) | Jūras savienojums
  “Ankona/Bara”
  tika atkārtoti aktivizēts 2000. gadā pēc Melnkalnes iestāžu pieprasījuma, kuras 2001. gadā pat lūdza palielināt Adriatica sniegto pakalpojumu biežumu. Šajā līnijā, kas darbojās līdz 2004. gadam, Adriatica nekad nesaskārās ar konkurenci. |
| --- | --- |

(250)

Jūras savienojums
  “Ankona/Bara”
  tika atkārtoti aktivizēts 2000. gadā pēc Melnkalnes iestāžu pieprasījuma, kuras 2001. gadā pat lūdza palielināt Adriatica sniegto pakalpojumu biežumu. Šajā līnijā, kas darbojās līdz 2004. gadam, Adriatica nekad nesaskārās ar konkurenci.

“Ankona/Bara”

Adriatica

Adriatica

| (251) | Jūras savienojumu
  “Bari/Bara”

  Adriatica apkalpoja tikai 1997. un 1998. gadā. Šajā līnijā Adriatica konkurēja ar diviem uzņēmējiem (Melnkalnes valstij piederošo prāmju sabiedrību un vienu Slovēnijas uzņēmēju), kuri nepiedāvāja tādas pašas garantijas attiecībā uz kuģu kvalitāti. |
| --- | --- |

(251)

Jūras savienojumu
  “Bari/Bara”

  Adriatica apkalpoja tikai 1997. un 1998. gadā. Šajā līnijā Adriatica konkurēja ar diviem uzņēmējiem (Melnkalnes valstij piederošo prāmju sabiedrību un vienu Slovēnijas uzņēmēju), kuri nepiedāvāja tādas pašas garantijas attiecībā uz kuģu kvalitāti.

“Bari/Bara”

Adriatica

Adriatica

| (252) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka Adriatica sniegtie jūras transporta pakalpojumi starp Itāliju un Melnkalni bija patiesi PVTN, jo Adriatica bija vienīgais uzņēmums, kas nodrošināja regulārus un uzticamus prāmju pasažieru un kravu pārvadājumu pakalpojumus šajās līnijās.






  — | Itālija/Horvātija |
| --- | --- | --- |

(252)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka Adriatica sniegtie jūras transporta pakalpojumi starp Itāliju un Melnkalni bija patiesi PVTN, jo Adriatica bija vienīgais uzņēmums, kas nodrošināja regulārus un uzticamus prāmju pasažieru un kravu pārvadājumu pakalpojumus šajās līnijās.

Adriatica

Adriatica

—

Itālija/Horvātija

| (253) | Savienojumā starp Itāliju un Horvātiju Adriatica apkalpoja līnijas “Ankona/Spalato” un “Bari/Dubrovnika”. |
| --- | --- |

(253)

Savienojumā starp Itāliju un Horvātiju Adriatica apkalpoja līnijas “Ankona/Spalato” un “Bari/Dubrovnika”.

Adriatica

| (254) | Jūras savienojuma
  “Ankona/Spalato”
  darbība starp Itāliju un Horvātiju, kas 1960. gadā tika piešķirta privātiem uzņēmējiem, ar 1978. gada 27. februāra Likumu Nr. 42 tika nodota Adriatica. No Itālijas iestāžu nosūtītās informācijas varēja secināt, ka pakalpojumi, ko pārtrauca 1991. gadā, tika atsākti 1994. gadā pēc Horvātijas Republikas valdības izteikta pieprasījuma. Turklāt Itālija bija ieinteresēta nodrošināt regulārus savienojumus ar Horvātiju (un jo īpaši ar Dalmatas reģionu), ņemot vērā to, ka reģionā dzīvo ievērojams skaits Itālijas izcelsmes itāļu un cilvēku. Neskatoties uz Kosovas krīzes radītajām svārstībām, satiksme ievērojami attīstījās no 1994. gada. Adriatica izmantoja jaukta tipa kuģi, lai katru gadu veiktu divus braucienus nedēļā, bet pārējie uzņēmēji (viens Horvātijas, viens Libērijas un viens Eiropas Savienības uzņēmējs) būtībā darbojās tikai tūrisma sezonā un neatbilda visām pakalpojumu prasībām, ko Itālijas iestādes noteica līgumā. Līnija tika slēgta 2006. gadā. |
| --- | --- |

(254)

Jūras savienojuma
  “Ankona/Spalato”
  darbība starp Itāliju un Horvātiju, kas 1960. gadā tika piešķirta privātiem uzņēmējiem, ar 1978. gada 27. februāra Likumu Nr. 42 tika nodota Adriatica. No Itālijas iestāžu nosūtītās informācijas varēja secināt, ka pakalpojumi, ko pārtrauca 1991. gadā, tika atsākti 1994. gadā pēc Horvātijas Republikas valdības izteikta pieprasījuma. Turklāt Itālija bija ieinteresēta nodrošināt regulārus savienojumus ar Horvātiju (un jo īpaši ar Dalmatas reģionu), ņemot vērā to, ka reģionā dzīvo ievērojams skaits Itālijas izcelsmes itāļu un cilvēku. Neskatoties uz Kosovas krīzes radītajām svārstībām, satiksme ievērojami attīstījās no 1994. gada. Adriatica izmantoja jaukta tipa kuģi, lai katru gadu veiktu divus braucienus nedēļā, bet pārējie uzņēmēji (viens Horvātijas, viens Libērijas un viens Eiropas Savienības uzņēmējs) būtībā darbojās tikai tūrisma sezonā un neatbilda visām pakalpojumu prasībām, ko Itālijas iestādes noteica līgumā. Līnija tika slēgta 2006. gadā.

“Ankona/Spalato”

Adriatica

Adriatica

| (255) | Jūras savienojumu
  “Bari/Dubrovnika”

  Adriatica apkalpoja tikai 1997. un 1998. gadā. Vienīgais konkurents šajā līnijā bija valstij piederošā Horvātijas prāmju sabiedrība. |
| --- | --- |

(255)

Jūras savienojumu
  “Bari/Dubrovnika”

  Adriatica apkalpoja tikai 1997. un 1998. gadā. Vienīgais konkurents šajā līnijā bija valstij piederošā Horvātijas prāmju sabiedrība.

“Bari/Dubrovnika”

Adriatica

| (256) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka Adriatica sniegtie jūras transporta pakalpojumi starp Itāliju un Horvātiju bija patiesi PVTN, jo Adriatica bija vienīgais uzņēmums, kas nodrošināja regulārus un uzticamus prāmju pasažieru un kravu pārvadājumu pakalpojumus šajās līnijās. |
| --- | --- |

(256)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka Adriatica sniegtie jūras transporta pakalpojumi starp Itāliju un Horvātiju bija patiesi PVTN, jo Adriatica bija vienīgais uzņēmums, kas nodrošināja regulārus un uzticamus prāmju pasažieru un kravu pārvadājumu pakalpojumus šajās līnijās.

Adriatica

Adriatica

Saremar apkalpotā starptautiskā līnija

Saremar

| (257) | Saremar apkalpoja starptautiskolīniju “Santaterēza Gallura/Bonifačo” starp Sardīniju un Korsiku. |
| --- | --- |

(257)

Saremar apkalpoja starptautiskolīniju “Santaterēza Gallura/Bonifačo” starp Sardīniju un Korsiku.

Saremar

| (258) | Komisija uzskata, ka Sardīnijas/Korsikas (“Santaterēza Gallura/Bonifačo”) līnijā Saremar darbība atbilst patiesai vajadzībai, ko tirgus nevarētu apmierināt viens pats. |
| --- | --- |

(258)

Komisija uzskata, ka Sardīnijas/Korsikas (“Santaterēza Gallura/Bonifačo”) līnijā Saremar darbība atbilst patiesai vajadzībai, ko tirgus nevarētu apmierināt viens pats.

Saremar

| (259) | Jo īpaši šajā līnijāā Saremar katru dienu visu gadu veica divus braucienus turp un atpakaļ, izmantojot jaukta tipa kuģi, kura kopējā ietilpība bija 560 pasažieri un 51 transportlīdzeklis. No Itālijas iestāžu nosūtītās informācijas varēja secināt, ka runa ir par īsas distances (10 jūras jūdzes) un galvenokārt vietējas intereses pārrobežas savienojumu, gan Sardīnijas kopienām, gan tuvējām Korsikas kopienām. Plānotais savienojums starp Santaterēzu un Bonifačo galvenokārt kalpoja, lai nodrošinātu pārrobežu strādnieku pārvietošanos starp Dienvidkorsiku un Sardīnijas ziemeļiem. Itālijas iestāžu nosūtītā informācija liecināja, ka tādu savienojumu bija izteikti pieprasījušas Sardīnijas un Korsikas vietējās kopienas. |
| --- | --- |

(259)

Jo īpaši šajā līnijāā Saremar katru dienu visu gadu veica divus braucienus turp un atpakaļ, izmantojot jaukta tipa kuģi, kura kopējā ietilpība bija 560 pasažieri un 51 transportlīdzeklis. No Itālijas iestāžu nosūtītās informācijas varēja secināt, ka runa ir par īsas distances (10 jūras jūdzes) un galvenokārt vietējas intereses pārrobežas savienojumu, gan Sardīnijas kopienām, gan tuvējām Korsikas kopienām. Plānotais savienojums starp Santaterēzu un Bonifačo galvenokārt kalpoja, lai nodrošinātu pārrobežu strādnieku pārvietošanos starp Dienvidkorsiku un Sardīnijas ziemeļiem. Itālijas iestāžu nosūtītā informācija liecināja, ka tādu savienojumu bija izteikti pieprasījušas Sardīnijas un Korsikas vietējās kopienas.

Saremar

| (260) | Konkurenta sniegtais pakalpojums neatbilst Itālijas iestāžu noteiktajām regularitātes un biežuma prasībām. Turklāt, konkrētais uzņēmējs nedarbojās visu laiku ārpus sezonas. |
| --- | --- |

(260)

Konkurenta sniegtais pakalpojums neatbilst Itālijas iestāžu noteiktajām regularitātes un biežuma prasībām. Turklāt, konkrētais uzņēmējs nedarbojās visu laiku ārpus sezonas.

| (261) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka mērķi, kas ir attiecīgo vietējo un reģionālo iestāžu likumīgas sabiedrības vajadzības izpausme, nodrošināt regulārus pakalpojumus starp diviem salu reģioniem katru gadu, nevar sasniegt, izmantojot brīvu tirgus spēku darbību. Tādējādi starptautiskā līnija, ko apkalpoja Saremar, bija patiesa PVTN. |
| --- | --- |

(261)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka mērķi, kas ir attiecīgo vietējo un reģionālo iestāžu likumīgas sabiedrības vajadzības izpausme, nodrošināt regulārus pakalpojumus starp diviem salu reģioniem katru gadu, nevar sasniegt, izmantojot brīvu tirgus spēku darbību. Tādējādi starptautiskā līnija, ko apkalpoja Saremar, bija patiesa PVTN.

Saremar

5.1.3.3.   Atbilstošs pilnvarojuma akts

Atbilstošs pilnvarojuma akts

| (262) | Saskaņā ar 2012. gada PVTN pamatnostādņu 15. un 16. punktu atbalsta saņēmējiem tika skaidri uzticēta attiecīgo pakalpojumu sniegšana, izmantojot sākotnējās konvencijas un – attiecībā uz piemērojamajiem laikposmiem – piecgades plānus, kuros skaidri norādīts sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību saturs un ilgums, saņēmēji un kompensācijas mehānisms. |
| --- | --- |

(262)

Saskaņā ar 2012. gada PVTN pamatnostādņu 15. un 16. punktu atbalsta saņēmējiem tika skaidri uzticēta attiecīgo pakalpojumu sniegšana, izmantojot sākotnējās konvencijas un – attiecībā uz piemērojamajiem laikposmiem – piecgades plānus, kuros skaidri norādīts sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību saturs un ilgums, saņēmēji un kompensācijas mehānisms.

| (263) | Sākotnējās konvencijas ir sabiedrisko pakalpojumu līgumi, ko Itālijas valsts noslēgusi ar katru no piecām bijušās Tirrenia grupas reģionālajām sabiedrībām. Šie līgumi noteica uzņēmumiem pienākumu sniegt pakalpojumus (līniju, frekvenču, kuģu veidu un biļešu cenu ziņā, sk. 97. apsvērumu), kas izklāstīti piecgades plānos, un noteica galvenos noteikumus, kas ir pamatā kompensācijas mehānismam, ko piemēro piecgades plānos. Kā minēts 95. un 96. apsvērumā, sākotnējās konvencijas noteica, ka gada subsīdijas summu nosaka, pamatojoties uz pieteikumu, ko iesniedzis saņēmējs un apstiprinājusi ministrija. Sākotnējos līgumos ir sīki izklāstīti dažādi ieņēmumu un izmaksu elementi, kas jāņem vērā, aprēķinot kompensāciju, kā arī peļņa no ieguldītā kapitāla. Sākotnējo līgumu 3. pantā ir paredzēti arī pasākumi pārmērīgas kompensācijas novēršanai un atgūšanai. No vienas puses, reģionālo sabiedrību pienākums bija nekavējoties ziņot ministrijai par visām attiecīgajām izmaiņām iesniegtajā pieteikumā paredzētajos rezultātos, lai kompensāciju varētu ātri koriģēt. No otras puses, pārmērīgas kompensācijas neesība tika kontrolēta arī ex post, un reģionālajām sabiedrībām bija pienākums atdot atpakaļ valstij jebkuru summu, kas tika saņemta papildus. |
| --- | --- |

(263)

Sākotnējās konvencijas ir sabiedrisko pakalpojumu līgumi, ko Itālijas valsts noslēgusi ar katru no piecām bijušās Tirrenia grupas reģionālajām sabiedrībām. Šie līgumi noteica uzņēmumiem pienākumu sniegt pakalpojumus (līniju, frekvenču, kuģu veidu un biļešu cenu ziņā, sk. 97. apsvērumu), kas izklāstīti piecgades plānos, un noteica galvenos noteikumus, kas ir pamatā kompensācijas mehānismam, ko piemēro piecgades plānos. Kā minēts 95. un 96. apsvērumā, sākotnējās konvencijas noteica, ka gada subsīdijas summu nosaka, pamatojoties uz pieteikumu, ko iesniedzis saņēmējs un apstiprinājusi ministrija. Sākotnējos līgumos ir sīki izklāstīti dažādi ieņēmumu un izmaksu elementi, kas jāņem vērā, aprēķinot kompensāciju, kā arī peļņa no ieguldītā kapitāla. Sākotnējo līgumu 3. pantā ir paredzēti arī pasākumi pārmērīgas kompensācijas novēršanai un atgūšanai. No vienas puses, reģionālo sabiedrību pienākums bija nekavējoties ziņot ministrijai par visām attiecīgajām izmaiņām iesniegtajā pieteikumā paredzētajos rezultātos, lai kompensāciju varētu ātri koriģēt. No otras puses, pārmērīgas kompensācijas neesība tika kontrolēta arī ex post, un reģionālajām sabiedrībām bija pienākums atdot atpakaļ valstij jebkuru summu, kas tika saņemta papildus.

Tirrenia

ex post

| (264) | Šie apsvērumi vienādi attiecas uz visām reģionālajām sabiedrībām. |
| --- | --- |

(264)

Šie apsvērumi vienādi attiecas uz visām reģionālajām sabiedrībām.

5.1.3.4.   Kompensācijas samērīgums

Kompensācijas samērīgums

| (265) | Saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju Adriatica un Saremar piešķirtā kompensācija par starptautisko līniju apkalpošanu atbilda neto zaudējumiem, kas bija reģistrēti šajā līnijā. |
| --- | --- |

(265)

Saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju Adriatica un Saremar piešķirtā kompensācija par starptautisko līniju apkalpošanu atbilda neto zaudējumiem, kas bija reģistrēti šajā līnijā.

Adriatica

Sarema

| (266) | Attiecībā uz kompensācijas pamatotību, pamatojoties uz 168. un 163.–172. apsvērumā minētajiem apsvērumiem, Komisija uzskata, ka kompensācija attiecās tikai uz neto izmaksām, kas radās, sniedzot pakalpojumus, un ienākums, kas bija atļauts uzņēmējam, bija pamatots saskaņā ar 2012. gada PVTN nostādņu 21. un 22. punktu. Turklāt vismaz no 2004. gada 1. janvāra visiem sabiedriskajiem pakalpojumiem, ko Itālija piemēroja reģionālajām sabiedrībām, tika veikta atsevišķa uzskaite pa rindām. Tāpēc var secināt, ka reģionālās sabiedrības ir ievērojušas pārskatāmības pienākumu, kas ieviests ar Komisijas Direktīvu 2006/111/EK (55) (skatīt 2012. gada PVTN pamatnostādņu 18. punktu). |
| --- | --- |

(266)

Attiecībā uz kompensācijas pamatotību, pamatojoties uz 168. un 163.–172. apsvērumā minētajiem apsvērumiem, Komisija uzskata, ka kompensācija attiecās tikai uz neto izmaksām, kas radās, sniedzot pakalpojumus, un ienākums, kas bija atļauts uzņēmējam, bija pamatots saskaņā ar 2012. gada PVTN nostādņu 21. un 22. punktu. Turklāt vismaz no 2004. gada 1. janvāra visiem sabiedriskajiem pakalpojumiem, ko Itālija piemēroja reģionālajām sabiedrībām, tika veikta atsevišķa uzskaite pa rindām. Tāpēc var secināt, ka reģionālās sabiedrības ir ievērojušas pārskatāmības pienākumu, kas ieviests ar Komisijas Direktīvu 2006/111/EK (55) (skatīt 2012. gada PVTN pamatnostādņu 18. punktu).

55

| (267) | Attiecībā uz ieguldījumiem, kas īpaši paredzēti piecgadu plānos, Komisija lēmumā par procedūras sākšanu pauda šaubas par finansēšanas kārtību ieguldījumiem, kas vajadzīgi, lai sniegtu pakalpojumus, kuri subsidēti saskaņā ar sākotnējiem līgumiem. Jo īpaši Komisija vēlējās novērtēt, cik lielā mērā kuģu iegādes un amortizācijas izmaksas nonāca ikgadējās kompensācijas aprēķinā. Turklāt to, ka reģionālajām sabiedrībām tika garantēta subsīdija, kas ietvēra to flotes amortizācijas izmaksas līdz 2008. gadam, varēja uzskatīt par netiešu garantiju no Itālijas valsts puses, ļaujot valsts sabiedrībai neuzņemties ar investīcijām saistīto ekonomisko risku. |
| --- | --- |

(267)

Attiecībā uz ieguldījumiem, kas īpaši paredzēti piecgadu plānos, Komisija lēmumā par procedūras sākšanu pauda šaubas par finansēšanas kārtību ieguldījumiem, kas vajadzīgi, lai sniegtu pakalpojumus, kuri subsidēti saskaņā ar sākotnējiem līgumiem. Jo īpaši Komisija vēlējās novērtēt, cik lielā mērā kuģu iegādes un amortizācijas izmaksas nonāca ikgadējās kompensācijas aprēķinā. Turklāt to, ka reģionālajām sabiedrībām tika garantēta subsīdija, kas ietvēra to flotes amortizācijas izmaksas līdz 2008. gadam, varēja uzskatīt par netiešu garantiju no Itālijas valsts puses, ļaujot valsts sabiedrībai neuzņemties ar investīcijām saistīto ekonomisko risku.

| (268) | Sākotnējos līgumos bija noteikts, ka reģionālās sabiedrības subsidētajās līnijās izmanto kuģus, kas ir jaunāki par divdesmit gadiem, un patur šos kuģus (ja vien valsts iestādes nav skaidri piešķīrušas atbrīvojumu). Šis pienākums, kas ir sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākums, lika reģionālajām sabiedrībām atjaunot būtisku savas flotes daļu sākotnējo līgumu darbības laikā, ņemot vērā to kuģu vecumu, kurus izmanto līnijās, uz kurām attiecas pirmais piecgades plāns (1990.–1994. gads). Turklāt katrā no sabiedrību apkalpotajām līnijām izmantojamā kuģa veids tika noteikts ministrijas dekrētā, ar ko apstiprina vai groza katru piecgades plānu. Jebkura jauna kuģa iegāde, tāpat kā vecāko kuģu nodošana vai ekspluatācijas pārtraukšana, bija jāapstiprina ar ministrijas dekrētu, kurā bija noteikts arī pakalpojumu veids, kuram kuģis bija jānorīko. Reģionālo sabiedrību ieguldījumiem arī bija jāatbilst piecgades pārskata periodā sniegto pakalpojumu attīstības stratēģijai, kas formulēta valsts iestādes apstiprinātajā piecgades plānā. |
| --- | --- |

(268)

Sākotnējos līgumos bija noteikts, ka reģionālās sabiedrības subsidētajās līnijās izmanto kuģus, kas ir jaunāki par divdesmit gadiem, un patur šos kuģus (ja vien valsts iestādes nav skaidri piešķīrušas atbrīvojumu). Šis pienākums, kas ir sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākums, lika reģionālajām sabiedrībām atjaunot būtisku savas flotes daļu sākotnējo līgumu darbības laikā, ņemot vērā to kuģu vecumu, kurus izmanto līnijās, uz kurām attiecas pirmais piecgades plāns (1990.–1994. gads). Turklāt katrā no sabiedrību apkalpotajām līnijām izmantojamā kuģa veids tika noteikts ministrijas dekrētā, ar ko apstiprina vai groza katru piecgades plānu. Jebkura jauna kuģa iegāde, tāpat kā vecāko kuģu nodošana vai ekspluatācijas pārtraukšana, bija jāapstiprina ar ministrijas dekrētu, kurā bija noteikts arī pakalpojumu veids, kuram kuģis bija jānorīko. Reģionālo sabiedrību ieguldījumiem arī bija jāatbilst piecgades pārskata periodā sniegto pakalpojumu attīstības stratēģijai, kas formulēta valsts iestādes apstiprinātajā piecgades plānā.

| (269) | Ņemot vērā šos īpašos noteikumus, Komisija pārbaudīja, vai laikposmā no 1990. gada līdz 1994. gadam un no 1995. gada līdz 1999. gadam piecu gadu laikā iegādes izmaksas un kuģu, kurus izmanto reģionālās sabiedrības sabiedrisko pakalpojumu līnijās, amortizācijas izmaksas atbilda Itālijas iestāžu noteiktajām prasībām un tika ņemtas vērā samērīgi, aprēķinot gada kompensāciju. Itālijas iestāžu sniegtā informācija liecināja, ka, ieviešot jaunus kuģus, vienlaikus tika pārtraukta gados vecāku kuģu ekspluatācija, kā rezultātā nebija vispārējas jaudas palielināšanas saistībā ar reģionālo sabiedrību flotes atjaunošanu. |
| --- | --- |

(269)

Ņemot vērā šos īpašos noteikumus, Komisija pārbaudīja, vai laikposmā no 1990. gada līdz 1994. gadam un no 1995. gada līdz 1999. gadam piecu gadu laikā iegādes izmaksas un kuģu, kurus izmanto reģionālās sabiedrības sabiedrisko pakalpojumu līnijās, amortizācijas izmaksas atbilda Itālijas iestāžu noteiktajām prasībām un tika ņemtas vērā samērīgi, aprēķinot gada kompensāciju. Itālijas iestāžu sniegtā informācija liecināja, ka, ieviešot jaunus kuģus, vienlaikus tika pārtraukta gados vecāku kuģu ekspluatācija, kā rezultātā nebija vispārējas jaudas palielināšanas saistībā ar reģionālo sabiedrību flotes atjaunošanu.

| (270) | Attiecībā uz jaunu kuģu iegādes izmaksām tā pati informācija liecināja, ka: i) šie pirkumi veikti daļēji ar uzņēmuma pašu resursiem un daļēji ar banku aizdevumiem; ii) iesaistīto kredītiestāžu noteiktās procentu likmes bija saskaņā ar likmēm, ko tajā pašā laikposmā izmantoja līdzīga lieluma uzņēmumi un apgrozījums citās tautsaimniecības nozarēs (56); iii) reģionālās sabiedrības nesaņēma nekādu tiešu garantiju no Itālijas iestādēm par šo aizdevumu atmaksu. Komisija atzīst, ka jau tad, kad ir noslēgts nolīgums ar valsti, ieguldītāji ir pārliecināti, ka to saistības tiks izpildītas un ka reģionālās sabiedrības varēs modernizēt savas flotes, neradot ekonomiskus riskus, kas būtu jāuzņemas komerciālam uzņēmējam. Tomēr šī priekšrocība bija raksturīga pasākumiem, kas tika ieviesti ar sākotnējiem līgumiem, kuri tika noslēgti divdesmit gadus pirms Jūras kabotāžas regulas un Jūras transporta pamatnostādņu stāšanās spēkā. Turklāt, kā jau tika norādīts, jaunie kuģi, ko reģionālās sabiedrības iegādājās saskaņā ar sākotnējiem līgumiem, tika piešķirti tikai tiem regulārajiem pārvadājumiem, kas norādīti piecgades plānos. Līdz ar to šī priekšrocība bija sākotnējo līgumu neatņemama sastāvdaļa. |
| --- | --- |

(270)

Attiecībā uz jaunu kuģu iegādes izmaksām tā pati informācija liecināja, ka: i) šie pirkumi veikti daļēji ar uzņēmuma pašu resursiem un daļēji ar banku aizdevumiem; ii) iesaistīto kredītiestāžu noteiktās procentu likmes bija saskaņā ar likmēm, ko tajā pašā laikposmā izmantoja līdzīga lieluma uzņēmumi un apgrozījums citās tautsaimniecības nozarēs (56); iii) reģionālās sabiedrības nesaņēma nekādu tiešu garantiju no Itālijas iestādēm par šo aizdevumu atmaksu. Komisija atzīst, ka jau tad, kad ir noslēgts nolīgums ar valsti, ieguldītāji ir pārliecināti, ka to saistības tiks izpildītas un ka reģionālās sabiedrības varēs modernizēt savas flotes, neradot ekonomiskus riskus, kas būtu jāuzņemas komerciālam uzņēmējam. Tomēr šī priekšrocība bija raksturīga pasākumiem, kas tika ieviesti ar sākotnējiem līgumiem, kuri tika noslēgti divdesmit gadus pirms Jūras kabotāžas regulas un Jūras transporta pamatnostādņu stāšanās spēkā. Turklāt, kā jau tika norādīts, jaunie kuģi, ko reģionālās sabiedrības iegādājās saskaņā ar sākotnējiem līgumiem, tika piešķirti tikai tiem regulārajiem pārvadājumiem, kas norādīti piecgades plānos. Līdz ar to šī priekšrocība bija sākotnējo līgumu neatņemama sastāvdaļa.

56

| (271) | Attiecībā uz reģionālo uzņēmumu izmantoto kuģu amortizācijas izmaksām līnijās, uz kurām attiecas piecgades plāni, Komisija atzīmē, ka tie ir daļa no izmaksu elementiem, kas saskaņā ar sākotnējo līgumu 5. panta noteikumiem iekļauti gada subsīdijas aprēķinā. Saskaņā ar sākotnējās konvencijās noteiktajiem kritērijiem amortizācija tika aprēķināta lineāri divdesmit gadu laikā, izņemot īpaši ātrgaitas kuģus, kuru ilgums bija ierobežots līdz piecpadsmit gadiem. Tā kā šo līniju analītisko pārskatu pārbaudē netika konstatēts neviens pārmērīgas kompensācijas elements, Komisija apgalvo, ka saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu var atļaut mehānismu, kas ieviests ar sākotnējiem līgumiem, lai, aprēķinot ikgadējo kompensāciju, ņemtu vērā kuģu amortizāciju. |
| --- | --- |

(271)

Attiecībā uz reģionālo uzņēmumu izmantoto kuģu amortizācijas izmaksām līnijās, uz kurām attiecas piecgades plāni, Komisija atzīmē, ka tie ir daļa no izmaksu elementiem, kas saskaņā ar sākotnējo līgumu 5. panta noteikumiem iekļauti gada subsīdijas aprēķinā. Saskaņā ar sākotnējās konvencijās noteiktajiem kritērijiem amortizācija tika aprēķināta lineāri divdesmit gadu laikā, izņemot īpaši ātrgaitas kuģus, kuru ilgums bija ierobežots līdz piecpadsmit gadiem. Tā kā šo līniju analītisko pārskatu pārbaudē netika konstatēts neviens pārmērīgas kompensācijas elements, Komisija apgalvo, ka saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu var atļaut mehānismu, kas ieviests ar sākotnējiem līgumiem, lai, aprēķinot ikgadējo kompensāciju, ņemtu vērā kuģu amortizāciju.

| (272) | PVTN sniegšana paredz tāda tipa un jaudas kuģu izmantošanu, ko iepriekš noteikušas valsts iestādes, kuru amortizāciju tādējādi var ņemt vērā, aprēķinot gada kompensāciju, ar nosacījumu, ka attiecīgie kuģi uzņēmumā ir iegādāti parastos tirgus apstākļos un lai veiktu tam uzticētos uzdevumus, un ka tos izmanto tikai regulāriem transporta pakalpojumiem līnijās, uz kuriem attiecas nolīgums. |
| --- | --- |

(272)

PVTN sniegšana paredz tāda tipa un jaudas kuģu izmantošanu, ko iepriekš noteikušas valsts iestādes, kuru amortizāciju tādējādi var ņemt vērā, aprēķinot gada kompensāciju, ar nosacījumu, ka attiecīgie kuģi uzņēmumā ir iegādāti parastos tirgus apstākļos un lai veiktu tam uzticētos uzdevumus, un ka tos izmanto tikai regulāriem transporta pakalpojumiem līnijās, uz kuriem attiecas nolīgums.

| (273) | Attiecībā uz reģionālajām sabiedrībām Komisija norāda, ka visi attiecīgie kuģi tika izmantoti tikai sabiedriskajiem pakalpojumiem un ka tādēļ to nolietojumu var pilnībā ņemt vērā, aprēķinot ikgadējo subsīdiju. Analogi apsvērumi attiecas uz investīcijām, kas vajadzīgas to pakalpojumu sniegšanai, ko Itālijas iestādes paredzējušas piecgadei no 2000. līdz 2004. gadam, kas tipa un jaudas ziņā atbilst saistībām, ko tās pašas iestādes uzņēmušās attiecībā uz tādu pakalpojumu līmeni. |
| --- | --- |

(273)

Attiecībā uz reģionālajām sabiedrībām Komisija norāda, ka visi attiecīgie kuģi tika izmantoti tikai sabiedriskajiem pakalpojumiem un ka tādēļ to nolietojumu var pilnībā ņemt vērā, aprēķinot ikgadējo subsīdiju. Analogi apsvērumi attiecas uz investīcijām, kas vajadzīgas to pakalpojumu sniegšanai, ko Itālijas iestādes paredzējušas piecgadei no 2000. līdz 2004. gadam, kas tipa un jaudas ziņā atbilst saistībām, ko tās pašas iestādes uzņēmušās attiecībā uz tādu pakalpojumu līmeni.

| (274) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija arī norāda, ka nepieciešamība amortizēt ieguldījumus, kas nepieciešami pakalpojuma sniegšanai, attaisnoja salīdzinoši ilgo pilnvarojuma perioda ilgumu (sk. 2012. gada PVTN pamatnostādņu 17. punktu). |
| --- | --- |

(274)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija arī norāda, ka nepieciešamība amortizēt ieguldījumus, kas nepieciešami pakalpojuma sniegšanai, attaisnoja salīdzinoši ilgo pilnvarojuma perioda ilgumu (sk. 2012. gada PVTN pamatnostādņu 17. punktu).

| (275) | Attiecībā uz papildu ieguldījumiem, kas paredzēti uzņēmējdarbības plānā laika posmam no 1999. līdz 2002. gadam, šā plāna īstenošana tika apturēta pēc formālās izmeklēšanas procedūras sākšanas, un tas netika atsākts. |
| --- | --- |

(275)

Attiecībā uz papildu ieguldījumiem, kas paredzēti uzņēmējdarbības plānā laika posmam no 1999. līdz 2002. gadam, šā plāna īstenošana tika apturēta pēc formālās izmeklēšanas procedūras sākšanas, un tas netika atsākts.

5.1.3.5.   Konkurences izkropļojumi, kas ir pretrunā Savienības interesēm

Konkurences izkropļojumi, kas ir pretrunā Savienības interesēm

| (276) | Procedūra saskaņā ar LESD 108. pantu nedrīkst radīt rezultātu, kas ir pretrunā Līguma īpašajiem noteikumiem (57). Tāpēc Komisija nevar pasludināt par saderīgu ar iekšējo tirgu tādu valsts atbalstu, kas, ņemot vērā zināmus tā noteikumus, ir pretrunā citiem Līguma noteikumiem. Komisijas pienākums nodrošināt, ka LESD 107. un 108. pants tiek piemērots saskaņā ar citiem Līguma noteikumiem, ir vēl jo vairāk nepieciešams, ja šie citi noteikumi, tāpat kā šajā gadījumā, attiecas arī uz neizkropļotas konkurences mērķi iekšējā tirgū (58). |
| --- | --- |

(276)

Procedūra saskaņā ar LESD 108. pantu nedrīkst radīt rezultātu, kas ir pretrunā Līguma īpašajiem noteikumiem (57). Tāpēc Komisija nevar pasludināt par saderīgu ar iekšējo tirgu tādu valsts atbalstu, kas, ņemot vērā zināmus tā noteikumus, ir pretrunā citiem Līguma noteikumiem. Komisijas pienākums nodrošināt, ka LESD 107. un 108. pants tiek piemērots saskaņā ar citiem Līguma noteikumiem, ir vēl jo vairāk nepieciešams, ja šie citi noteikumi, tāpat kā šajā gadījumā, attiecas arī uz neizkropļotas konkurences mērķi iekšējā tirgū (58).

57

58

| (277) | Atbilstība 2012. gada PVTN nostādnēm, kā novērtēts iepriekš, parasti ir pietiekama, lai nodrošinātu, ka atbalsts nekropļo konkurenci tādā veidā, kas ir pretrunā Savienības interesēm (sk. 2012. gada PVTN pamatnostādņu 51. punktu). |
| --- | --- |

(277)

Atbilstība 2012. gada PVTN nostādnēm, kā novērtēts iepriekš, parasti ir pietiekama, lai nodrošinātu, ka atbalsts nekropļo konkurenci tādā veidā, kas ir pretrunā Savienības interesēm (sk. 2012. gada PVTN pamatnostādņu 51. punktu).

| (278) | Tomēr attiecībā uz Adriatica Komisija norāda, ka laikposmā no 1990. gada 30. oktobra līdz 1994. gada jūlijam Adriatica bija iesaistīts cenu noteikšanas kartelī par tarifiem komerctransportlīdzekļiem līnijā “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras”, pārkāpjot LESD 101. pantu, (59) bet saņēma atbalstu šīs līnijas apkalpošanai. Pēc 2005. gada lēmuma pieņemšanas Tiesa šo novērtējumu apstiprināja (60). |
| --- | --- |

(278)

Tomēr attiecībā uz Adriatica Komisija norāda, ka laikposmā no 1990. gada 30. oktobra līdz 1994. gada jūlijam Adriatica bija iesaistīts cenu noteikšanas kartelī par tarifiem komerctransportlīdzekļiem līnijā “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras”, pārkāpjot LESD 101. pantu, (59) bet saņēma atbalstu šīs līnijas apkalpošanai. Pēc 2005. gada lēmuma pieņemšanas Tiesa šo novērtējumu apstiprināja (60).

Adriatica

Adriatica

59

60

| (279) | Sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, kas izmaksāta par līnijas “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras” apkalpošanu no 1992. gada janvāra līdz 1994. gada jūlijam, kad atbalsta saņēmējs bija iesaistīts ar LESD 101. pantu aizliegtajā cenu noteikšanas kartelī, nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Lai gan sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas mērķis bija tieši atvieglot preču un pasažieru pārvadājumus līnijā “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras”, atbalsta saņēmējs piedalījās cenu noteikšanas kartelī, kas kavēja preču pārvadāšanu tajā pašā līnijā Tāpēc Adriatica dalība kartelī bija tiešā pretrunā ar Adriatica piešķirtā PVTN atbalsta mērķi, lai atvieglotu jūras transportu šajā līnijā. |
| --- | --- |

(279)

Sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, kas izmaksāta par līnijas “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras” apkalpošanu no 1992. gada janvāra līdz 1994. gada jūlijam, kad atbalsta saņēmējs bija iesaistīts ar LESD 101. pantu aizliegtajā cenu noteikšanas kartelī, nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Lai gan sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas mērķis bija tieši atvieglot preču un pasažieru pārvadājumus līnijā “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras”, atbalsta saņēmējs piedalījās cenu noteikšanas kartelī, kas kavēja preču pārvadāšanu tajā pašā līnijā Tāpēc Adriatica dalība kartelī bija tiešā pretrunā ar Adriatica piešķirtā PVTN atbalsta mērķi, lai atvieglotu jūras transportu šajā līnijā.

Adriatica

Adriatica

| (280) | No tā izriet, ka nesaderīga atbalsta konstatēšana un līdz ar to minētā atbalsta atgūšanas pasūtīšana nebūtu jauns sods, kā to apgalvo Itālija. Šāda nesaderība izriet tikai no atbalsta saņēmēja līdzdalības kartelī, kas aptver pakalpojumus, kuri saņēmējam bija jāpadara pieejamāki patērētājiem, nevis kartelim, kaitējot patērētājiem. Ņemot vērā to pakalpojumu veidu, kas tiek sniegti ar publisku kompensāciju un kas vienlaikus attiecas uz komerciāliem transportlīdzekļiem, pasažieriem un kravām, saņēmēja iesaistīšanās kartelī, kura mērķis ir noteikt cenas kravas automobiļu pārvadāšanai, ļauj izdarīt secinājumus par savienojumu kopumā. Kartelis bija paredzēts tieši komerciālai transportlīdzekļu satiksmei, ko Itālijas iestādes vēlējās veicināt ar subsīdiju palīdzību. |
| --- | --- |

(280)

No tā izriet, ka nesaderīga atbalsta konstatēšana un līdz ar to minētā atbalsta atgūšanas pasūtīšana nebūtu jauns sods, kā to apgalvo Itālija. Šāda nesaderība izriet tikai no atbalsta saņēmēja līdzdalības kartelī, kas aptver pakalpojumus, kuri saņēmējam bija jāpadara pieejamāki patērētājiem, nevis kartelim, kaitējot patērētājiem. Ņemot vērā to pakalpojumu veidu, kas tiek sniegti ar publisku kompensāciju un kas vienlaikus attiecas uz komerciāliem transportlīdzekļiem, pasažieriem un kravām, saņēmēja iesaistīšanās kartelī, kura mērķis ir noteikt cenas kravas automobiļu pārvadāšanai, ļauj izdarīt secinājumus par savienojumu kopumā. Kartelis bija paredzēts tieši komerciālai transportlīdzekļu satiksmei, ko Itālijas iestādes vēlējās veicināt ar subsīdiju palīdzību.

| (281) | Turklāt kartelis būtiski izkropļoja konkurenci attiecīgajā tirgū, t. i., līnijā “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras”, savukārt PVTN atbalsts šajā pašā līnijā bija jāpiešķir tādā veidā, kas ierobežotu konkurences izkropļojumus līdz minimumam. Saņēmēja līdzdalība cenu noteikšanas kartelī šajā līnijā pastiprināja atbalsta kropļojošo ietekmi un radīja tam būtisku negatīvu ietekmi uz citām dalībvalstīm un iekšējā tirgus darbību. Turklāt ir ticams, ka bez valsts subsīdijām Adriatica nebūtu ekonomiskā spēka piedalīties kartelī. |
| --- | --- |

(281)

Turklāt kartelis būtiski izkropļoja konkurenci attiecīgajā tirgū, t. i., līnijā “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras”, savukārt PVTN atbalsts šajā pašā līnijā bija jāpiešķir tādā veidā, kas ierobežotu konkurences izkropļojumus līdz minimumam. Saņēmēja līdzdalība cenu noteikšanas kartelī šajā līnijā pastiprināja atbalsta kropļojošo ietekmi un radīja tam būtisku negatīvu ietekmi uz citām dalībvalstīm un iekšējā tirgus darbību. Turklāt ir ticams, ka bez valsts subsīdijām Adriatica nebūtu ekonomiskā spēka piedalīties kartelī.

Adriatica

| (282) | Visbeidzot, tajā laikā Adriatica pilnībā kontrolēja valsts uzņēmums. Tāpēc daļa Itālijas iestāžu zināja par karteli un tā nelabvēlīgo ietekmi uz patērētājiem, savukārt cita Itālijas iestāžu daļa turpināja piešķirt PVTN atbalstu, kas bija paredzēts, lai palīdzētu patērētājiem tajā pašā līnijā ar iespējami ierobežotiem konkurences traucējumiem. |
| --- | --- |

(282)

Visbeidzot, tajā laikā Adriatica pilnībā kontrolēja valsts uzņēmums. Tāpēc daļa Itālijas iestāžu zināja par karteli un tā nelabvēlīgo ietekmi uz patērētājiem, savukārt cita Itālijas iestāžu daļa turpināja piešķirt PVTN atbalstu, kas bija paredzēts, lai palīdzētu patērētājiem tajā pašā līnijā ar iespējami ierobežotiem konkurences traucējumiem.

Adriatica

| (283) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija secina, ka atbalsts sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas veidā uzņēmumam Adriatica par līnijas “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras” apkalpošanu laikposmā no 1992. gada janvāra līdz 1994. gada jūlijam nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(283)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija secina, ka atbalsts sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas veidā uzņēmumam Adriatica par līnijas “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras” apkalpošanu laikposmā no 1992. gada janvāra līdz 1994. gada jūlijam nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

Adriatica

5.2.   Atvieglots fiskālais režīms

Atvieglots fiskālais režīms

| (284) | Laikposmā no 1996. līdz 2008. gadam Tirrenia grupas kuģiem bija atvieglots fiskālais režīms attiecībā uz to degvielas un smēreļļu piegādi, ko izmanto kā degvielu kuģošanai. |
| --- | --- |

(284)

Laikposmā no 1996. līdz 2008. gadam Tirrenia grupas kuģiem bija atvieglots fiskālais režīms attiecībā uz to degvielas un smēreļļu piegādi, ko izmanto kā degvielu kuģošanai.

Tirrenia

| (285) | Itālija ar 1995. gada 26. oktobra Dekrētu Nr. 504 ieviesa šo atviegloto režīmu un pēc 1996. gada 2. marta lēmuma to attiecināja uz visiem kuģiem, kas atradās ostā tehniskās apkopes darbībām. |
| --- | --- |

(285)

Itālija ar 1995. gada 26. oktobra Dekrētu Nr. 504 ieviesa šo atviegloto režīmu un pēc 1996. gada 2. marta lēmuma to attiecināja uz visiem kuģiem, kas atradās ostā tehniskās apkopes darbībām.

| (286) | Tiesa 2005. gada 10. maija spriedumā lietā C-400/99 secināja, ka fiskālo režīmu nevajadzēja apturēt kā nelikumīgu atbalstu, ņemot vērā to, ka 1996. gadā Itālijas iestādes bija attiecinājušas šo režīmu uz visiem kuģiem, kas pietauvojušies ostā tehniskās apkopes darbībām. |
| --- | --- |

(286)

Tiesa 2005. gada 10. maija spriedumā lietā C-400/99 secināja, ka fiskālo režīmu nevajadzēja apturēt kā nelikumīgu atbalstu, ņemot vērā to, ka 1996. gadā Itālijas iestādes bija attiecinājušas šo režīmu uz visiem kuģiem, kas pietauvojušies ostā tehniskās apkopes darbībām.

| (287) | Neatkarīgi no jautājuma par to, vai šāds pasākums ir valsts atbalsts, Komisija norāda, ka pēc 2005. gada lēmuma ne Komisija, ne Itālija pēc Komisijas pieprasījuma nav rīkojusies attiecībā uz šo pasākumu. Tāpēc jebkurš Komisijas pieņemtais lēmums par šo jautājumu tiktu pieņemts pēc 10 gadu noilguma termiņa beigām (61). |
| --- | --- |

(287)

Neatkarīgi no jautājuma par to, vai šāds pasākums ir valsts atbalsts, Komisija norāda, ka pēc 2005. gada lēmuma ne Komisija, ne Itālija pēc Komisijas pieprasījuma nav rīkojusies attiecībā uz šo pasākumu. Tāpēc jebkurš Komisijas pieņemtais lēmums par šo jautājumu tiktu pieņemts pēc 10 gadu noilguma termiņa beigām (61).

61

| (288) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka atviegloto fiskālo režīmu uzskata par pastāvošu atbalstu saskaņā ar jaunās procedūras regulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(288)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka atviegloto fiskālo režīmu uzskata par pastāvošu atbalstu saskaņā ar jaunās procedūras regulas 17. pantu.

6.   SECINĀJUMI

SECINĀJUMI

| (289) | Kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kas piešķirta bijušās Tirrenia grupas reģionālajām sabiedrībām par kabotāžas līniju apkalpošanu līdz 2008. gada beigām, ir pastāvošs atbalsts saskaņā ar 1992. gada Jūras kabotāžas regulas 4. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(289)

Kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kas piešķirta bijušās Tirrenia grupas reģionālajām sabiedrībām par kabotāžas līniju apkalpošanu līdz 2008. gada beigām, ir pastāvošs atbalsts saskaņā ar 1992. gada Jūras kabotāžas regulas 4. panta 3. punktu.

Tirrenia

kabotāžas

| (290) | Kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kas piešķirta Saremar un Adriatica par starptautisko līniju izmantošanu saskaņā ar sākotnējiem līgumiem līdz 2008. gada beigām, ir jauns atbalsts. Šāds atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, izņemot atbalstu, kas piešķirts Adriatica laikposmā no 1992. gada janvāra līdz 1994. gada jūlijam savienojuma “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras” apkalpošanai, un tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu, jo tas bija cieši saistīts ar karteli, kas ir aizliegta ar LESD 101. pantu. |
| --- | --- |

(290)

Kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kas piešķirta Saremar un Adriatica par starptautisko līniju izmantošanu saskaņā ar sākotnējiem līgumiem līdz 2008. gada beigām, ir jauns atbalsts. Šāds atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, izņemot atbalstu, kas piešķirts Adriatica laikposmā no 1992. gada janvāra līdz 1994. gada jūlijam savienojuma “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras” apkalpošanai, un tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu, jo tas bija cieši saistīts ar karteli, kas ir aizliegta ar LESD 101. pantu.

Saremar

Adriatica

starptautisko

Adriatica

| (291) | Atvieglotais nodokļu režīms attiecībā uz degvielas un smēreļļas piegādi, ko Tirrenia grupas kuģiem piemēroja laikposmā no 1995. līdz 2008. gadam, ir pastāvošs atbalsts saskaņā ar jaunās procedūras regulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(291)

Atvieglotais nodokļu režīms attiecībā uz degvielas un smēreļļas piegādi, ko Tirrenia grupas kuģiem piemēroja laikposmā no 1995. līdz 2008. gadam, ir pastāvošs atbalsts saskaņā ar jaunās procedūras regulas 17. pantu.

Tirrenia

7.   LĪDZEKĻU ATGŪŠANA

LĪDZEKĻU ATGŪŠANA

| (292) | Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Savienības tiesu iedibināto judikatūru Komisija ir kompetenta pieņemt lēmumu, ka attiecīgā dalībvalsts maina vai atceļ atbalstu, ja tā ir konstatējusi, ka tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu (62). Savienības tiesas ir arī konsekventi nolēmušas, ka dalībvalsts pienākums atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir paredzēts, lai atjaunotu iepriekšējo situāciju (63). |
| --- | --- |

(292)

Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Savienības tiesu iedibināto judikatūru Komisija ir kompetenta pieņemt lēmumu, ka attiecīgā dalībvalsts maina vai atceļ atbalstu, ja tā ir konstatējusi, ka tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu (62). Savienības tiesas ir arī konsekventi nolēmušas, ka dalībvalsts pienākums atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir paredzēts, lai atjaunotu iepriekšējo situāciju (63).

62

63

| (293) | Šajā saistībā Savienības tiesas ir noteikušas, ka minētais mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs ir atmaksājis nelikumīgā atbalsta summas un tādējādi zaudējis priekšrocību, kas tam bijusi iekšējā tirgū attiecībā pret konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bijis pirms atbalsta piešķiršanas (64). |
| --- | --- |

(293)

Šajā saistībā Savienības tiesas ir noteikušas, ka minētais mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs ir atmaksājis nelikumīgā atbalsta summas un tādējādi zaudējis priekšrocību, kas tam bijusi iekšējā tirgū attiecībā pret konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bijis pirms atbalsta piešķiršanas (64).

64

| (294) | Saskaņā ar judikatūru Regulas (ES) 2015/1589 16. panta 1. punktā ir noteikts, ka tad, “[k]ad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja (..)”. |
| --- | --- |

(294)

Saskaņā ar judikatūru Regulas (ES) 2015/1589 16. panta 1. punktā ir noteikts, ka tad, “[k]ad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja (..)”.

| (295) | Tādējādi, ņemot vērā to, ka 290. apsvērumā minētais Adriatica piešķirtais pasākums tika īstenots, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, un ir uzskatāms par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, to atgūst, lai atjaunotu situāciju, kas pastāvēja iekšējā tirgū pirms tā piešķiršanas. Atgūstamajai summai piemēro procentus līdz faktiskai atgūšanai. |
| --- | --- |

(295)

Tādējādi, ņemot vērā to, ka 290. apsvērumā minētais Adriatica piešķirtais pasākums tika īstenots, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, un ir uzskatāms par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, to atgūst, lai atjaunotu situāciju, kas pastāvēja iekšējā tirgū pirms tā piešķiršanas. Atgūstamajai summai piemēro procentus līdz faktiskai atgūšanai.

Adriatica

| (296) | 2004. gada 22. jūlijā, sākot ar 2004. gada 1. septembri, Adriatica apvienojās ar Tirrenia, un tā pārņēma Adriatica apkalpotās līnijas. Visus aktīvus, saistības un pastāvīgos līgumus pārņēma Tirrenia, kas bija vienīgais uzņēmums, kurš turpināja pastāvēt pēc apvienošanās. |
| --- | --- |

(296)

2004. gada 22. jūlijā, sākot ar 2004. gada 1. septembri, Adriatica apvienojās ar Tirrenia, un tā pārņēma Adriatica apkalpotās līnijas. Visus aktīvus, saistības un pastāvīgos līgumus pārņēma Tirrenia, kas bija vienīgais uzņēmums, kurš turpināja pastāvēt pēc apvienošanās.

Adriatica

Tirrenia

Adriatic

Tirrenia

| (297) | Pēc 2005. gada lēmuma pieņemšanas Itālija lika atgūt atbalstu, kas no 1992. gada janvāra līdz 1994. gada jūlijam tika piešķirts Adriatica par savienojuma “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras” apkalpošanu, ko Itālijas iestādes 2006. gada 31. decembrī aprēķināja 8 651 600 EUR apmērā (3 207 810 EUR pamatsumma un 5 443 790 EUR procenti) (65). Ar 2007. gada 28. februāra piedziņas rīkojumu Itālija Tirrenia paziņoja, ka tai ir jāatmaksā papildu summa par laika posmu no 2007. gada 1. janvāra līdz iepriekšminētās summas faktiskās izmaksas dienai. Tirrenia2007. gada 26. martā atmaksāja 8 651 600 EUR. Itālija savā 2018. gada 21. decembra vēstulē apstiprināja, ka pēc 2009. gada sprieduma, ar kuru tika atcelts 2005. gada lēmums, tā nav atdevusi atgūtās summas atbalsta saņēmējam. Tomēr, pamatojoties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju, šķiet, ka Tirrenia netika lūgta atmaksāt papildu līdzekļus par procentiem, kas uzkrāti laikposmā no 2006. gada 31. decembra līdz 2007. gada 26. martam. |
| --- | --- |

(297)

Pēc 2005. gada lēmuma pieņemšanas Itālija lika atgūt atbalstu, kas no 1992. gada janvāra līdz 1994. gada jūlijam tika piešķirts Adriatica par savienojuma “Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras” apkalpošanu, ko Itālijas iestādes 2006. gada 31. decembrī aprēķināja 8 651 600 EUR apmērā (3 207 810 EUR pamatsumma un 5 443 790 EUR procenti) (65). Ar 2007. gada 28. februāra piedziņas rīkojumu Itālija Tirrenia paziņoja, ka tai ir jāatmaksā papildu summa par laika posmu no 2007. gada 1. janvāra līdz iepriekšminētās summas faktiskās izmaksas dienai. Tirrenia2007. gada 26. martā atmaksāja 8 651 600 EUR. Itālija savā 2018. gada 21. decembra vēstulē apstiprināja, ka pēc 2009. gada sprieduma, ar kuru tika atcelts 2005. gada lēmums, tā nav atdevusi atgūtās summas atbalsta saņēmējam. Tomēr, pamatojoties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju, šķiet, ka Tirrenia netika lūgta atmaksāt papildu līdzekļus par procentiem, kas uzkrāti laikposmā no 2006. gada 31. decembra līdz 2007. gada 26. martam.

Adriatica

65

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

| (298) | Tāpēc Komisija norāda, ka Itālijas iestādēm būs jāpārrēķina kopējā maksājamā procentu summa, kas uzkrāta no atbalsta pamatsummas, kura noteikta 3 207 810 EUR apmērā, no dienas, kad atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz pilnīgas atmaksas dienai. Tad Itālijas iestādes no šā aprēķina rezultāta atskaita procentu summu, ko saņēmējs jau samaksājis 2007. gada 28. februārī. |
| --- | --- |

(298)

Tāpēc Komisija norāda, ka Itālijas iestādēm būs jāpārrēķina kopējā maksājamā procentu summa, kas uzkrāta no atbalsta pamatsummas, kura noteikta 3 207 810 EUR apmērā, no dienas, kad atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz pilnīgas atmaksas dienai. Tad Itālijas iestādes no šā aprēķina rezultāta atskaita procentu summu, ko saņēmējs jau samaksājis 2007. gada 28. februārī.

| (299) | Komisija atzīmē, ka Itālija 2007. gadā uzskatīja un joprojām uzskata, ka no 2018. gada decembra Tirrenia bija pienākums atmaksāt Adriatica piešķirto atbalstu, kā aprakstīts 297. apsvērumā. Turklāt Tirrenia pieņēma šo secinājumu, atmaksājot Adriatica piešķirto atbalstu, kā aprakstīts 297. apsvērumā. Tomēr Komisija tagad arī patstāvīgi analizēs iespējamo saimniecisko pēctecību starp Adriatica un Tirrenia, lai noteiktu, kurš uzņēmums var atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

(299)

Komisija atzīmē, ka Itālija 2007. gadā uzskatīja un joprojām uzskata, ka no 2018. gada decembra Tirrenia bija pienākums atmaksāt Adriatica piešķirto atbalstu, kā aprakstīts 297. apsvērumā. Turklāt Tirrenia pieņēma šo secinājumu, atmaksājot Adriatica piešķirto atbalstu, kā aprakstīts 297. apsvērumā. Tomēr Komisija tagad arī patstāvīgi analizēs iespējamo saimniecisko pēctecību starp Adriatica un Tirrenia, lai noteiktu, kurš uzņēmums var atmaksāt atbalstu.

Tirrenia

Adriatica

Tirrenia

Adriatica

Adriatica

Tirrenia

8.   SAIMNIECISKĀ PĒCTECĪBA

SAIMNIECISKĀ PĒCTECĪBA

| (300) | Ja ir notikusi nelikumīga un nesaderīga valsts atbalsta saņēmēja turpmāka pārdošana vai nodošana, atmaksāšanas pienākumu var attiecināt uz citiem uzņēmumiem, kuriem ir nodotas saņēmēja akcijas vai uzņēmums (pārņēmējs uzņēmums) (66). Jebkurš uzņēmums, kas turpina sākotnējā uzņēmuma darbību, būtu jāuzskata par valsts atbalsta saņēmēju ar noteikumu, ka bija nodošanas aspekti, kas liecināja, ka uzņēmums faktiski tika turpināts. Turklāt apvienošanās vai cita veida uzņēmējdarbības reorganizācijas gadījumos pienākums atmaksāt atbalstu var tikt nodots tam uzņēmumam, kurš turpina pastāvēt pēc apvienošanās (67). Ja, gluži pretēji, var pierādīt, ka nelikumīgā atbalsta ieguvums paliek sākotnējā saņēmēja ziņā (neraugoties uz dažu tā aktīvu nodošanu), atmaksas pienākums paliek sākotnējā atbalsta saņēmēja ziņā. |
| --- | --- |

(300)

Ja ir notikusi nelikumīga un nesaderīga valsts atbalsta saņēmēja turpmāka pārdošana vai nodošana, atmaksāšanas pienākumu var attiecināt uz citiem uzņēmumiem, kuriem ir nodotas saņēmēja akcijas vai uzņēmums (pārņēmējs uzņēmums) (66). Jebkurš uzņēmums, kas turpina sākotnējā uzņēmuma darbību, būtu jāuzskata par valsts atbalsta saņēmēju ar noteikumu, ka bija nodošanas aspekti, kas liecināja, ka uzņēmums faktiski tika turpināts. Turklāt apvienošanās vai cita veida uzņēmējdarbības reorganizācijas gadījumos pienākums atmaksāt atbalstu var tikt nodots tam uzņēmumam, kurš turpina pastāvēt pēc apvienošanās (67). Ja, gluži pretēji, var pierādīt, ka nelikumīgā atbalsta ieguvums paliek sākotnējā saņēmēja ziņā (neraugoties uz dažu tā aktīvu nodošanu), atmaksas pienākums paliek sākotnējā atbalsta saņēmēja ziņā.

66

67

| (301) | Saskaņā ar Tiesas 2003. gada 8. maija lēmumu lietā Itālija un SIM 2 pret Komisiju (68), ar kuru Komisija pamatoja savus lēmumus par Olympic Airlines, Alitalia un SERNAM (69), saimnieciskās pēctecības novērtējums starp atbalsta saņēmēju un uzņēmumu, kuram tika nodoti tā aktīvi, ir noteikts, izmantojot rādītāju kopumu. Lai izveidotu saimniecisko pēctecību starp divām sabiedrībām, var ņemt vērā šādus faktorus, bet tie nav jāņem vērā kumulatīvi (70):






  — | vai pārdošanas cena atbilst tirgus cenai vai ne, |
| --- | --- | --- |

(301)

Saskaņā ar Tiesas 2003. gada 8. maija lēmumu lietā Itālija un SIM 2 pret Komisiju (68), ar kuru Komisija pamatoja savus lēmumus par Olympic Airlines, Alitalia un SERNAM (69), saimnieciskās pēctecības novērtējums starp atbalsta saņēmēju un uzņēmumu, kuram tika nodoti tā aktīvi, ir noteikts, izmantojot rādītāju kopumu. Lai izveidotu saimniecisko pēctecību starp divām sabiedrībām, var ņemt vērā šādus faktorus, bet tie nav jāņem vērā kumulatīvi (70):

SIM 2

68

Olympic Airlines

Alitalia

SERNAM

69

70

—

vai pārdošanas cena atbilst tirgus cenai vai ne,

| — | nodošanas darbības joma (aktīvi un saistības, darbaspēks, aktīvu funkcionālo kopumu esamība), |
| --- | --- |

—

nodošanas darbības joma (aktīvi un saistības, darbaspēks, aktīvu funkcionālo kopumu esamība),

| — | pircēja(-u) identitāte, |
| --- | --- |

—

pircēja(-u) identitāte,

| — | nodošanas brīdis (pēc sākotnējā novērtējuma sākšanas, formālās izmeklēšanas procedūras vai galīgā lēmuma pieņemšanas), |
| --- | --- |

—

nodošanas brīdis (pēc sākotnējā novērtējuma sākšanas, formālās izmeklēšanas procedūras vai galīgā lēmuma pieņemšanas),

| — | darbības ekonomiskā pamatotība un mērķis. |
| --- | --- |

—

darbības ekonomiskā pamatotība un mērķis.

| (302) | Adriatica pilnībā piederēja Tirrenia. Turklāt Tirrenia un Adriatica bija vieni un tie paši gala īpašnieki (t. i., valsts uzņēmums Fintecna – Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi SpA, kas 2004. gada 30. janvārī bija vienīgais Tirrenia akcionārs). Tās ir spēcīgas norādes par saimniecisko pēctecību starp abām sabiedrībām, salīdzinot ar citu scenāriju, ja īpašnieki būtu savstarpēji nesaistīti uzņēmumi. |
| --- | --- |

(302)

Adriatica pilnībā piederēja Tirrenia. Turklāt Tirrenia un Adriatica bija vieni un tie paši gala īpašnieki (t. i., valsts uzņēmums Fintecna – Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi SpA, kas 2004. gada 30. janvārī bija vienīgais Tirrenia akcionārs). Tās ir spēcīgas norādes par saimniecisko pēctecību starp abām sabiedrībām, salīdzinot ar citu scenāriju, ja īpašnieki būtu savstarpēji nesaistīti uzņēmumi.

Adriatica

Tirrenia

Tirrenia

Adriatica

Fintecna – Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi SpA

Tirrenia

| (303) | Adriatica pārdošana Tirrenia būtībā bija tikai nodošana starp meitasuzņēmumu un tā īpašnieku, kur netika rīkots konkurss un netika maksāta cena. |
| --- | --- |

(303)

Adriatica pārdošana Tirrenia būtībā bija tikai nodošana starp meitasuzņēmumu un tā īpašnieku, kur netika rīkots konkurss un netika maksāta cena.

Adriatica

Tirrenia

| (304) | Attiecībā uz darījuma darbības jomu Adriatica tika pārdota pēc darbības turpināšanas principa, un Tirrenia pārņēma visas tās saistības saskaņā ar sākotnējo līgumu, kas tika noslēgts starp Adriatica un Itāliju. Komisijai nav informācijas, ka Tirrenia būtu ieviesusi izmaiņas Adriatica komerciālajā, personāla vai ražošanas politikā pēc tam, kad tā tiešā veidā pārņēma tās uzņēmējdarbību. Jo lielāka sākotnējā uzņēmējdarbības daļa tiek nodota jaunam uzņēmumam, jo lielāka ir varbūtība, ka ar šiem aktīviem saistītā saimnieciskā darbība ir tikai iepriekšējās uzņēmējdarbības turpinājums, kas joprojām gūst labumu no nesaderīgā atbalsta. Šajā gadījumā Tirrenia pārņēma visu Adriatica aktīvu, saistību un līgumisko attiecību kopumu. |
| --- | --- |

(304)

Attiecībā uz darījuma darbības jomu Adriatica tika pārdota pēc darbības turpināšanas principa, un Tirrenia pārņēma visas tās saistības saskaņā ar sākotnējo līgumu, kas tika noslēgts starp Adriatica un Itāliju. Komisijai nav informācijas, ka Tirrenia būtu ieviesusi izmaiņas Adriatica komerciālajā, personāla vai ražošanas politikā pēc tam, kad tā tiešā veidā pārņēma tās uzņēmējdarbību. Jo lielāka sākotnējā uzņēmējdarbības daļa tiek nodota jaunam uzņēmumam, jo lielāka ir varbūtība, ka ar šiem aktīviem saistītā saimnieciskā darbība ir tikai iepriekšējās uzņēmējdarbības turpinājums, kas joprojām gūst labumu no nesaderīgā atbalsta. Šajā gadījumā Tirrenia pārņēma visu Adriatica aktīvu, saistību un līgumisko attiecību kopumu.

Adriatica

Tirrenia

Adriatica

Tirrenia

Adriatica

Tirrenia

Adriatica

| (305) | Attiecībā uz darījuma mērķi Komisija norāda, ka, lai gan tam nav tiešu pierādījumu tam, ka darījuma nolūks bija apiet atgūšanas lēmumu un tādējādi izvairīties no tā ietekmes, Tirrenia nolēma pārņemt Adriatica divas dienas pēc tam, kad Komisija bija pieņēmusi 2005. gada lēmumu. Tādējādi šis termiņš ļauj nojaust, ka abas sabiedrības bija informētas par Komisijas veikto izmeklēšanu, un, iespējams, tas ir ņemts vērā, pieņemot lēmumu apvienot to darbību zem nosaukuma Tirrenia. Turklāt darījuma ekonomiskā pamatotība nepārprotami bija turpināt to pašu Adriatica darbību zem Tirrenia nosaukuma. |
| --- | --- |

(305)

Attiecībā uz darījuma mērķi Komisija norāda, ka, lai gan tam nav tiešu pierādījumu tam, ka darījuma nolūks bija apiet atgūšanas lēmumu un tādējādi izvairīties no tā ietekmes, Tirrenia nolēma pārņemt Adriatica divas dienas pēc tam, kad Komisija bija pieņēmusi 2005. gada lēmumu. Tādējādi šis termiņš ļauj nojaust, ka abas sabiedrības bija informētas par Komisijas veikto izmeklēšanu, un, iespējams, tas ir ņemts vērā, pieņemot lēmumu apvienot to darbību zem nosaukuma Tirrenia. Turklāt darījuma ekonomiskā pamatotība nepārprotami bija turpināt to pašu Adriatica darbību zem Tirrenia nosaukuma.

Tirrenia

Adriatica

Tirrenia

Adriatica

Tirrenia

| (306) | Tāpēc Komisija secina, ka starp Tirrenia un Adriatica pastāv saimnieciskā pēctecība un ka saskaņā ar šo lēmumu līdzekļu atgūšana no Adriatica ir jāpaplašina, attiecinot to arī uz Tirrenia. Tā kā Tirrenia pastāvīgi darbojās tirgū, tā turpināja gūt labumu no valsts atbalsta, ko Adriatica saņēma saimnieciskajā darbībā un kas turpināja kropļot tirgu. |
| --- | --- |

(306)

Tāpēc Komisija secina, ka starp Tirrenia un Adriatica pastāv saimnieciskā pēctecība un ka saskaņā ar šo lēmumu līdzekļu atgūšana no Adriatica ir jāpaplašina, attiecinot to arī uz Tirrenia. Tā kā Tirrenia pastāvīgi darbojās tirgū, tā turpināja gūt labumu no valsts atbalsta, ko Adriatica saņēma saimnieciskajā darbībā un kas turpināja kropļot tirgu.

Tirrenia

Adriatica

Adriatica

Tirrenia

Tirrenia

Adriatica

| (307) | Attiecīgi, veicot 298. apsvērumā minēto pārrēķinu, Itālija var pilnībā ņemt vērā Tirrenia2007. gada 26. martā veikto atmaksu 5 443 790 EUR apmērā, ciktāl šie līdzekļi vēlāk netika atmaksāti Tirrenia, |
| --- | --- |

(307)

Attiecīgi, veicot 298. apsvērumā minēto pārrēķinu, Itālija var pilnībā ņemt vērā Tirrenia2007. gada 26. martā veikto atmaksu 5 443 790 EUR apmērā, ciktāl šie līdzekļi vēlāk netika atmaksāti Tirrenia,

Tirrenia

Tirrenia

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Atbalsts, kas piešķirts Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar un Toremar laikposmā no 1992. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim kā kompensācija par iekšzemes līniju apkalpošanu, ir pastāvošs atbalsts.

2.   Neskarot 3. punkta noteikumus, atbalsts, ko Itālija piešķīrusi Adriatica un Saremar laikposmā no 1992. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim kā kompensāciju par starptautisko līniju apkalpošanu, ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu.

3.   Ar iekšējo tirgu nav saderīgs atbalsts, kas, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, nelikumīgi tika izsniegts Adriatica par laikposmu no 1992. gada janvāra līdz 1994. gada jūlijam saistībā ar savienojumu Brindizi/Korfu/Igumenica/Patras.

4.   Minerāleļļu, ko izmanto kā degvielu navigācijā, fiskālo režīmu uzskata par pastāvošu atbalstu, ņemot vērā, ka ne Komisija, ne Itālija, rīkojoties pēc Komisijas pieprasījuma, attiecībā uz šo pasākumu nav veikusi nekādas darbības pirms iztecēja noilguma termiņš attiecībā uz atbalsta atgūšanu, kas paredzēts Regulas (ES) 2015/1589 17. pantā.

2. pants

1.   Itālija atgūst 1. panta 3. punktā minēto atbalstu no tā saņēmēja.

2.   Par atgūstamajām summām tiek maksāti procenti no datuma, kurā tās tika nodotas saņēmēja rīcībā, līdz to faktiskajai atgūšanai.

3.   Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu un atbilstoši Komisijas Regulai (EK) Nr. 271/2008 (71), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004.

4.   Pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, Komisija atzīst, ka Itālija no atbalsta saņēmēja jau ir atguvusi atbalsta pamatsummu un daļu no atgūšanas procentiem.

3. pants

1.   Šā lēmuma 2. pantā minētā atbalsta atgūšana stājas spēkā uzreiz, un tā jāveic nekavējoties.

2.   Itālija nodrošina šā lēmuma īstenošanu četru mēnešu laikā pēc lēmuma paziņošanas.

4. pants

1.   Divos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas dienas Itālija iesniedz šādu informāciju:

| a) | kopējā no atbalsta saņēmēja atgūstamā summa (sākotnējā summa ar procentiem); |
| --- | --- |

a)

kopējā no atbalsta saņēmēja atgūstamā summa (sākotnējā summa ar procentiem);

| b) | sīku aprakstu par pasākumiem, kas jau veikti un ko plānots veikt, lai izpildītu šo lēmumu; |
| --- | --- |

b)

sīku aprakstu par pasākumiem, kas jau veikti un ko plānots veikt, lai izpildītu šo lēmumu;

| c) | dokumentus, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējiem pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējiem pieprasīts atmaksāt atbalstu.

2.   Itālija informē Komisiju par to valsts pasākumu norisi, kas ir pieņemti šā lēmuma īstenošanai, līdz 1. panta 3. punktā minētā atbalsta atgūšana ir pabeigta. Pēc Komisijas vienkārša pieprasījuma tā tūlīt sniedz informāciju par jau veiktajiem un plānotajiem šā lēmuma izpildes pasākumiem. Tā sniedz arī sīku informāciju par atbalsta summām un atgūšanas procentiem, kas jau ir atgūti no atbalsta saņēmējiem.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Komisija var publicēt atbalsta summu un atgūšanas procentu summu, kas atgūta, piemērojot šo lēmumu, neskarot Regulas (ES) 2015/1589 30. pantu.

Briselē, 2020. gada 2. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietniece

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  OV C 306, 23.10.1999, 2. lpp.

1

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  
  2005. gada 10. maija spriedums lietā Itālijas Republika/Eiropas Kopienu Komisija, C-400/99, ECLI:EU:C:2005:275, 34. punkts.

3

(4)  
  2007. gada 20. jūnija spriedums lietā Tirrenia di Navigazione SpA un citi/Eiropas Kopienu Komisija, T-246/99, ECLI:EU:T:2007:186.

4

Tirrenia di Navigazione SpA

(5)  Komisijas Lēmums 2001/851/EK (2001. gada 21. jūnijs) par valsts atbalstu, ko Itālija sniegusi jūras uzņēmumam Tirrenia di Navigazion (OV L 318, 4.12.2001., 9. lpp.).

5

Tirrenia di Navigazion

(6)  Komisijas Lēmums 2005/163/EK (2004. gada 16. marts) par valsts atbalstu, ko Itālija piešķir kuģošanas sabiedrībām Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar un Toremar (Tirrenia grupa) (OV L 53, 26.2.2005., 29. lpp.).

6

Adriatica

Caremar

Siremar

Saremar

Toremar

Tirrenia

(7)  
  2009. gada 4. marta spriedums lietā Tirrenia di Navigazione SpA un citi/Eiropas Kopienu Komisija, T-265/04, ECLI:EU:T:2009:48.

7

Tirrenia di Navigazione SpA

(8)  2009. gada sprieduma 97. līdz 134. punkts.

8

(9)  Padomes Regula (EEK) Nr. 3577/92 (1992. gada 7. decembris), ar ko piemēro principu, kurš paredz jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvību dalībvalstīs (jūras kabotāža) (OV L 364, 12.12.1992., 7. lpp.).

9

(10)  2009. gada sprieduma 140. līdz 148. punkts.

10

(11)  Proti, i) pienākums no 2004. gada atsevišķi iegrāmatot katru sabiedrisko pakalpojumu līniju, ko apkalpo Adriatica/Tirrenia, Siremar, Saremar, Toremar un Caremar; i) atbalsta atcelšana, kas piešķirts Caremar par pasažieru ātrgaitas pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu līnijā “Neapole–Kapri”; iii) atbalsta ierobežošana, kas piešķirts Caremar par pasažieru ātrgaitas pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu līnijā “Neapole–Pročida–Iskija”, lai segtu līnijas darbības tīros zaudējumus; iv) pasažieru ātrgaitas pārvadājumu regulāro pakalpojumu jaudas samazināšana līnijā “Neapole–Pročida–Iskija”.

11

Adriatica

Tirrenia

Siremar

Saremar

Toremar

Caremar

Caremar

Caremar

(12)  Padomes Regula (EK) Nr. 659/1999 (1999. gada 22. marts), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

12

(13)  Komisijas Lēmums 2005/842/EK (2005. gada 28. novembris) par EK Līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 312, 29.11.2005., 67. lpp.).

13

(14)  
  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

14

(15)  
  OV C 28, 1.2.2012., 18. lpp.

15

(16)  
  OV C 84, 22.3.2013., 58. lpp.

16

(17)  No 596 943 pasažieriem, ko Adriatica pārvadāja 2000. gadā, 397 146 brauca līnijās Adrijas jūras baseina vidū un lejasdaļā, no kuriem 334 639 starp Itāliju un Albāniju, un 161 024 savienojumos ar Tremiti salu arhipelāgu.

17

Adriatica

(18)  No 779 223 lineārajiem kravas metriem, ko Adriatica pārvadāja 2000. gadā, 306 124 pārvadāja līnijās Adrijas jūras baseina vidū un lejasdaļā, no kuriem 235 542 starp Itāliju un Albāniju, un 473 099 savienojumos ar Sicīliju.

18

Adriatica

(19)  Pēc Itālijas Satiksmes ministrijas pieprasījuma Adriatica 1999. gada oktobrī pārtrauca darbību šajā līnijā. Laikposmā no 2000. līdz 2004. gadam Adriatica nesniedza pakalpojumus šajā līnijā ar saviem kuģiem, un tās darbība, noslēdzot līgumus ar trešajām personām, bija saistīta ar tādu pasažieru pārvadājumu nodrošināšanu, uz kuriem attiecas 1970. gada 7. februāra Starptautiskā konvencija par pasažieru un bagāžas dzelzceļa pārvadājumiem (CIV), kuras dalībniece bija arī Adriatica.

19

Adriatica

Adriatica

CIV

Adriatica

(20)  Sabiedrības apkalpotajās četrās regulārajās līnijās reģistrēja vidēji vienu izbraukšanu stundā no plkst. 6.00 līdz plkst. 22.00.

20

(21)  Saskaņā ar 1956. gada 20. decembra Dekrētlikumu Nr. 1379, 1957. gada 25. jūnija Dekrētlikumu Nr. 444, 1959. gada 26. maija Likumu Nr. 351, 1961. gada 2. februāra Likumu Nr. 32 un 1962. gada 2. februāra Likumu Nr. 40.

21

(22)  Ar 1977. gada 23. jūnija Likumu Nr. 373 par būtiskas valsts intereses jūras pakalpojumu pārstrukturēšanu.

22

(23)  Proti, savienojumi starp Triesti un citām Itālijas reģiona Friuli-Venēcija Džūlija ostām un starp Adrijas jūras baseina vidusdaļas un lejasdaļas rietumu un austrumu krastiem, kā arī starp Jonijas jūru un Vidusjūras austrumdaļu.

23

(24)  Izmaksas 2001. gadā iesniedza Itālijas iestādes tūkstošos EUR. Šajās tabulās tās konvertēja ITL, ņemot vērā konvertācijas likmes EUR, ko 1999. gada 1. janvārī pieņēma Eiropas Savienības Padome, t. i., 1 EUR = 1 936,27 ITL.

24

(25)  Dati iegūti no Price Waterhouse Coopers pētījuma Valutazione dei criteri di predisposizione dei conti economici gestionali per linea e stagionalitá relativi agli esercizi 1992–1999, ko Itālijas iestādes papildinājušas par 2000. un 2001. gada datiem. Pētījumā ir atjaunoti Tirrenia grupas uzņēmumu analītiskie pārskati, par katru līniju novērtējot darbības izmaksas un ieņēmumus.

25

Valutazione dei criteri di predisposizione dei conti economici gestionali per linea e stagionalitá relativi agli esercizi 1992–1999

Tirrenia

(26)  1992. gadā Saremar veica kopumā 18 000 braucienus četrās sabiedrības apkalpotajās līnijās. 2000. gadā braucienu skaits bija aptuveni 20 000.

26

Saremar

(27)  2000. gadā Toremar savā līniju tīklā kopumā veica 9 097 braucienus, salīdzinot ar 8 300 braucieniem 1992. gadā.

27

Toremar

(28)  2000. gadā Caremar savās līnijās veica 12 872 braucienus (1992. gadā – 15 650).

28

Caremar

(29)  Ņemot vērā, ka ar 2004. gada 18. marta lēmumu Tirrenia pārņēma Adriatica darbību, daži dati par Adriatica kopš 2004. gada vairs nav pieejami.

29

(30)  Pārrēķina koeficients: 1 EUR = 1 936,27 ITL.

30

(31)  Itālijas iestādes apgalvoja, ka Komisija ir informēta par Tirrenia grupas sabiedrībām piešķirtajām subsīdijām jau ilgi pirms formālās izmeklēšanas procedūras sākšanas. Turklāt 1992. gadā Komisija administratīvajos nolūkos pārklasificēja lietu, piešķirot tai numuru E 5/1992. Līdz 1995. gadam visa sarakste starp Komisiju un Itāliju attiecās uz lietu ar E numuru. 1995. gadā Komisija atsaucās uz NN numuru.

31

Tirrenia

(32)  
  2003. gada 24. jūlija spriedums lietā Altmark Trans un Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

32

Altmark Trans

Regierungspräsidium Magdeburg

(33)  Padomes Regula (EEK) Nr. 4055/86 (1986. gada 22. decembris), ar ko brīvas pakalpojumu sniegšanas principu piemēro jūras pārvadājumiem starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm (OV L 378, 31.12.1986., 1. lpp.).

33

(34)  T. i., klauzula, kas juridiskās stabilitātes dēļ izslēdz no jaunu noteikumu piemērošanas noteiktas pastāvīgas tiesiskās attiecības uz noteiktu laiku.

34

(35)  2009. gada sprieduma 147.–148. punkts.

35

(36)  
  2005. gada 10. maija spriedums lietā Itālijas Republika/Eiropas Kopienu Komisija, C-400/99, ECLI:EU:C:2005:275.

36

(37)  Skatīt 2001. gada lēmuma 33. apsvērumu.

37

(38)  Turpat.

38

(39)  Saskaņā ar Likuma 856/1986 12. pantu valsts noteica pasažieru un kravas pārvadājumu tarifus katru gadu. Attiecīgās sabiedrības varētu ierosināt valstij cenu izmaiņas, ko tās uzskata par vajadzīgām. Par šiem priekšlikumiem notika starpministriju apspriešanās.

39

(40)  Attiecībā uz Adriatica laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam (kad sabiedrību pārņēma Tirrenia) Itālijas iestādes nodrošināja Tirrenia (agrākās Adriatica līnijas) reģistrētās kopējās izmaksas un darbības ieņēmumus.

40

Adriatica

Tirrenia

Tirrenia

Adriatic

(41)  2001. un 2008. gadā ieguldītā kapitāla absolūtā atdeve bija šāda: Saremar – 555 500 EUR 2001. gadā un 855 000 EUR 2008. gadā; Toremar – 1 566 700 EUR 2001. gadā un 1 699 000 EUR 2008. gadā; Siremar – 2 194 000 EUR 2001. gadā un 2 060 000 EUR 2008. gadā; Caremar – 1 739 700 EUR 2001. gadā un 1 874 000 EUR 2008. gadā. Attiecībā uz Adriatica dati ir pieejami tikai līdz 2004. gadam, pirms Tirrenia tos ir ieguvusi.

41

(42)  Padomes Regula (ES) 2015/1589 (2015. gada 13. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.), ar kuru no 2015. gada 14. oktobra aizstāj Procedūras regulu.

42

(43)  Komisijas Regula (EK) Nr. 794/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) 2015/2282.

43

(44)  Skatīt 1994. gada 9. augusta spriedumu lietā Namur-Les Assurances du Crédit SA/Office National du Ducroire un Beļģijas valsts, C-44/93, ECLI:EU:C:1994:311, 13. un 16. punkts, un 2002. gada 30. aprīļa spriedums lietā, Gibraltārs/Komisija, apvienotās lietas T-195/01 un T-207/01, ECLI:EU:T:2002:111, 111. punkts.

44

Namur-Les Assurances du Crédit SA/Office National du Ducroire

(45)  
  1994. gada 9. augusta spriedums lietā Namur-Les Assurances du Crédit SA/Office National du Ducroire un Beļģijas valsts, C-44/93, ECLI:EU:C:1994:311, 28. punkts, un 2010. gada 16. decembra spriedums lietā Nīderlande/Komisija, apvienotās lietas T-231/06 un T-237/06, ECLI:EU:T:2010:525, 180. paragrāfs. Skatīt arī EBTA 2011. gada 22. augusta Tiesas spriedumu, Konkurrenten.no/EBTA Uzraudzības iestāde, E-14/10, 57. punkts.

45

Namur-Les Assurances du Crédit SA/Office National du Ducroire

,

Konkurrenten.no

(46)  Skatīt arī 2009. gada 25. marta spriedumu lietā Alcoa Trasformazioni/Komisija, T-332/06, ECLI:EU:T:2009:79, 132. punkts; 2009. gada 11. jūnija spriedums lietā Itālija/Komisija, spriedums lietā T-222/04, ECLI:EU:T:2009:194, 99.–101. punkts; 2011. gada 20. septembra spriedums lietā Regione autonoma della Sardegna un citi/Komisija, apvienotās lietas T-394/08, T-408/08, T-453/08 un T-454/08, ECLI:EU:T:2011:493, 176.-179. punkts; 2012. gada 22. marta spriedums lietā Itālijas Republika/Eiropas Komisija, C-200/11 P, ECLI:EU:C:2012:165, 30.–31. punkts.

46

Alcoa Trasformazioni

Regione autonoma della Sardegna

(47)  2009. gada sprieduma 123. un 124. punkts.

47

(48)  Dekrēts 2081/1936 tika atcelts 1974. gadā, bet Dekrēts Nr. 2082/1936 tika atcelts 2008. gadā.

48

(49)  
  2009. gada 4. septembra spriedums lietā Itālija/Komisija, spriedums T-211/05, ECLI:EU:T:2009:304, 76.–78. punkts, un 2011. gada 21. jūlija spriedums lietā Alcoa Trasformazioni, C-194/09 P, ECLI:EU:C:2011:497, 127. punkts.

49

Alcoa Trasformazioni

(50)  Komisijas Lēmums 2012/21/ES (2011. gada 20. decembris) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 7, 11.1.2012., 3. lpp.).

50

(51)  Skatīt 46. punktu Komisijas Paziņojumā par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (OV C 8, 11.1.2012., 4. lpp.).

51

(52)  Jūras kabotāžas regulas 4. pants paredz iespēju dalībvalstīm slēgt sabiedrisko pakalpojumu līgumus ar kuģošanas sabiedrībām, kas regulāri sniedz pakalpojumus uz, no un starp salām, vai piemērot tām PSO, kā nosacījumu, lai sniegtu kabotāžas pakalpojumus. Minētās regulas 4. panta 2. punktā ir arī noteikts, ka, nosakot PSO, dalībvalstīm jāievēro prasības saistībā ar apkalpojamajām ostām, regularitāti, nepārtrauktību, biežumu, spēju sniegt pakalpojumu, maksu un apkalpi, un kan visiem Savienības kuģu īpašniekiem vajadzības gadījumā jābūt pieejamām kompensācijām.

52

PSO

PSO

(53)  Komisijas paziņojums C(2004) 43 – Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu jūras transportam (OV C 13, 17.1.2004., 3. lpp.).

53

(54)  Protokola 5. pantā Adriatica un Albānijas uzņēmumam Transship uzticēts organizēt pakalpojumu kārtību šajā līnijā.

54

Adriatica

Transship

(55)  Komisijas Direktīva 2006/111/EK (2006. gada 16. novembris) par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību (OV L 318, 17.11.2006., 17. lpp.).

55

(56)  Piemēram, neseno divu ātrgaitas kuģu iegādi 1999. gadā finansēja Banco di Napoli ar aizdevumu 160 miljardi ITL ar mainīgu likmi, kas vienāda ar sešu mēnešu Euribor, ko palielina par 0,40 %, kas atmaksājams desmit gados. No Itālijas iestāžu nosūtītās informācijas izriet, ka tas pats finanšu orgāns tajā pašā laikā ir ļāvis atvērt kredītus vairākiem citiem lieliem uzņēmumiem uz praktiski identiskiem nosacījumiem.

56

Banco di Napoli

Euribor

(57)  Skatīt 1980. gada 21. maija spriedumu lietā Komisija/Itālija, C-73/79, ECLI:EU:C:1980:129, 11. punkts; 1993. gada 15. jūnija spriedumu lietā Matra SA/Komisija, C-225/91, ECLI:EU:C:1993:239, 41. punkts; 2000. gada 19. septembra spriedumu lietā Vācija/Komisija, C-156/98, ECLI:EU:C:2000:467, 78. punkts.

57

Matra SA

(58)  
  1993. gada 15. jūnija spriedums lietā Matra SA/Komisija, C-225/91, ECLI:EU:C:1993:239, 42. un 43. punkts.

58

Matra SA

(59)  Komisijas Lēmums 1999/271/EK (1998. gada 9. decembris) par procedūru saskaņā ar EK Līguma 85. pantu (IV/34466 – Grieķijas prāmji) (OV L 109, 27.4.1999., 24. lpp.), kas šajā punktā apstiprināts ar 2003. gada 11. decembra spriedumu lietā Adriatica di Navigazione/Komisija, T-61/99, ECLI:EU:T:2003:335.

59

Adriatica di Navigazione

(60)  
  2006. gada 16. februāra nolēmums lietā Adriatica di Navigazione/Komisija, C-111/04P, ECLI:EU:C:2006:105.

60

Adriatica di Navigazione

(61)  Tā kā 2005. gada lēmums (2004. gada 16. marts) tika pārsūdzēts Tiesā laikposmā no 2004. gada 24. jūnija līdz 2009. gada 4. martam, 10 gadu noilguma termiņš, kas sākās pēc Komisijas pēdējās darbības par attiecīgo pasākumu un tika apturēts Tiesas procesa laikā, beidzās 2018. gada novembra beigās (2018. gada 26. novembrī).

61

(62)  
  1973. gada 12. jūlija spriedums lietā Komisija/Vācija, C-70/72, ECLI:EU:C:1973:87, 13. punkts.

62

(63)  
  1990. gada 21. marta spriedums lietā Beļģija/Komisija, C-142/87, ECLI:EU:C:1990:125, 66. punkts.

63

(64)  
  1999. gada 17. jūnija spriedums lietā Beļģija/Komisija, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, 64. un 65. punkts.

64

(65)  Šo summu aprēķināja darba grupa, kas izveidota ar 2004. gada 3. decembra starpministriju dekrētu.

65

(66)  
  1991. gada 21. marta spriedums lietā Itālija/Komisija, C-303/88, ECLI:EU:C:1991:136, 57. punkts. Atmaksājot atbalstu, saņēmējam ir jāzaudē priekšrocības, ko tas iepriekš izmantoja tirgū, un tiek atjaunota situācija pirms atbalsta piešķiršanas.

66

(67)  Tiesas 2018. gada 7. marta spriedums lietā SNCF Mobilités/Komisija, C-127/16 P, ECLI:EU:C:2018:165, 113. punkts.

67

SNCF Mobilités

(68)  
  2003. gada 8. maija Tiesas spriedums lietā Itālijas Republika un SIM 2 Multimedia SpA/Komisija, apvienotās lietas C-328/99 un C-399/00, ECLI:EU:C:2003:252.

68

SIM 2 Multimedia SpA

(69)  Komisijas 2008. gada 17. septembra lēmums, valsts atbalsts N 321/2008, N 322/2008 un N 323/2008 – Grieķija – Vente de certains actifs d’Olympic Airlines/Olympic Airways Services; Komisijas 2008. gada 12. novembra lēmumu par valsts atbalstu N 510/2008 – Itālija – Alitalia aktīvu pārdošana; Komisijas 2012. gada 4. aprīļa lēmumu SA.34547 – Francija – Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire.

69

Vente de certains actifs d’Olympic Airlines

Olympic Airways Services;

Alitalia

Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire

(70)  Šo rādītāju kopumu ir apstiprinājusi Vispārējā tiesa savā 2012. gada 28. marta lēmumā Ryanair pret Komisiju, lieta T-123/09, EU:T:2012:164, ar kuru tika apstiprināts Alitalia lēmums.

70

Ryanair

,

Alitalia

(71)  Komisijas Regula (EK) Nr. 271/2008 (2008. gada 30. janvāris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 82, 25.3.2008., 1. lpp.).

71

---

| 12.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/45

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2020/1412

(2020. gada 2. marts)

par pasākumiem SA.32014, SA.32015, SA.32016 (11/C) (ex 11/NN), ko īstenojusi Itālija attiecībā uz Tirrenia di Navigazione un tā iegādātāju Compagnia Italiana di Navigazione

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 1110)

(Autentisks ir vienīgi teksts itāliešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1) un ņemot vērā iesniegtās piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2011. gada 5. oktobrī sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru par dažādiem pasākumiem, ko noteikusi Itālija par labu bijušās Tirrenia grupas (2) uzņēmumiem (“2011. gada lēmums”). Izmeklēšana attiecās inter alia uz kompensācijām, kas piešķirtas Tirrenia di Navigazione (Tirrenia) par vairāku jūras maršrutu nodrošināšanu no 2009. gada 1. janvāra, un privatizācijas procesu (sk. 2.3.3. iedaļu), kura rezultātā Compagnia Italiana di Navigazione (“CIN”) iegādājās Tirrenia darbības filiāli (sk. arī 27. apsvērumu). |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2011. gada 5. oktobrī sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru par dažādiem pasākumiem, ko noteikusi Itālija par labu bijušās Tirrenia grupas (2) uzņēmumiem (“2011. gada lēmums”). Izmeklēšana attiecās inter alia uz kompensācijām, kas piešķirtas Tirrenia di Navigazione (Tirrenia) par vairāku jūras maršrutu nodrošināšanu no 2009. gada 1. janvāra, un privatizācijas procesu (sk. 2.3.3. iedaļu), kura rezultātā Compagnia Italiana di Navigazione (“CIN”) iegādājās Tirrenia darbības filiāli (sk. arī 27. apsvērumu).

Tirrenia

2

inter alia

Tirrenia di Navigazione

Tirrenia

Compagnia Italiana di Navigazione

CIN

Tirrenia

| (2) | 2011. gada lēmumu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par pasākumiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana. |
| --- | --- |

(2)

2011. gada lēmumu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par pasākumiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

3

| (3) | Par pasākumiem, uz kuriem attiecas šis lēmums, Komisija saņēma piezīmes no Tirrenia, kam piemēro administratīvo procedūru (“Tirrenia, kam piemēro administratīvo procedūru”), Pan Med Lines (“Pan Med”), CIN un Grandi Navi Veloci (dēvēts arī par “GNV”) (sk. 5. iedaļu). Komisija tās pārsūtīja Itālijai, dodot tai iespēju atbildēt. Itālija neiesniedza piezīmes. |
| --- | --- |

(3)

Par pasākumiem, uz kuriem attiecas šis lēmums, Komisija saņēma piezīmes no Tirrenia, kam piemēro administratīvo procedūru (“Tirrenia, kam piemēro administratīvo procedūru”), Pan Med Lines (“Pan Med”), CIN un Grandi Navi Veloci (dēvēts arī par “GNV”) (sk. 5. iedaļu). Komisija tās pārsūtīja Itālijai, dodot tai iespēju atbildēt. Itālija neiesniedza piezīmes.

Tirrenia

Tirrenia

Pan Med Lines

Pan Med

CIN

Grandi Navi Veloci

GNV

| (4) | Itālijas iestādes 2012. gada 10. janvārī oficiāli paziņoja – domājams, juridiskās noteiktības labad – par sabiedrisko pakalpojumu līgumu projektiem (“konvencijas”), kurus bija plānots noslēgt ar attiecīgajiem turpmākajiem Tirrenia un Siremar darbības filiāļu iegādātājiem un uz kuru pamata minētajiem iegādātājiem tiktu piešķirta kompensācija. Komisija 2012. gada 24. janvārī, 4. februārī un 3. jūlijā no Itālijas iestādēm pieprasīja papildu informāciju par paziņotajiem pasākumiem. Itālijas iestādes minēto informāciju sniedza 2012. gada 9. februāra, 11. maija un 19. jūlija vēstulēs. Savā 2012. gada 19. jūlija vēstulē Itālijas iestādes arī informēja Komisiju, ka iepriekšējā dienā tika parakstīta jaunā konvencija starp Itālijas valsti un CIN. |
| --- | --- |

(4)

Itālijas iestādes 2012. gada 10. janvārī oficiāli paziņoja – domājams, juridiskās noteiktības labad – par sabiedrisko pakalpojumu līgumu projektiem (“konvencijas”), kurus bija plānots noslēgt ar attiecīgajiem turpmākajiem Tirrenia un Siremar darbības filiāļu iegādātājiem un uz kuru pamata minētajiem iegādātājiem tiktu piešķirta kompensācija. Komisija 2012. gada 24. janvārī, 4. februārī un 3. jūlijā no Itālijas iestādēm pieprasīja papildu informāciju par paziņotajiem pasākumiem. Itālijas iestādes minēto informāciju sniedza 2012. gada 9. februāra, 11. maija un 19. jūlija vēstulēs. Savā 2012. gada 19. jūlija vēstulē Itālijas iestādes arī informēja Komisiju, ka iepriekšējā dienā tika parakstīta jaunā konvencija starp Itālijas valsti un CIN.

Tirrenia

Siremar

CIN

| (5) | Komisija 2012. gada 7. novembrī paplašināja izmeklēšanas procedūru inter alia (sk. 2.2. iedaļu) attiecībā uz i) Tirrenia piešķirtā glābšanas atbalsta nelikumīgo pagarināšanu un ii) sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, kas piešķirta CIN saskaņā ar jauno konvenciju, kura noslēgta ar Itālijas valsti. Komisija 2012. gada 19. decembrī pieņēma grozītu minētā lēmuma versiju (4) (“2012. gada lēmums”). |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2012. gada 7. novembrī paplašināja izmeklēšanas procedūru inter alia (sk. 2.2. iedaļu) attiecībā uz i) Tirrenia piešķirtā glābšanas atbalsta nelikumīgo pagarināšanu un ii) sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, kas piešķirta CIN saskaņā ar jauno konvenciju, kura noslēgta ar Itālijas valsti. Komisija 2012. gada 19. decembrī pieņēma grozītu minētā lēmuma versiju (4) (“2012. gada lēmums”).

inter alia

Tirrenia

CIN

4

| (6) | 2012. gada lēmumu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (5). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par pasākumiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana. |
| --- | --- |

(6)

2012. gada lēmumu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (5). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par pasākumiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

5

| (7) | Attiecībā uz pasākumiem, uz kuriem attiecas šis lēmums, Komisija saņēma piezīmes no CIN, Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, un Pan Med (sk. 5. iedaļu). Komisija tās pārsūtīja Itālijai, dodot tai iespēju atbildēt. Itālija neiesniedza piezīmes. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz pasākumiem, uz kuriem attiecas šis lēmums, Komisija saņēma piezīmes no CIN, Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, un Pan Med (sk. 5. iedaļu). Komisija tās pārsūtīja Itālijai, dodot tai iespēju atbildēt. Itālija neiesniedza piezīmes.

CIN

Tirrenia

Pan Med

| (8) | Komisija 2012. gada 5. oktobrī nolīga Ecorys Netherlands BV, lai tas sniegtu aplēsi par pārdodamo attiecīgo Tirrenia aktīvu tirgus vērtību (sk. 2.3.3.5. iedaļu), pamatojoties uz diviem alternatīviem scenārijiem. Ecorys iesniedza galīgo ziņojumu 2013. gada 4. septembrī (turpmāk “Ecorys ziņojums”). Komisija 2013. gada 27. septembrī pārsūtīja minēto ziņojumu Itālijai. Itālija iesniedza piezīmes par Ecorys ziņojumu, tajās ietverot pretvērtējumu, ko bija veicis tās neatkarīgais eksperts Banca Profilo, 2013. gada 17. decembrī. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2012. gada 5. oktobrī nolīga Ecorys Netherlands BV, lai tas sniegtu aplēsi par pārdodamo attiecīgo Tirrenia aktīvu tirgus vērtību (sk. 2.3.3.5. iedaļu), pamatojoties uz diviem alternatīviem scenārijiem. Ecorys iesniedza galīgo ziņojumu 2013. gada 4. septembrī (turpmāk “Ecorys ziņojums”). Komisija 2013. gada 27. septembrī pārsūtīja minēto ziņojumu Itālijai. Itālija iesniedza piezīmes par Ecorys ziņojumu, tajās ietverot pretvērtējumu, ko bija veicis tās neatkarīgais eksperts Banca Profilo, 2013. gada 17. decembrī.

Ecorys Netherlands BV

Tirrenia

Ecorys

Ecorys

Ecorys

Banca Profilo

| (9) | Komisija ar 2014. gada 22. janvāra lēmumu (“2014. gada lēmums”) (6) slēdza oficiālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz dažādiem pasākumiem, ko bija noteicis Sardīnijas reģions par labu Saremar. Apelāciju, ko Saremar un reģions iesniedza, pārsūdzot minēto lēmumu, Vispārējā tiesa noraidīja 2017. gadā (7). |
| --- | --- |

(9)

Komisija ar 2014. gada 22. janvāra lēmumu (“2014. gada lēmums”) (6) slēdza oficiālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz dažādiem pasākumiem, ko bija noteicis Sardīnijas reģions par labu Saremar. Apelāciju, ko Saremar un reģions iesniedza, pārsūdzot minēto lēmumu, Vispārējā tiesa noraidīja 2017. gadā (7).

6

Saremar

Saremar

7

| (10) | Grimaldi Euromed S.p.A. (“Grimaldi”) 2016. gada 12. februārī, 2018. gada 29. maijā, 2018. gada 18. septembrī, 2018. gada 10. oktobrī, 2018. gada 22. novembrī iesniedza Komisijai apsvērumus, kā aprakstīts 6. iedaļā. Pēc Grimaldi lūguma Komisijas dienesti 2018. gada 17. jūlijā arī tikās ar uzņēmuma juridisko pārstāvi. |
| --- | --- |

(10)

Grimaldi Euromed S.p.A. (“Grimaldi”) 2016. gada 12. februārī, 2018. gada 29. maijā, 2018. gada 18. septembrī, 2018. gada 10. oktobrī, 2018. gada 22. novembrī iesniedza Komisijai apsvērumus, kā aprakstīts 6. iedaļā. Pēc Grimaldi lūguma Komisijas dienesti 2018. gada 17. jūlijā arī tikās ar uzņēmuma juridisko pārstāvi.

Grimaldi Euromed S.p.A.

Grimaldi

Grimaldi

| (11) | Komisija 2018. gada 25. janvārī, 29. martā un 31. augustā pieprasīja papildu informāciju no Itālijas iestādēm. Itālijas iestādes sniedza attiecīgo informāciju 2018. gada 26. aprīlī, 31. maijā, 2. novembrī un 11. decembrī. Komisijas dienesti 2019. gada 23. un 24. janvārī Romā tikās ar Itālijas iestādēm. Nākamajos mēnešos Itālijas iesniedza papildu informāciju, ko Komisija bija pieprasījusi minētās tikšanās laikā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2018. gada 25. janvārī, 29. martā un 31. augustā pieprasīja papildu informāciju no Itālijas iestādēm. Itālijas iestādes sniedza attiecīgo informāciju 2018. gada 26. aprīlī, 31. maijā, 2. novembrī un 11. decembrī. Komisijas dienesti 2019. gada 23. un 24. janvārī Romā tikās ar Itālijas iestādēm. Nākamajos mēnešos Itālijas iesniedza papildu informāciju, ko Komisija bija pieprasījusi minētās tikšanās laikā.

| (12) | Šis lēmums attiecas tikai uz iespējamajiem atbalsta pasākumiem par labu Tirrenia un CIN, kā norādīts 31. apsvērumā. Par visiem pārējiem pasākumiem, uz kuriem attiecas 2011. un 2012. gada lēmumi, notiek atsevišķa izmeklēšana lietās SA.32014, SA.32015 un SA.32016, tāpēc šis lēmums uz tiem neattiecas. Minētie pārējie pasākumi konkrēti attiecas uz citiem bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(12)

Šis lēmums attiecas tikai uz iespējamajiem atbalsta pasākumiem par labu Tirrenia un CIN, kā norādīts 31. apsvērumā. Par visiem pārējiem pasākumiem, uz kuriem attiecas 2011. un 2012. gada lēmumi, notiek atsevišķa izmeklēšana lietās SA.32014, SA.32015 un SA.32016, tāpēc šis lēmums uz tiem neattiecas. Minētie pārējie pasākumi konkrēti attiecas uz citiem bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem.

Tirrenia

CIN

Tirrenia

2.   PASĀKUMU, UZ KURIEM ATTIECAS IZMEKLĒŠANA, PAMATINFORMĀCIJA UN APRAKSTS

PASĀKUMU, UZ KURIEM ATTIECAS IZMEKLĒŠANA, PAMATINFORMĀCIJA UN APRAKSTS

2.1.   Vispārīgs situācijas apraksts

Vispārīgs situācijas apraksts

2.1.1.   Sākotnējās konvencijas

Sākotnējās konvencijas

| (13) | Tirrenia grupa sākotnēji piederēja Itālijas valstij ar uzņēmuma Fintecna (8) starpniecību, un sākotnēji tajā bija iekļauti seši uzņēmumi, proti, Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar un Toremar. Minētie uzņēmumi sniedza jūras transporta pakalpojumus saskaņā ar atsevišķiem sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kurus noslēdza ar Itālijas valsti 1991. gadā un kuri bija spēkā divdesmit gadus no 1989. gada janvāra līdz 2008. gada decembrim (turpmāk “sākotnējās konvencijas”). Fintecna turējumā bija 100 % Tirrenia akciju kapitāla, savukārt uzņēmumam Tirrenia pilnībā piederēja reģionālie uzņēmumi Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar un Toremar. Adriatica, kas darbojās vairākos maršrutos starp Itāliju un Albāniju / Horvātiju / Grieķiju / Melnkalni, 2004. gadā tika apvienots ar Tirrenia. |
| --- | --- |

(13)

Tirrenia grupa sākotnēji piederēja Itālijas valstij ar uzņēmuma Fintecna (8) starpniecību, un sākotnēji tajā bija iekļauti seši uzņēmumi, proti, Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar un Toremar. Minētie uzņēmumi sniedza jūras transporta pakalpojumus saskaņā ar atsevišķiem sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kurus noslēdza ar Itālijas valsti 1991. gadā un kuri bija spēkā divdesmit gadus no 1989. gada janvāra līdz 2008. gada decembrim (turpmāk “sākotnējās konvencijas”). Fintecna turējumā bija 100 % Tirrenia akciju kapitāla, savukārt uzņēmumam Tirrenia pilnībā piederēja reģionālie uzņēmumi Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar un Toremar. Adriatica, kas darbojās vairākos maršrutos starp Itāliju un Albāniju / Horvātiju / Grieķiju / Melnkalni, 2004. gadā tika apvienots ar Tirrenia.

Tirrenia

Fintecna

8

Tirrenia

Adriatica

Caremar

Saremar

Siremar

Toremar

Fintecna

Tirrenia

Tirrenia

Adriatica

Caremar

Siremar

Saremar

Toremar

Adriatica

Tirrenia

| (14) | Minēto sabiedrisko pakalpojumu līgumu mērķis bija garantēt jūras transporta pakalpojumu – no kuriem lielākā daļa savieno Itālijas kontinentālo daļu ar Sicīliju, Sardīniju un citām mazākām Itālijas salām – regularitāti un uzticamību. Šajā nolūkā Itālijas valsts piešķīra finansiālu atbalstu subsīdiju veidā, kuras izmaksāja tieši katram no Tirrenia grupas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(14)

Minēto sabiedrisko pakalpojumu līgumu mērķis bija garantēt jūras transporta pakalpojumu – no kuriem lielākā daļa savieno Itālijas kontinentālo daļu ar Sicīliju, Sardīniju un citām mazākām Itālijas salām – regularitāti un uzticamību. Šajā nolūkā Itālijas valsts piešķīra finansiālu atbalstu subsīdiju veidā, kuras izmaksāja tieši katram no Tirrenia grupas uzņēmumiem.

Tirrenia

| (15) | Tirrenia sniedza jūras transporta pakalpojumus vairākos jauktu pārvadājumu (pasažieru, automobiļu un kravas automobiļu pārvadājumu) maršrutos un arī dažos kravu pārvadājumu maršrutos, galvenokārt starp Itālijas kontinentālo daļu un attiecīgi Sardīniju, Sicīliju un Tremiti salām un arī starp Sardīniju un Sicīliju. Konkrētie maršruti ir aprakstīti turpmāk. |
| --- | --- |

(15)

Tirrenia sniedza jūras transporta pakalpojumus vairākos jauktu pārvadājumu (pasažieru, automobiļu un kravas automobiļu pārvadājumu) maršrutos un arī dažos kravu pārvadājumu maršrutos, galvenokārt starp Itālijas kontinentālo daļu un attiecīgi Sardīniju, Sicīliju un Tremiti salām un arī starp Sardīniju un Sicīliju. Konkrētie maršruti ir aprakstīti turpmāk.

Tirrenia

| (16) | Komisija 1999. gada 6. augustā sāka Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz atbalstu, kas izmaksāts, pamatojoties uz sākotnējām konvencijām, sešiem uzņēmumiem, kuri tolaik veidoja Tirrenia grupu. |
| --- | --- |

(16)

Komisija 1999. gada 6. augustā sāka Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz atbalstu, kas izmaksāts, pamatojoties uz sākotnējām konvencijām, sešiem uzņēmumiem, kuri tolaik veidoja Tirrenia grupu.

Tirrenia

| (17) | Izmeklēšanas posmā Itālijas iestādes lūdza, lai Tirrenia grupas lieta tiktu sadalīta tā, lai prioritāte tiktu piešķirta galīga lēmuma pieņemšanai attiecībā uz Tirrenia. Šis lūgums tika pamatots ar Itālijas iestāžu plānu privatizēt grupu, sākot ar Tirrenia, un to nodomu paātrināt procesu attiecībā uz minēto uzņēmumu. |
| --- | --- |

(17)

Izmeklēšanas posmā Itālijas iestādes lūdza, lai Tirrenia grupas lieta tiktu sadalīta tā, lai prioritāte tiktu piešķirta galīga lēmuma pieņemšanai attiecībā uz Tirrenia. Šis lūgums tika pamatots ar Itālijas iestāžu plānu privatizēt grupu, sākot ar Tirrenia, un to nodomu paātrināt procesu attiecībā uz minēto uzņēmumu.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

| (18) | Komisija apmierināja Itālijas iestāžu lūgumu un ar Komisijas Lēmumu 2001/851/EK (9) slēdza procedūru, kas bija sākta attiecībā uz atbalsta piešķiršanu Tirrenia (“2001. gada lēmums”). Atbalsts tika atzīts par saderīgu, ievērojot noteiktas Itālijas iestāžu saistības. |
| --- | --- |

(18)

Komisija apmierināja Itālijas iestāžu lūgumu un ar Komisijas Lēmumu 2001/851/EK (9) slēdza procedūru, kas bija sākta attiecībā uz atbalsta piešķiršanu Tirrenia (“2001. gada lēmums”). Atbalsts tika atzīts par saderīgu, ievērojot noteiktas Itālijas iestāžu saistības.

9

Tirrenia

| (19) | Ar Komisijas Lēmumu 2005/163/EK (10) (“2004. gada lēmums”), kas pieņemts 2004. gada 16. martā, Komisija pasludināja kompensāciju, ko Itālija bija piešķīrusi Tirrenia grupas uzņēmumiem, izņemot Tirrenia (11), par daļēji saderīgu ar iekšējo tirgu, par daļēji saderīgu ar nosacījumu, ka Itālijas iestādes ievēro vairākas saistības, un par daļēji nesaderīgu ar iekšējo tirgu. Lēmums bija balstīts uz datiem, kas aptver laikposmu no 1992. līdz 2001. gadam, un ietvēra konkrētus nosacījumus ar mērķi nodrošināt kompensācijas saderību visā sākotnējo konvenciju darbības laikā. |
| --- | --- |

(19)

Ar Komisijas Lēmumu 2005/163/EK (10) (“2004. gada lēmums”), kas pieņemts 2004. gada 16. martā, Komisija pasludināja kompensāciju, ko Itālija bija piešķīrusi Tirrenia grupas uzņēmumiem, izņemot Tirrenia (11), par daļēji saderīgu ar iekšējo tirgu, par daļēji saderīgu ar nosacījumu, ka Itālijas iestādes ievēro vairākas saistības, un par daļēji nesaderīgu ar iekšējo tirgu. Lēmums bija balstīts uz datiem, kas aptver laikposmu no 1992. līdz 2001. gadam, un ietvēra konkrētus nosacījumus ar mērķi nodrošināt kompensācijas saderību visā sākotnējo konvenciju darbības laikā.

10

Tirrenia

Tirrenia

11

| (20) | Ar 2009. gada 4. marta spriedumu lietās T-265/04, T-292/04 un T-504/04 (12) (“2009. gada spriedums”) Vispārējā tiesa atcēla 2004. gada lēmumu. Šis lēmums neskar notiekošo procedūru pēc 2009. gada sprieduma. |
| --- | --- |

(20)

Ar 2009. gada 4. marta spriedumu lietās T-265/04, T-292/04 un T-504/04 (12) (“2009. gada spriedums”) Vispārējā tiesa atcēla 2004. gada lēmumu. Šis lēmums neskar notiekošo procedūru pēc 2009. gada sprieduma.

12

2.1.2.   Sākotnējo konvenciju pagarināšana

Sākotnējo konvenciju pagarināšana

| (21) | Ar 26. pantu 2008. gada 30. decembra Dekrētlikumā Nr. 207, kas pārveidots par 2009. gada 27. februāra Likumu Nr. 14, tika noteikts sākotnējo konvenciju (tostarp konvencijas, kas attiecas uz Tirrenia) sākotnējā termiņa, kas bija 2008. gada 31. decembris, pagarinājums par vienu gadu līdz 2009. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(21)

Ar 26. pantu 2008. gada 30. decembra Dekrētlikumā Nr. 207, kas pārveidots par 2009. gada 27. februāra Likumu Nr. 14, tika noteikts sākotnējo konvenciju (tostarp konvencijas, kas attiecas uz Tirrenia) sākotnējā termiņa, kas bija 2008. gada 31. decembris, pagarinājums par vienu gadu līdz 2009. gada 31. decembrim.

Tirrenia

| (22) | 19.ter pantā 2009. gada 25. septembra Dekrētlikumā Nr. 135, kas pārveidots par 2009. gada 20. novembra Likumu Nr. 166 (“2009. gada likums”), tika noteikts, ka, ņemot vērā Tirrenia grupas uzņēmumu privatizāciju, reģionālo uzņēmumu (izņemot Siremar) akcijas tiek nodotas no mātesuzņēmuma Tirrenia bez atlīdzības šādi:






  1) | no Caremar Kampānijas reģionam. Vēlāk Kampānijas reģions nodod Lacio reģionam darbību turpinošu uzņēmumu (13), kas ar nosaukumu “Laziomar” no tā brīža neatkarīgi nodrošina transporta savienojumus ar Poncas salu arhipelāgu; |
| --- | --- | --- |

(22)

19.ter pantā 2009. gada 25. septembra Dekrētlikumā Nr. 135, kas pārveidots par 2009. gada 20. novembra Likumu Nr. 166 (“2009. gada likums”), tika noteikts, ka, ņemot vērā Tirrenia grupas uzņēmumu privatizāciju, reģionālo uzņēmumu (izņemot Siremar) akcijas tiek nodotas no mātesuzņēmuma Tirrenia bez atlīdzības šādi:

ter

Tirrenia

Siremar

Tirrenia

1)

no Caremar Kampānijas reģionam. Vēlāk Kampānijas reģions nodod Lacio reģionam darbību turpinošu uzņēmumu (13), kas ar nosaukumu “Laziomar” no tā brīža neatkarīgi nodrošina transporta savienojumus ar Poncas salu arhipelāgu;

Caremar

13

Laziomar

| 2) | no Saremar Sardīnijas reģionam; |
| --- | --- |

2)

no Saremar Sardīnijas reģionam;

Saremar

| 3) | no Toremar Toskānas reģionam. |
| --- | --- |

3)

no Toremar Toskānas reģionam.

Toremar

| (23) | 2009. gada likumā arī tika noteikts, ka Itālijas valstij un Tirrenia un Siremar jāvienojas par jaunajām “konvencijām” līdz 2009. gada 31. decembrim. Līdzīgi reģionālos pakalpojumus iekļauj sabiedrisko pakalpojumu līgumu projektos, par kuriem Saremar, Toremar un Caremar jāvienojas ar reģionālajām iestādēm attiecīgi līdz 2009. gada 31. decembrim (ar Sardīniju un Toskānu) un 2010. gada 28. februārim (ar Kampāniju un Lacio). Par jauno konvenciju / sabiedrisko pakalpojumu līgumu projektiem izsludina konkursu pašiem uzņēmumiem, un tad tos paraksta ar pircējiem, pabeidzot katra minētā uzņēmuma privatizāciju (14). |
| --- | --- |

(23)

2009. gada likumā arī tika noteikts, ka Itālijas valstij un Tirrenia un Siremar jāvienojas par jaunajām “konvencijām” līdz 2009. gada 31. decembrim. Līdzīgi reģionālos pakalpojumus iekļauj sabiedrisko pakalpojumu līgumu projektos, par kuriem Saremar, Toremar un Caremar jāvienojas ar reģionālajām iestādēm attiecīgi līdz 2009. gada 31. decembrim (ar Sardīniju un Toskānu) un 2010. gada 28. februārim (ar Kampāniju un Lacio). Par jauno konvenciju / sabiedrisko pakalpojumu līgumu projektiem izsludina konkursu pašiem uzņēmumiem, un tad tos paraksta ar pircējiem, pabeidzot katra minētā uzņēmuma privatizāciju (14).

Tirrenia

Siremar

Saremar

Toremar

Caremar

14

| (24) | Šajā nolūkā ar 2009. gada likumu sākotnējās konvencijas (tostarp konvencija, kas attiecas uz Tirrenia) tika vēl pagarināta no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 30. septembrim. |
| --- | --- |

(24)

Šajā nolūkā ar 2009. gada likumu sākotnējās konvencijas (tostarp konvencija, kas attiecas uz Tirrenia) tika vēl pagarināta no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 30. septembrim.

Tirrenia

| (25) | 2009. gada likumā arī tika noteikta fiksēta maksimālā gada summa kompensācijai par pakalpojumu sniegšanu no 2010. gada (saskaņā ar sākotnējo konvenciju pagarinājumu, kā arī saskaņā ar jaunajām konvencijām un sabiedrisko pakalpojumu līgumiem) par kopējo summu 184 942 251 EUR, un tas ir šāds:

  1. tabula


  Kompensācijas maksimālās summas no 2010. gada







  Uzņēmums | Maksimālā ikgadējā kompensācija (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Tirrenia | 72 685 642 |
| Siremar | 55 694 895 |
| Saremar | 13 686 441 |
| Toremar | 13 005 441 |
| Caremar | 29 869 832  (15) |

(25)

2009. gada likumā arī tika noteikta fiksēta maksimālā gada summa kompensācijai par pakalpojumu sniegšanu no 2010. gada (saskaņā ar sākotnējo konvenciju pagarinājumu, kā arī saskaņā ar jaunajām konvencijām un sabiedrisko pakalpojumu līgumiem) par kopējo summu 184 942 251 EUR, un tas ir šāds:

1. tabula

1. tabula

Kompensācijas maksimālās summas no 2010. gada

Kompensācijas maksimālās summas no 2010. gada

Uzņēmums

Maksimālā ikgadējā kompensācija (EUR)

Tirrenia

72 685 642

Siremar

55 694 895

Saremar

13 686 441

Toremar

13 005 441

Caremar

29 869 832  (15)

15

| (26) | Visbeidzot, ar 1. pantu 2010. gada 1. oktobra Likumā Nr. 163, ar ko pārveido 2010. gada 5. augusta Dekrētlikumu Nr. 125 (“2010. gada likums”), tika noteikts sākotnējo konvenciju (tostarp konvencijas, kas attiecas uz Tirrenia) turpmāks pagarinājums no 2010. gada 1. oktobra līdz Tirrenia un Siremar privatizācijas procesu pabeigšanai. |
| --- | --- |

(26)

Visbeidzot, ar 1. pantu 2010. gada 1. oktobra Likumā Nr. 163, ar ko pārveido 2010. gada 5. augusta Dekrētlikumu Nr. 125 (“2010. gada likums”), tika noteikts sākotnējo konvenciju (tostarp konvencijas, kas attiecas uz Tirrenia) turpmāks pagarinājums no 2010. gada 1. oktobra līdz Tirrenia un Siremar privatizācijas procesu pabeigšanai.

Tirrenia

Tirrenia

Siremar

2.1.3.   Tirrenia privatizācija un jaunās konvencijas noslēgšana

Tirrenia privatizācija un jaunās konvencijas noslēgšana

| (27) | 2010. gada septembrī tika sākta konkursa procedūra (sk. 2.3.3. iedaļu), lai atrastu pircēju Tirrenia darbības filiālei apvienojumā ar jauno konvenciju par jūras pakalpojumu sniegšanu astoņu gadu periodā apmaiņā pret sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju. Šajā kontekstā tiek sniegta atsauce uz Tirrenia darbības filiāli, nevis uz Tirrenia, jo konkursa procedūra attiecās tikai uz tiem aktīviem un līgumiem, kas nepieciešami, lai izpildītu sabiedrisko pakalpojumu saistības, kuras noteiktas jaunā konvencijā, kas jānoslēdz ar iegādātāju. Tirrenia pārējie aktīvi, ko tā izmantoja citiem mērķiem (piemēram, kuģiem, nekustamajam īpašumam un mākslas darbiem), bija jāpārdod atsevišķās procedūrās. Turklāt konkursa procedūra neattiecās uz Tirrenia saistībām, tāpēc neviens no parādiem, ko Tirrenia uzkrājis līdz pārdošanas dienai, netika nodots pircējam. Pagaidām Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, turpina pastāvēt kā atsevišķs subjekts, lai gan galvenais mērķis ir to likvidēt pēc tam, kad būs veiktas atmaksas tā kreditoriem. |
| --- | --- |

(27)

2010. gada septembrī tika sākta konkursa procedūra (sk. 2.3.3. iedaļu), lai atrastu pircēju Tirrenia darbības filiālei apvienojumā ar jauno konvenciju par jūras pakalpojumu sniegšanu astoņu gadu periodā apmaiņā pret sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju. Šajā kontekstā tiek sniegta atsauce uz Tirrenia darbības filiāli, nevis uz Tirrenia, jo konkursa procedūra attiecās tikai uz tiem aktīviem un līgumiem, kas nepieciešami, lai izpildītu sabiedrisko pakalpojumu saistības, kuras noteiktas jaunā konvencijā, kas jānoslēdz ar iegādātāju. Tirrenia pārējie aktīvi, ko tā izmantoja citiem mērķiem (piemēram, kuģiem, nekustamajam īpašumam un mākslas darbiem), bija jāpārdod atsevišķās procedūrās. Turklāt konkursa procedūra neattiecās uz Tirrenia saistībām, tāpēc neviens no parādiem, ko Tirrenia uzkrājis līdz pārdošanas dienai, netika nodots pircējam. Pagaidām Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, turpina pastāvēt kā atsevišķs subjekts, lai gan galvenais mērķis ir to likvidēt pēc tam, kad būs veiktas atmaksas tā kreditoriem.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

| (28) | Pēc veiksmīga piedāvājuma konkursa procedūrā CIN2011. gada 25. jūlijā parakstīja līgumu par Tirrenia darbības filiāles iegādi. Jaunā konvencija starp Itālijas valsti un CIN tika parakstīta 2012. gada 18. jūlijā. Uz šā pamata 2012. gada 19. jūlijā valsts īpašumtiesības uz Tirrenia darbības filiāli tika nodotas CIN. |
| --- | --- |

(28)

Pēc veiksmīga piedāvājuma konkursa procedūrā CIN2011. gada 25. jūlijā parakstīja līgumu par Tirrenia darbības filiāles iegādi. Jaunā konvencija starp Itālijas valsti un CIN tika parakstīta 2012. gada 18. jūlijā. Uz šā pamata 2012. gada 19. jūlijā valsts īpašumtiesības uz Tirrenia darbības filiāli tika nodotas CIN.

CIN

Tirrenia

CIN

Tirrenia

CIN

2.2.   Pasākumi, uz kuriem attiecas 2011. un 2012. gada lēmumu darbības joma

Pasākumi, uz kuriem attiecas 2011. un 2012. gada lēmumu darbības joma

| (29) | Oficiālajā izmeklēšanas procedūrā, kas sākta ar 2011. un 2012. gada lēmumiem, tika novērtēti šādi pasākumi (sk. arī 3. iedaļu):






  a) | kompensācija par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (VTNP) sniegšanu atbilstoši sākotnējo konvenciju pagarinājumam (1. pasākums); |
| --- | --- | --- |

(29)

Oficiālajā izmeklēšanas procedūrā, kas sākta ar 2011. un 2012. gada lēmumiem, tika novērtēti šādi pasākumi (sk. arī 3. iedaļu):

a)

kompensācija par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (VTNP) sniegšanu atbilstoši sākotnējo konvenciju pagarinājumam (1. pasākums);

1. pasākums

| b) | Tirrenia un Siremar glābšanas atbalsta nelikumīga pagarināšana (2. pasākums); |
| --- | --- |

b)

Tirrenia un Siremar glābšanas atbalsta nelikumīga pagarināšana (2. pasākums);

Tirrenia

Siremar

2. pasākums

| c) | bijušās Tirrenia grupas uzņēmumu privatizācija (16) (3. pasākums); |
| --- | --- |

c)

bijušās Tirrenia grupas uzņēmumu privatizācija (16) (3. pasākums);

Tirrenia

16

3. pasākums

| d) | kompensācija, kas samaksāta par VTNP sniegšanu saskaņā ar turpmākajām konvencijām / sabiedrisko pakalpojumu līgumiem (4. pasākums); |
| --- | --- |

d)

kompensācija, kas samaksāta par VTNP sniegšanu saskaņā ar turpmākajām konvencijām / sabiedrisko pakalpojumu līgumiem (4. pasākums);

4. pasākums

| e) | pietauvošanās prioritāte (5. pasākums); |
| --- | --- |

e)

pietauvošanās prioritāte (5. pasākums);

5. pasākums

| f) | pasākumi, kas noteikti 2010. gada likumā, ar ko pārveido Dekrētlikumu 125/2010 (6. pasākums); |
| --- | --- |

f)

pasākumi, kas noteikti 2010. gada likumā, ar ko pārveido Dekrētlikumu 125/2010 (6. pasākums);

6. pasākums

| g) | papildu pasākumi, ko noteicis Sardīnijas reģions par labu Saremar (7. pasākums). |
| --- | --- |

g)

papildu pasākumi, ko noteicis Sardīnijas reģions par labu Saremar (7. pasākums).

Saremar

7

pasākums

| (30) | Ar savu 2014. gada lēmumu Komisija slēdza oficiālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz pasākumiem, ko noteicis Sardīnijas reģions par labu Saremar un kas minēti iepriekš 7. pasākumā, izņemot vienu pasākumu (17). |
| --- | --- |

(30)

Ar savu 2014. gada lēmumu Komisija slēdza oficiālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz pasākumiem, ko noteicis Sardīnijas reģions par labu Saremar un kas minēti iepriekš 7. pasākumā, izņemot vienu pasākumu (17).

Saremar

17

2.3.   Pasākumu, uz kuriem attiecas šis lēmums, sīks apraksts

Pasākumu, uz kuriem attiecas šis lēmums, sīks apraksts

| (31) | Šis lēmums attiecas tikai uz 1.–6. pasākumu, kas uzskaitīti 29. apsvērumā. Šie pasākumi ir sīkāk aprakstīti turpmākajās iedaļās. |
| --- | --- |

(31)

Šis lēmums attiecas tikai uz 1.–6. pasākumu, kas uzskaitīti 29. apsvērumā. Šie pasākumi ir sīkāk aprakstīti turpmākajās iedaļās.

2.3.1.   Sākotnējās starp valsti un Tirrenia noslēgtās konvencijas pagarināšana

Sākotnējās starp valsti un Tirrenia noslēgtās konvencijas pagarināšana

2.3.1.1.   Sabiedrisko pakalpojumu saistības

Sabiedrisko pakalpojumu saistības

| (32) | Ar Tirrenia noslēgtās sākotnējās konvencijas 1. pantā bija paredzēti piecgadu plāni, kuros sīki jāapraksta apkalpojamās ostas, izmantojamo kuģu veidi un vajadzīgais Tirrenia uzticētā pakalpojuma biežums. |
| --- | --- |

(32)

Ar Tirrenia noslēgtās sākotnējās konvencijas 1. pantā bija paredzēti piecgadu plāni, kuros sīki jāapraksta apkalpojamās ostas, izmantojamo kuģu veidi un vajadzīgais Tirrenia uzticētā pakalpojuma biežums.

Tirrenia

Tirrenia

| (33) | Itālija informēja Komisiju, ka attiecībā uz Tirrenia pēdējais piecgadu plāns, kas pieņemts ar 2001. gada 20. septembra ministru dekrētu, aptver laikposmu no 2000. līdz 2004. gadam. Šis plāns pilnībā atspoguļo saistības (konkrētāk, sabiedrisko pakalpojumu režīma darbības jomas samazinājumus), ko Itālija uzņēmās Komisijas 2001. gada lēmuma kontekstā. Tika sagatavots plāns 2005.–2008. gada laikposmam, taču kompetentās ministrijas to nekad oficiāli neapstiprināja. Tā vietā valdība pieņēma ad hoc lēmumus, lai pakalpojumus vairāk tuvinātu vietējo kopienu vajadzībām, tomēr neveicot nekādas būtiskas izmaiņas sabiedrisko pakalpojumu sistēmā. Itālijas iestādes argumentēja, ka plānošana ilgākā termiņā vairs nebija iespējama, jo budžetā nebija iekļauti vajadzīgie līdzekļi. Šā iemesla dēļ ierobežotās izmaiņas, kas tika veiktas, galvenokārt attiecas uz sabiedrisko pakalpojumu samazinājumu. |
| --- | --- |

(33)

Itālija informēja Komisiju, ka attiecībā uz Tirrenia pēdējais piecgadu plāns, kas pieņemts ar 2001. gada 20. septembra ministru dekrētu, aptver laikposmu no 2000. līdz 2004. gadam. Šis plāns pilnībā atspoguļo saistības (konkrētāk, sabiedrisko pakalpojumu režīma darbības jomas samazinājumus), ko Itālija uzņēmās Komisijas 2001. gada lēmuma kontekstā. Tika sagatavots plāns 2005.–2008. gada laikposmam, taču kompetentās ministrijas to nekad oficiāli neapstiprināja. Tā vietā valdība pieņēma ad hoc lēmumus, lai pakalpojumus vairāk tuvinātu vietējo kopienu vajadzībām, tomēr neveicot nekādas būtiskas izmaiņas sabiedrisko pakalpojumu sistēmā. Itālijas iestādes argumentēja, ka plānošana ilgākā termiņā vairs nebija iespējama, jo budžetā nebija iekļauti vajadzīgie līdzekļi. Šā iemesla dēļ ierobežotās izmaiņas, kas tika veiktas, galvenokārt attiecas uz sabiedrisko pakalpojumu samazinājumu.

Tirrenia

ad hoc

| (34) | Pamatojoties uz sākotnējo konvenciju, kas pagarināta un grozīta (par atlasītiem maršrutiem), Tirrenia darbojās turpmāk norādītajos maršrutos laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam.






  — | Dženova–Portotorresa. Tirrenia sniedza jauktus pakalpojumus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu klusajā sezonā (18) un uz komerciāliem pamatiem karstajā sezonā. Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Tirrenia sniedza ikdienas pakalpojumus ar izbraukšanu vakarā no abām ostām, ievērojot iepriekš noteiktus laika grafikus, lai nodrošinātu uzticamus savienojumus ar dzelzceļa tīklu Sardīnijā. Vienīgais konkurents, kas arī sniedza pakalpojumus šajā maršrutā visu gadu attiecīgajā laikposmā, proti, Grandi Navi Veloci, garantēja tikai trīs izbraukšanas nedēļā klusajā sezonā. Lai gan karstajā sezonā Grandi Navi Veloci piedāvāja ikdienas pakalpojumus, tas nenodrošināja izbraukšanu vakaros no abām ostām. |
| --- | --- | --- |

(34)

Pamatojoties uz sākotnējo konvenciju, kas pagarināta un grozīta (par atlasītiem maršrutiem), Tirrenia darbojās turpmāk norādītajos maršrutos laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam.

Tirrenia

—

Dženova–Portotorresa. Tirrenia sniedza jauktus pakalpojumus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu klusajā sezonā (18) un uz komerciāliem pamatiem karstajā sezonā. Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Tirrenia sniedza ikdienas pakalpojumus ar izbraukšanu vakarā no abām ostām, ievērojot iepriekš noteiktus laika grafikus, lai nodrošinātu uzticamus savienojumus ar dzelzceļa tīklu Sardīnijā. Vienīgais konkurents, kas arī sniedza pakalpojumus šajā maršrutā visu gadu attiecīgajā laikposmā, proti, Grandi Navi Veloci, garantēja tikai trīs izbraukšanas nedēļā klusajā sezonā. Lai gan karstajā sezonā Grandi Navi Veloci piedāvāja ikdienas pakalpojumus, tas nenodrošināja izbraukšanu vakaros no abām ostām.

Dženova–Portotorresa

Tirrenia

18

Tirrenia

Grandi Navi Veloci

Grandi Navi Veloci

| — | Čivitavekija–Olbija. Tirrenia sniedza jauktus pakalpojumus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu klusajā sezonā (19) un uz komerciāliem pamatiem karstajā sezonā. Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Tirrenia sniedza ikdienas pakalpojumus ar izbraukšanu vakarā no abām ostām, ievērojot iepriekš noteiktus laika grafikus. Vismaz daļā novērtējamā laikposma SNAV nodrošināja pakalpojumus šajā maršrutā gan klusajā, gan karstajā sezonā. Tomēr 2008. gadā SNAV šajā maršrutā sniedza pakalpojumus tikai trīs reizes nedēļā klusajā sezonā un katru dienu karstajā sezonā. 2009. un 2010. gadā SNAV palielināja darbības biežumu klusajā sezonā līdz ikdienas pakalpojumiem. Savukārt pēc 2011. gada maija SNAV pārtrauca pakalpojumu sniegšanu šajā maršrutā, un tad šo maršrutu pārņēma Grandi Navi Veloci. Tad minētais uzņēmums nolēma šo savienojumu nodrošināt tikai karstajā sezonā. Citi operatori (piemēram, Moby, Sardinia Ferries) šajā maršrutā daļā šā perioda darbojās tikai karstajā sezonā. |
| --- | --- |

—

Čivitavekija–Olbija. Tirrenia sniedza jauktus pakalpojumus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu klusajā sezonā (19) un uz komerciāliem pamatiem karstajā sezonā. Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Tirrenia sniedza ikdienas pakalpojumus ar izbraukšanu vakarā no abām ostām, ievērojot iepriekš noteiktus laika grafikus. Vismaz daļā novērtējamā laikposma SNAV nodrošināja pakalpojumus šajā maršrutā gan klusajā, gan karstajā sezonā. Tomēr 2008. gadā SNAV šajā maršrutā sniedza pakalpojumus tikai trīs reizes nedēļā klusajā sezonā un katru dienu karstajā sezonā. 2009. un 2010. gadā SNAV palielināja darbības biežumu klusajā sezonā līdz ikdienas pakalpojumiem. Savukārt pēc 2011. gada maija SNAV pārtrauca pakalpojumu sniegšanu šajā maršrutā, un tad šo maršrutu pārņēma Grandi Navi Veloci. Tad minētais uzņēmums nolēma šo savienojumu nodrošināt tikai karstajā sezonā. Citi operatori (piemēram, Moby, Sardinia Ferries) šajā maršrutā daļā šā perioda darbojās tikai karstajā sezonā.

Čivitavekija–Olbija

Tirrenia

19

Tirrenia

SNAV

SNAV

SNAV

SNAV

Grandi Navi Veloci

Moby

Sardinia Ferries

| — | Neapole–Palermo. Tirrenia 2009. gadā sniedza jauktus pakalpojumus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu visu gadu, bet, sākot no 2010. gada, Tirrenia saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu šos pakalpojumus sniedza klusajā sezonā un – uz komerciāliem pamatiem – karstajā sezonā. Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Tirrenia sniedza ikdienas pakalpojumus ar izbraukšanu vakarā no abām ostām saskaņā ar iepriekš noteiktu laika grafiku. Visā pagarinājuma periodā vienīgais konkurents, kas arī sniedza pakalpojumus šajā maršrutā visa gada garumā, proti, SNAV, kurš piedāvāja izbraukšanu katru dienu, tomēr nebūtu nodrošinājis tādu pašu regularitāti un nepārtrauktību kā Tirrenia
   (20). Turklāt SNAV darbībai šajā maršrutā izmantoja daudz vecākus kuģus nekā Tirrenia un tādējādi nepiedāvāja tādu pašu kvalitāti (21). Grandi Navi Veloci norādīja, ka tas sniedza pakalpojumus šajā maršrutā 2011. gadā no maija līdz decembrim un visu 2012. gadu (sk. arī 266. un 267. apsvērumu). Grandi Navi Veloci piedāvāja pakalpojumus šajā maršrutā sadarbībā ar SNAV. |
| --- | --- |

—

Neapole–Palermo. Tirrenia 2009. gadā sniedza jauktus pakalpojumus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu visu gadu, bet, sākot no 2010. gada, Tirrenia saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu šos pakalpojumus sniedza klusajā sezonā un – uz komerciāliem pamatiem – karstajā sezonā. Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Tirrenia sniedza ikdienas pakalpojumus ar izbraukšanu vakarā no abām ostām saskaņā ar iepriekš noteiktu laika grafiku. Visā pagarinājuma periodā vienīgais konkurents, kas arī sniedza pakalpojumus šajā maršrutā visa gada garumā, proti, SNAV, kurš piedāvāja izbraukšanu katru dienu, tomēr nebūtu nodrošinājis tādu pašu regularitāti un nepārtrauktību kā Tirrenia
   (20). Turklāt SNAV darbībai šajā maršrutā izmantoja daudz vecākus kuģus nekā Tirrenia un tādējādi nepiedāvāja tādu pašu kvalitāti (21). Grandi Navi Veloci norādīja, ka tas sniedza pakalpojumus šajā maršrutā 2011. gadā no maija līdz decembrim un visu 2012. gadu (sk. arī 266. un 267. apsvērumu). Grandi Navi Veloci piedāvāja pakalpojumus šajā maršrutā sadarbībā ar SNAV.

Neapole–Palermo

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

SNAV

Tirrenia

20

SNAV

Tirrenia

21

Grandi Navi Veloci

Grandi Navi Veloci

SNAV

| — | Dženova–Olbija–Arbataksa. Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Tirrenia sniedza jauktus pakalpojumus vismaz trīs reizes nedēļā visu gadu. Arbataksa tika apkalpota divreiz nedēļā kā papildus piestāšanas osta, pirms tam piestājot Olbijā. Periodā, uz kuru attiecas novērtējums, privātais operators Moby nodrošināja braucienus starp Dženovu un Olbiju tikai daļā gada (vairākumā gadu no marta vidus līdz oktobra vidum). Līdzīgi GNV nodrošināja braucienus tikai starp Dženovu un Olbiju karstajā sezonā. Tirrenia bija vienīgais operators, kas apkalpoja Olbiju visu gadu. Turklāt visā periodā, uz kuru attiecas novērtējums, Tirrenia bija vienīgais operators, kas nodrošināja savienojumu ar Arbataksu. |
| --- | --- |

—

Dženova–Olbija–Arbataksa. Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Tirrenia sniedza jauktus pakalpojumus vismaz trīs reizes nedēļā visu gadu. Arbataksa tika apkalpota divreiz nedēļā kā papildus piestāšanas osta, pirms tam piestājot Olbijā. Periodā, uz kuru attiecas novērtējums, privātais operators Moby nodrošināja braucienus starp Dženovu un Olbiju tikai daļā gada (vairākumā gadu no marta vidus līdz oktobra vidum). Līdzīgi GNV nodrošināja braucienus tikai starp Dženovu un Olbiju karstajā sezonā. Tirrenia bija vienīgais operators, kas apkalpoja Olbiju visu gadu. Turklāt visā periodā, uz kuru attiecas novērtējums, Tirrenia bija vienīgais operators, kas nodrošināja savienojumu ar Arbataksu.

Dženova–Olbija–Arbataksa

Tirrenia

Moby

GNV

Tirrenia

Tirrenia

| — | Čivitavekija–Kaljāri–Arbataksa. Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Tirrenia sniedza jauktus pakalpojumus katru dienu ar izbraukšanu vakaros no abām ostām visu gadu. Arbataksa tika apkalpota divreiz nedēļā kā papildus piestāšanas osta. Visā pagarinājuma periodā Tirrenia bija vienīgais operators, kas sniedza pakalpojumus šajā maršrutā gan klusajā, gan karstajā sezonā. |
| --- | --- |

—

Čivitavekija–Kaljāri–Arbataksa. Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Tirrenia sniedza jauktus pakalpojumus katru dienu ar izbraukšanu vakaros no abām ostām visu gadu. Arbataksa tika apkalpota divreiz nedēļā kā papildus piestāšanas osta. Visā pagarinājuma periodā Tirrenia bija vienīgais operators, kas sniedza pakalpojumus šajā maršrutā gan klusajā, gan karstajā sezonā.

Čivitavekija–Kaljāri–Arbataksa

Tirrenia

Tirrenia

| — | Neapole–Kaljāri. Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Tirrenia sniedza jauktus pakalpojumus reizi nedēļā no katras ostas visu gadu. Visā pagarinājuma periodā Tirrenia bija vienīgais jauktu pakalpojumu operators, kas sniedza pakalpojumus šajā maršrutā gan klusajā, gan karstajā sezonā. |
| --- | --- |

—

Neapole–Kaljāri. Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Tirrenia sniedza jauktus pakalpojumus reizi nedēļā no katras ostas visu gadu. Visā pagarinājuma periodā Tirrenia bija vienīgais jauktu pakalpojumu operators, kas sniedza pakalpojumus šajā maršrutā gan klusajā, gan karstajā sezonā.

Neapole–Kaljāri

Tirrenia

Tirrenia

| — | Palermo–Kaljāri. Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Tirrenia sniedza jauktus pakalpojumus katru nedēļu no katras ostas visu gadu. Visā pagarinājuma periodā Tirrenia bija vienīgais jauktu pakalpojumu operators, kas sniedza pakalpojumus šajā maršrutā gan klusajā, gan karstajā sezonā. |
| --- | --- |

—

Palermo–Kaljāri. Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Tirrenia sniedza jauktus pakalpojumus katru nedēļu no katras ostas visu gadu. Visā pagarinājuma periodā Tirrenia bija vienīgais jauktu pakalpojumu operators, kas sniedza pakalpojumus šajā maršrutā gan klusajā, gan karstajā sezonā.

Palermo–Kaljāri

Tirrenia

Tirrenia

| — | Trapāni–Kaljāri. Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Tirrenia sniedza jauktus pakalpojumus katru nedēļu no katras ostas visu gadu. Visā pagarinājuma periodā Tirrenia bija vienīgais jauktu pakalpojumu operators, kas sniedza pakalpojumus šajā maršrutā gan klusajā, gan karstajā sezonā. |
| --- | --- |

—

Trapāni–Kaljāri. Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Tirrenia sniedza jauktus pakalpojumus katru nedēļu no katras ostas visu gadu. Visā pagarinājuma periodā Tirrenia bija vienīgais jauktu pakalpojumu operators, kas sniedza pakalpojumus šajā maršrutā gan klusajā, gan karstajā sezonā.

Trapāni–Kaljāri

Tirrenia

Tirrenia

| — | Termoli–Tremiti salas. Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Tirrenia sniedza jauktus pakalpojumus vismaz reizi dienā no katras ostas visu gadu. Visā pagarinājuma periodā Tirrenia bija vienīgais operators, kas sniedza pakalpojumus šajā maršrutā gan klusajā, gan karstajā sezonā. |
| --- | --- |

—

Termoli–Tremiti salas. Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Tirrenia sniedza jauktus pakalpojumus vismaz reizi dienā no katras ostas visu gadu. Visā pagarinājuma periodā Tirrenia bija vienīgais operators, kas sniedza pakalpojumus šajā maršrutā gan klusajā, gan karstajā sezonā.

Termoli–Tremiti salas

Tirrenia

Tirrenia

| — | Livorno–Kaljāri
   (22). Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Tirrenia sniedza kravu pārvadājumu pakalpojumus piecas reizes nedēļā visu gadu. Attiecīgajā laikposmā konkurenti (piemēram, Moby) šajā maršrutā piedāvāja tikai vienu izbraukšanu nedēļā un apturēja pakalpojuma sniegšanu karstajā vasaras sezonā un Ziemassvētku brīvdienās. |
| --- | --- |

—

Livorno–Kaljāri
   (22). Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Tirrenia sniedza kravu pārvadājumu pakalpojumus piecas reizes nedēļā visu gadu. Attiecīgajā laikposmā konkurenti (piemēram, Moby) šajā maršrutā piedāvāja tikai vienu izbraukšanu nedēļā un apturēja pakalpojuma sniegšanu karstajā vasaras sezonā un Ziemassvētku brīvdienās.

Livorno–Kaljāri

22

Tirrenia

Moby

| — | Neapole–Kaljāri. Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Tirrenia sniedza kravu pārvadājumu pakalpojumus divas līdz trīs reizes nedēļā visu gadu. Visā pagarinājuma periodā Tirrenia bija vienīgais kravu pārvadājumu operators, kas sniedza pakalpojumus šajā maršrutā gan klusajā, gan karstajā sezonā (papildus tā jauktajiem pakalpojumiem tajā pašā maršrutā). |
| --- | --- |

—

Neapole–Kaljāri. Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Tirrenia sniedza kravu pārvadājumu pakalpojumus divas līdz trīs reizes nedēļā visu gadu. Visā pagarinājuma periodā Tirrenia bija vienīgais kravu pārvadājumu operators, kas sniedza pakalpojumus šajā maršrutā gan klusajā, gan karstajā sezonā (papildus tā jauktajiem pakalpojumiem tajā pašā maršrutā).

Neapole–Kaljāri

Tirrenia

Tirrenia

| — | Ravenna–Katānija. Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Tirrenia sniedza kravu pārvadājumu pakalpojumus trīs reizes nedēļā no katras ostas visu gadu. Visā pagarinājuma periodā Tirrenia bija vienīgais kravu pārvadājumu operators, kas sniedza pakalpojumus šajā maršrutā gan klusajā, gan karstajā sezonā. |
| --- | --- |

—

Ravenna–Katānija. Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu Tirrenia sniedza kravu pārvadājumu pakalpojumus trīs reizes nedēļā no katras ostas visu gadu. Visā pagarinājuma periodā Tirrenia bija vienīgais kravu pārvadājumu operators, kas sniedza pakalpojumus šajā maršrutā gan klusajā, gan karstajā sezonā.

Ravenna–Katānija

Tirrenia

Tirrenia

2.3.1.2.   Budžets un ilgums

Budžets un ilgums

| (35) | Tālāk tabulā ir norādīta ikgadējā kompensācija, kas piešķirta Tirrenia par laikposmu no 2009. gada līdz 2012. gada jūlijam.

  2.tabula


  Kompensācija, kas piešķirta par laikposmu no 2009. gada līdz 2012. gada jūlijam







  Gads | Kompensācija (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 2009. g. (janvāris–decembris) | 80 010 000 |
| 2010. g. (janvāris–decembris) | 72 685 642 |
| 2011. g. (janvāris–decembris) | 72 685 642 |
| 2012. g. (janvāris–jūlijs) | 39 978 409,46  (23) |

(35)

Tālāk tabulā ir norādīta ikgadējā kompensācija, kas piešķirta Tirrenia par laikposmu no 2009. gada līdz 2012. gada jūlijam.

Tirrenia

2.tabula

2.tabula

Kompensācija, kas piešķirta par laikposmu no 2009. gada līdz 2012. gada jūlijam

Kompensācija, kas piešķirta par laikposmu no 2009. gada līdz 2012. gada jūlijam

Gads

Kompensācija (EUR)

2009. g. (janvāris–decembris)

80 010 000

2010. g. (janvāris–decembris)

72 685 642

2011. g. (janvāris–decembris)

72 685 642

2012. g. (janvāris–jūlijs)

39 978 409,46  (23)

23

| (36) | Sākotnējā konvencija paredz ikgadējo sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, kas jāsamaksā šādi: sākotnējo avansa maksājumu veic līdz katra gada 30. martam 70 % apmērā no iepriekšējā gadā samaksātās kompensācijas. Otrais maksājums, ko veic līdz 30. jūnijam, ir 20 % no kompensācijas. Starpība, ko izmaksā līdz 30. novembrim, atbilst starpībai starp samaksātajām summām un negatīvo attiecību starp kārtējā gada darbības izmaksām un ieņēmumiem. Ja tiek konstatēts, ka Tirrenia ir saņēmis lielāku summu nekā sniegto pakalpojumu neto izmaksas (ieņēmumi mīnus zaudējumi), tam ir jāatmaksā starpība (24). |
| --- | --- |

(36)

Sākotnējā konvencija paredz ikgadējo sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, kas jāsamaksā šādi: sākotnējo avansa maksājumu veic līdz katra gada 30. martam 70 % apmērā no iepriekšējā gadā samaksātās kompensācijas. Otrais maksājums, ko veic līdz 30. jūnijam, ir 20 % no kompensācijas. Starpība, ko izmaksā līdz 30. novembrim, atbilst starpībai starp samaksātajām summām un negatīvo attiecību starp kārtējā gada darbības izmaksām un ieņēmumiem. Ja tiek konstatēts, ka Tirrenia ir saņēmis lielāku summu nekā sniegto pakalpojumu neto izmaksas (ieņēmumi mīnus zaudējumi), tam ir jāatmaksā starpība (24).

Tirrenia

24

| (37) | Kā aprakstīts iepriekš (sk. 34. apsvērumu), karstajā sezonā Tirrenia sniedza pakalpojumus maršrutos Dženova–Portotorresa, Čivitavekija–Olbija un Neapole–Palermo (no 2010. gada) uz komerciāliem pamatiem. Visu peļņu, kas tiek gūta minētajos maršrutos karstajā sezonā, atskaita no sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas summas, kas maksājama Tirrenia, savukārt zaudējumi, kas rodas attiecīgajā periodā, ir jāsedz Tirrenia pašam. Tādējādi tiek samazināta kompensācijas summa, kas nepieciešama pakalpojumu sniegšanai šajā maršrutā saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu, kurš piemērojams klusajā sezonā.






  — | Kompensācija, kas piešķirta 2009. gadā |
| --- | --- | --- |

(37)

Kā aprakstīts iepriekš (sk. 34. apsvērumu), karstajā sezonā Tirrenia sniedza pakalpojumus maršrutos Dženova–Portotorresa, Čivitavekija–Olbija un Neapole–Palermo (no 2010. gada) uz komerciāliem pamatiem. Visu peļņu, kas tiek gūta minētajos maršrutos karstajā sezonā, atskaita no sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas summas, kas maksājama Tirrenia, savukārt zaudējumi, kas rodas attiecīgajā periodā, ir jāsedz Tirrenia pašam. Tādējādi tiek samazināta kompensācijas summa, kas nepieciešama pakalpojumu sniegšanai šajā maršrutā saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu, kurš piemērojams klusajā sezonā.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

—

Kompensācija, kas piešķirta 2009. gadā

| (38) | 1979. gada 1. jūnija Prezidenta dekrētā Nr. 501 (“Dekrēts Nr. 501/79”) ir noteikti dažādie elementi (ieņēmumi un izmaksas), ko ņem vērā, aprēķinot subsīdiju, kura maksājama jūras sabiedrisko pakalpojumu operatoriem. Turklāt 1986. gada 5. decembra Likumā Nr. 856 (“Likums Nr. 856/86”) bija paredzētas konkrētas izmaiņas jūras sabiedrisko pakalpojumu saistību sistēmā Itālijā. Attiecībā uz savienojumiem ar lielām un mazām salām ar likuma 11. pantu tika mainīti kritēriji, ko izmanto, lai aprēķinātu sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju. Patiešām, subsīdija bija jāaprēķina, pamatojoties uz starpību starp ieņēmumiem un pakalpojuma izmaksām, ko noteica, atsaucoties uz vidējiem un objektīviem parametriem, un tajā bija jāiekļauj saprātīga atdeve no ieguldītā kapitāla. Minētais pants arī nosaka, ka sabiedrisko pakalpojumu līgumos bija jāiekļauj subsidēto maršrutu saraksts, biežums un izmantojamie kuģu veidi. Subsīdijas bija jāapstiprina atbildīgajiem ministriem. Principi, kas noteikti Prezidenta dekrētā Nr. 501/79 un Likumā Nr. 856/86, bija atspoguļoti sākotnējās konvencijās. |
| --- | --- |

(38)

1979. gada 1. jūnija Prezidenta dekrētā Nr. 501 (“Dekrēts Nr. 501/79”) ir noteikti dažādie elementi (ieņēmumi un izmaksas), ko ņem vērā, aprēķinot subsīdiju, kura maksājama jūras sabiedrisko pakalpojumu operatoriem. Turklāt 1986. gada 5. decembra Likumā Nr. 856 (“Likums Nr. 856/86”) bija paredzētas konkrētas izmaiņas jūras sabiedrisko pakalpojumu saistību sistēmā Itālijā. Attiecībā uz savienojumiem ar lielām un mazām salām ar likuma 11. pantu tika mainīti kritēriji, ko izmanto, lai aprēķinātu sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju. Patiešām, subsīdija bija jāaprēķina, pamatojoties uz starpību starp ieņēmumiem un pakalpojuma izmaksām, ko noteica, atsaucoties uz vidējiem un objektīviem parametriem, un tajā bija jāiekļauj saprātīga atdeve no ieguldītā kapitāla. Minētais pants arī nosaka, ka sabiedrisko pakalpojumu līgumos bija jāiekļauj subsidēto maršrutu saraksts, biežums un izmantojamie kuģu veidi. Subsīdijas bija jāapstiprina atbildīgajiem ministriem. Principi, kas noteikti Prezidenta dekrētā Nr. 501/79 un Likumā Nr. 856/86, bija atspoguļoti sākotnējās konvencijās.

| (39) | Par 2009. gadu kompensācija par VTNP sniegšanu tika aprēķināta saskaņā ar metodiku, kas noteikta sākotnējā konvencijā, kura ir spēkā kopš 1991. gada un kura tika pagarināta pēc tās sākotnējā termiņa beigām, t. i., 2008. gada 31. decembra. Proti, kompensācija atbilda uzkrātajiem neto zaudējumiem par pakalpojumiem, ko sniedza saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu, tiem pieskaitot mainīgu summu, kas atbilst ieguldītā kapitāla atdevei. |
| --- | --- |

(39)

Par 2009. gadu kompensācija par VTNP sniegšanu tika aprēķināta saskaņā ar metodiku, kas noteikta sākotnējā konvencijā, kura ir spēkā kopš 1991. gada un kura tika pagarināta pēc tās sākotnējā termiņa beigām, t. i., 2008. gada 31. decembra. Proti, kompensācija atbilda uzkrātajiem neto zaudējumiem par pakalpojumiem, ko sniedza saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu, tiem pieskaitot mainīgu summu, kas atbilst ieguldītā kapitāla atdevei.

| (40) | Dažādie izmaksu elementi, kas tika ņemti vērā, lai aprēķinātu publisko iestāžu noteikto kompensāciju, bija šādi: iegādes, reklāmas un izmitināšanas izmaksas, iekraušanas, izkraušanas un manevrēšanas izmaksas, krasta administratīvā personāla izmaksas, kuģu uzturēšanas izmaksas, administratīvās izmaksas, apdrošināšanas izmaksas, nomas un izpirkumnomas izmaksas, degviela, nodokļi un amortizācijas izmaksas.






  — | Kompensācija, kas piešķirta 2010., 2011. un 2012. gadā |
| --- | --- | --- |

(40)

Dažādie izmaksu elementi, kas tika ņemti vērā, lai aprēķinātu publisko iestāžu noteikto kompensāciju, bija šādi: iegādes, reklāmas un izmitināšanas izmaksas, iekraušanas, izkraušanas un manevrēšanas izmaksas, krasta administratīvā personāla izmaksas, kuģu uzturēšanas izmaksas, administratīvās izmaksas, apdrošināšanas izmaksas, nomas un izpirkumnomas izmaksas, degviela, nodokļi un amortizācijas izmaksas.

—

Kompensācija, kas piešķirta 2010., 2011. un 2012. gadā

| (41) | No 2010. gada kompensācija par VTNP tika noteikta, piemērojot jaunu metodiku, kas noteikta 2007. gada 9. novembraCIPE (25) direktīvā, kuras nosaukums ir “Kritēriji, lai noteiktu sabiedrisko pakalpojumu saistības un maksas dinamiku sabiedriskas nozīmes jūras kabotāžas nozarē” (“CIPE direktīva”) (26). Saskaņā ar tās preambulu CIPE direktīva tika izdota, ņemot vērā to publisko uzņēmumu privatizāciju, kuri sniedz jūras pakalpojumus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu (27). CIPE direktīvas noteikumi tika piemēroti attiecībā uz pakalpojumiem, ko Tirrenia grupas uzņēmumi sniedza no 2010. gada, pat pirms attiecīgo jauno konvenciju un sabiedrisko pakalpojumu līgumu stāšanās spēkā pēc attiecīgajām privatizācijām. |
| --- | --- |

(41)

No 2010. gada kompensācija par VTNP tika noteikta, piemērojot jaunu metodiku, kas noteikta 2007. gada 9. novembraCIPE (25) direktīvā, kuras nosaukums ir “Kritēriji, lai noteiktu sabiedrisko pakalpojumu saistības un maksas dinamiku sabiedriskas nozīmes jūras kabotāžas nozarē” (“CIPE direktīva”) (26). Saskaņā ar tās preambulu CIPE direktīva tika izdota, ņemot vērā to publisko uzņēmumu privatizāciju, kuri sniedz jūras pakalpojumus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu (27). CIPE direktīvas noteikumi tika piemēroti attiecībā uz pakalpojumiem, ko Tirrenia grupas uzņēmumi sniedza no 2010. gada, pat pirms attiecīgo jauno konvenciju un sabiedrisko pakalpojumu līgumu stāšanās spēkā pēc attiecīgajām privatizācijām.

CIPE

25

CIPE

26

CIPE

27

CIPE

Tirrenia

| (42) | CIPE direktīvā noteiktā metode ļauj uzņēmumiem, kas sniedz jūras sabiedriskos pakalpojumus, gūt atbilstošu atdevi no kapitāla. Kapitāla atdeves koeficients tiek aprēķināts, pamatojoties uz vidējām svērtajām kapitāla izmaksām (WACC). |
| --- | --- |

(42)

CIPE direktīvā noteiktā metode ļauj uzņēmumiem, kas sniedz jūras sabiedriskos pakalpojumus, gūt atbilstošu atdevi no kapitāla. Kapitāla atdeves koeficients tiek aprēķināts, pamatojoties uz vidējām svērtajām kapitāla izmaksām (WACC).

CIPE

WACC

| (43) | Vajadzīgā pašu kapitāla atdeve (28) ir jāaprēķina, izmantojot kapitāla aktīvu cenu noteikšanas modeli. Pamatojoties uz šo modeli, pašu kapitāla izmaksas tiek aprēķinātas kā i) bezriska likmes, ii) beta rādītāja (aplēses par uzņēmuma riska profilu attiecībā pret pašu kapitāla tirgu) un iii) pašu kapitāla tirgum piešķirtās pašu kapitāla riska prēmijas funkciju. |
| --- | --- |

(43)

Vajadzīgā pašu kapitāla atdeve (28) ir jāaprēķina, izmantojot kapitāla aktīvu cenu noteikšanas modeli. Pamatojoties uz šo modeli, pašu kapitāla izmaksas tiek aprēķinātas kā i) bezriska likmes, ii) beta rādītāja (aplēses par uzņēmuma riska profilu attiecībā pret pašu kapitāla tirgu) un iii) pašu kapitāla tirgum piešķirtās pašu kapitāla riska prēmijas funkciju.

28

| (44) | Jo īpaši pašu kapitāla izmaksas tiek aprēķinātas, piemērojot prēmiju par papildu riska uzņemšanos bezriska darbību atdeves koeficientam. Šī prēmija jāaprēķina kā tirgus riska prēmija, to reizinot ar tās beta rādītāju, ar kuru mēra, cik riskanta ir konkrēta darbība attiecībā pret tirgu. |
| --- | --- |

(44)

Jo īpaši pašu kapitāla izmaksas tiek aprēķinātas, piemērojot prēmiju par papildu riska uzņemšanos bezriska darbību atdeves koeficientam. Šī prēmija jāaprēķina kā tirgus riska prēmija, to reizinot ar tās beta rādītāju, ar kuru mēra, cik riskanta ir konkrēta darbība attiecībā pret tirgu.

| (45) | Saskaņā ar CIPE direktīvu bezriska darbību atdeves koeficients atbilst vidējam bruto ienesīgumam no desmit gadu etalonobligācijām attiecībā pret iepriekšējiem 12 mēnešiem, par kuriem pastāv dati. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar CIPE direktīvu bezriska darbību atdeves koeficients atbilst vidējam bruto ienesīgumam no desmit gadu etalonobligācijām attiecībā pret iepriekšējiem 12 mēnešiem, par kuriem pastāv dati.

CIPE

| (46) | CIPE direktīvā ir noteikta 4 % tirgus riska prēmija. Turklāt, ja pakalpojums tiek sniegts neekskluzīvi, domājami lielākais risks, ko uzņemas operators, tiek atlīdzināts, pieskaitot tirgus riska prēmijai vēl 2,5 %. |
| --- | --- |

(46)

CIPE direktīvā ir noteikta 4 % tirgus riska prēmija. Turklāt, ja pakalpojums tiek sniegts neekskluzīvi, domājami lielākais risks, ko uzņemas operators, tiek atlīdzināts, pieskaitot tirgus riska prēmijai vēl 2,5 %.

CIPE

| (47) | Tomēr praksē kompensācijas summa, ko samaksā Tirrenia, nevar pārsniegt maksimālo summu 72 685 642 EUR gadā, kas noteikta 2009. gada likumā (sk. 25. apsvērumu). Lai gan 2009. gada likums nosaka maksimālo summu ikgadējai kompensācijai visiem Tirrenia uzņēmumiem par jūras pakalpojumu sniegšanu, ievērojot sabiedrisko pakalpojumu režīmu, CIPE direktīvā ir ietverti arī noteikti aizsardzības pasākumi, kas ļauj minētajiem operatoriem pietiekami segt to darbības izmaksas. |
| --- | --- |

(47)

Tomēr praksē kompensācijas summa, ko samaksā Tirrenia, nevar pārsniegt maksimālo summu 72 685 642 EUR gadā, kas noteikta 2009. gada likumā (sk. 25. apsvērumu). Lai gan 2009. gada likums nosaka maksimālo summu ikgadējai kompensācijai visiem Tirrenia uzņēmumiem par jūras pakalpojumu sniegšanu, ievērojot sabiedrisko pakalpojumu režīmu, CIPE direktīvā ir ietverti arī noteikti aizsardzības pasākumi, kas ļauj minētajiem operatoriem pietiekami segt to darbības izmaksas.

Tirrenia

Tirrenia

CIPE

| (48) | Proti, saskaņā ar CIPE direktīvu pakalpojumu tvērums, maksimālās braucienu maksas, kas noteiktas jaunajā konvencijā, un kompensācija, ko faktiski piešķir, jānosaka tā, lai nodrošinātu pakalpojumu sniedzējam segumu par pilnīgi visām pieņemamajām izmaksām. Piemēro šādu formulu:

  VA(RSP) + VA(AI(X)) = VA(CA),
  kur:






  — | VA(RSP) ir diskontētā vērtība kompensācijai par sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi, |
| --- | --- | --- |

(48)

Proti, saskaņā ar CIPE direktīvu pakalpojumu tvērums, maksimālās braucienu maksas, kas noteiktas jaunajā konvencijā, un kompensācija, ko faktiski piešķir, jānosaka tā, lai nodrošinātu pakalpojumu sniedzējam segumu par pilnīgi visām pieņemamajām izmaksām. Piemēro šādu formulu:

CIPE

VA(RSP) + VA(AI(X)) = VA(CA),

VA(RSP) + VA(AI(X)) = VA(CA)

kur:

—

VA(RSP) ir diskontētā vērtība kompensācijai par sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi,

VA(RSP

| — | VA(AI(X)) ir citu ieņēmumu (tarifu ieņēmumu un citu) diskontētā vērtība, |
| --- | --- |

—

VA(AI(X)) ir citu ieņēmumu (tarifu ieņēmumu un citu) diskontētā vērtība,

VA(AI(X))

| — | VA(CA) ir pieņemamo darbības izmaksu, parāda atmaksas un ieguldītā kapitāla atdeves diskontētā vērtība. |
| --- | --- |

—

VA(CA) ir pieņemamo darbības izmaksu, parāda atmaksas un ieguldītā kapitāla atdeves diskontētā vērtība.

VA(CA)

| (49) | Ja minētais vienādojums nav izmantojams, subsidēto darbību tvērumu var samazināt (sk. arī 103. apsvērumu) vai arī alternatīvi var pārskatīt pakalpojumu organizāciju (piemēram, kuģu veidi), vai mainīt maksimālās brauciena maksas. |
| --- | --- |

(49)

Ja minētais vienādojums nav izmantojams, subsidēto darbību tvērumu var samazināt (sk. arī 103. apsvērumu) vai arī alternatīvi var pārskatīt pakalpojumu organizāciju (piemēram, kuģu veidi), vai mainīt maksimālās brauciena maksas.

| (50) | Turklāt maksimālo brauciena maksas summu, kas piemērojama katram pakalpojumam, atskaitot nodokļus un ostas nodevas, koriģē katru gadu, pamatojoties uz cenas maksimālā ierobežojuma formulu šādi:
  ΔT = ΔP – X,
  kur:






  — | ΔT ir maksimālās brauciena maksas ikgadējās procentuālās izmaiņas, |
| --- | --- | --- |

(50)

Turklāt maksimālo brauciena maksas summu, kas piemērojama katram pakalpojumam, atskaitot nodokļus un ostas nodevas, koriģē katru gadu, pamatojoties uz cenas maksimālā ierobežojuma formulu šādi:

ΔT = ΔP – X,

kur:

—

ΔT ir maksimālās brauciena maksas ikgadējās procentuālās izmaiņas,

| — | ΔP ir inflācijas līmenis atsauces gadā, |
| --- | --- |

—

ΔP ir inflācijas līmenis atsauces gadā,

| — | X ir reāla maksimālās brauciena maksas ikgadēja korekcijas likme, kas noteikta konvencijā un kas paliek nemainīga visā konvencijas darbības laikā. |
| --- | --- |

—

X ir reāla maksimālās brauciena maksas ikgadēja korekcijas likme, kas noteikta konvencijā un kas paliek nemainīga visā konvencijas darbības laikā.

| (51) | CIPE direktīvā ir arī noteikts, ka maksimālo brauciena maksu var koriģēt, lai atspoguļotu degvielas izmaksu izmaiņas, par atsauci izmantojot publiski pieejamās standarta cenas. |
| --- | --- |

(51)

CIPE direktīvā ir arī noteikts, ka maksimālo brauciena maksu var koriģēt, lai atspoguļotu degvielas izmaksu izmaiņas, par atsauci izmantojot publiski pieejamās standarta cenas.

CIPE

2.3.2.   Tirrenia glābšanas atbalsta nelikumīga pagarināšana

Tirrenia glābšanas atbalsta nelikumīga pagarināšana

| (52) | Komisija 2010. gada 16. novembrī apstiprināja glābšanas atbalstu Tirrenia un Siremar (“2010. gada lēmums”) (29). Atbalsts sastāvēja no garantijas kredītlīnijām, ko piešķīra privātās bankas par summu līdz 95 000 000 EUR. Itālija apņēmās ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc glābšanas atbalsta pasākuma apstiprināšanas paziņot Komisijai pārstrukturēšanas plānu vai iesniegt pierādījumu, ka aizdevums ir atmaksāts pilnā apmērā un/vai ka garantija ir izbeigta. |
| --- | --- |

(52)

Komisija 2010. gada 16. novembrī apstiprināja glābšanas atbalstu Tirrenia un Siremar (“2010. gada lēmums”) (29). Atbalsts sastāvēja no garantijas kredītlīnijām, ko piešķīra privātās bankas par summu līdz 95 000 000 EUR. Itālija apņēmās ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc glābšanas atbalsta pasākuma apstiprināšanas paziņot Komisijai pārstrukturēšanas plānu vai iesniegt pierādījumu, ka aizdevums ir atmaksāts pilnā apmērā un/vai ka garantija ir izbeigta.

Tirrenia

Siremar

29

| (53) | Itālija vēlāk informēja Komisiju, ka izvēlētās finanšu iestādes, proti, Banca Infrastrutture Innovazione e Sviluppo (“BIIS”) un Unicredit, ir apstiprinājušas 40 000 000 EUR kredītlīniju Tirrenia un Siremar (t. i., 25 000 000 EUR Tirrenia un 15 000 000 EUR Siremar) ar noteiktu termiņu līdz 2011. gada 30. jūnijam. Valsts galvojums kredītlīnijai tika sniegts 2011. gada 15. februārī. |
| --- | --- |

(53)

Itālija vēlāk informēja Komisiju, ka izvēlētās finanšu iestādes, proti, Banca Infrastrutture Innovazione e Sviluppo (“BIIS”) un Unicredit, ir apstiprinājušas 40 000 000 EUR kredītlīniju Tirrenia un Siremar (t. i., 25 000 000 EUR Tirrenia un 15 000 000 EUR Siremar) ar noteiktu termiņu līdz 2011. gada 30. jūnijam. Valsts galvojums kredītlīnijai tika sniegts 2011. gada 15. februārī.

Banca Infrastrutture Innovazione e Sviluppo

BIIS

Unicredit

Tirrenia

Siremar

Tirrenia

Siremar

| (54) | Finansējums tika izmaksāts šādi:






  a) | pirmā iemaksa 2011. gada 28. februārī (20 000 000 EUR Tirrenia un 12 000 000 EUR Siremar); |
| --- | --- | --- |

(54)

Finansējums tika izmaksāts šādi:

a)

pirmā iemaksa 2011. gada 28. februārī (20 000 000 EUR Tirrenia un 12 000 000 EUR Siremar);

Tirrenia

Siremar

| b) | otrā iemaksa 2011. gada 23. martā (5 000 000 EUR Tirrenia un 3 000 000 EUR Siremar). |
| --- | --- |

b)

otrā iemaksa 2011. gada 23. martā (5 000 000 EUR Tirrenia un 3 000 000 EUR Siremar).

Tirrenia

Siremar

| (55) | Itālija informēja Komisiju, ka, ņemot vērā, ka pirmais garantētā aizdevuma maksājums Tirrenia un Siremar tika veikts tikai 2011. gada 28. februārī, sešu mēnešu periods kredīta atmaksai tādā nozīmē, kā noteikts 25. punkta a) apakšpunktā Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (“2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”) (30) un 2010. gada lēmuma 32. un 47. apsvērumā, beigtos 2011. gada 28. augustā. |
| --- | --- |

(55)

Itālija informēja Komisiju, ka, ņemot vērā, ka pirmais garantētā aizdevuma maksājums Tirrenia un Siremar tika veikts tikai 2011. gada 28. februārī, sešu mēnešu periods kredīta atmaksai tādā nozīmē, kā noteikts 25. punkta a) apakšpunktā Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (“2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”) (30) un 2010. gada lēmuma 32. un 47. apsvērumā, beigtos 2011. gada 28. augustā.

Tirrenia

Siremar

30

| (56) | Tomēr Tirrenia un Siremar neatmaksāja aizdevumus, un rezultātā BIIS2011. gada 11. jūlijā pieprasīja valsts galvojumu. Līdz ar to minētajā datumā Tirrenia bija parādā valstij 25 203 063,89 EUR apmērā. Šī summa ietver gan attiecīgo aizdevumu pamatsummu, gan nesamaksātos procentus bankai. |
| --- | --- |

(56)

Tomēr Tirrenia un Siremar neatmaksāja aizdevumus, un rezultātā BIIS2011. gada 11. jūlijā pieprasīja valsts galvojumu. Līdz ar to minētajā datumā Tirrenia bija parādā valstij 25 203 063,89 EUR apmērā. Šī summa ietver gan attiecīgo aizdevumu pamatsummu, gan nesamaksātos procentus bankai.

Tirrenia

Siremar

BIIS

Tirrenia

| (57) | Bankrota tiesa apstiprināja Ekonomikas un finanšu ministrijas iekļaušanu Tirrenia privileģēto (“prededucibili”) kreditoru sarakstā. Saskaņā ar Itālijas iestādēm ārkārtas komisārs, kuram bija uzticēta uzņēmuma pārvaldība maksātnespējas procedūrā, tolaik uzskatīja, ka Tirrenia var atmaksāt finansējumu līdz 2011. gada 28. augustam, izmantojot ieņēmumus no plānotās privatizācijas (sk. 2.3.3. iedaļu). |
| --- | --- |

(57)

Bankrota tiesa apstiprināja Ekonomikas un finanšu ministrijas iekļaušanu Tirrenia privileģēto (“prededucibili”) kreditoru sarakstā. Saskaņā ar Itālijas iestādēm ārkārtas komisārs, kuram bija uzticēta uzņēmuma pārvaldība maksātnespējas procedūrā, tolaik uzskatīja, ka Tirrenia var atmaksāt finansējumu līdz 2011. gada 28. augustam, izmantojot ieņēmumus no plānotās privatizācijas (sk. 2.3.3. iedaļu).

Tirrenia

prededucibili

Tirrenia

| (58) | 2011. gada 25. jūlijā tika parakstīts līgums par Tirrenia darbības filiāles pārdošanu CIN. Tomēr aktīvu nodošana un attiecīgi arī maksājums tika aizkavēti, galvenokārt tāpēc, ka bija grūtības iegūt nepieciešamās apvienošanās atļaujas (31). Itālijas konkurences iestāde Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato (“AGCM”) galu galā apstiprināja Tirrenia un CIN darījumu 2012. gada 21. jūnijā, un pārdošana tika pabeigta 2012. gada 19. jūlijā. |
| --- | --- |

(58)

2011. gada 25. jūlijā tika parakstīts līgums par Tirrenia darbības filiāles pārdošanu CIN. Tomēr aktīvu nodošana un attiecīgi arī maksājums tika aizkavēti, galvenokārt tāpēc, ka bija grūtības iegūt nepieciešamās apvienošanās atļaujas (31). Itālijas konkurences iestāde Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato (“AGCM”) galu galā apstiprināja Tirrenia un CIN darījumu 2012. gada 21. jūnijā, un pārdošana tika pabeigta 2012. gada 19. jūlijā.

Tirrenia

CIN

31

Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato

AGCM

Tirrenia

CIN

| (59) | Tirrenia2012. gada 18. septembrī atmaksāja valstij 25 852 548,93 EUR. Itālija 2012. gada 24. oktobrī informēja Komisiju, ka summas, ko Tirrenia bija parādā 2011. gada 11. jūlijā, ieskaitot procentus valstij 649 485,04 EUR apmērā, uzņēmums bija pilnībā atmaksājis, un iesniedza attiecīgus pierādījumus. |
| --- | --- |

(59)

Tirrenia2012. gada 18. septembrī atmaksāja valstij 25 852 548,93 EUR. Itālija 2012. gada 24. oktobrī informēja Komisiju, ka summas, ko Tirrenia bija parādā 2011. gada 11. jūlijā, ieskaitot procentus valstij 649 485,04 EUR apmērā, uzņēmums bija pilnībā atmaksājis, un iesniedza attiecīgus pierādījumus.

Tirrenia

Tirrenia

2.3.3.   Tirrenia privatizācija un atlikta CIN pirkuma cenas samaksa

Tirrenia privatizācija un atlikta CIN pirkuma cenas samaksa

| (60) | Fintecna2009. gada 23. decembrī publicēja pirmo uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus, lai pārdotu visu Tirrenia akciju kapitālu, ieskaitot tā meitasuzņēmumu Siremar. 2010. gada 19. februārī bija saņemti 16 ieinteresētības paziņojumi no 19 subjektiem. 2010. gada 4. augustā pēc nesekmīgām sarunām ar vienīgo pretendentu, kas bija iesniedzis saistošu piedāvājumu, Fintecna pasludināja procedūru par slēgtu. Kā norādīja Itālija, sarunu neizdošanās iemesls bija piedāvājuma finansiālie aspekti. |
| --- | --- |

(60)

Fintecna2009. gada 23. decembrī publicēja pirmo uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus, lai pārdotu visu Tirrenia akciju kapitālu, ieskaitot tā meitasuzņēmumu Siremar. 2010. gada 19. februārī bija saņemti 16 ieinteresētības paziņojumi no 19 subjektiem. 2010. gada 4. augustā pēc nesekmīgām sarunām ar vienīgo pretendentu, kas bija iesniedzis saistošu piedāvājumu, Fintecna pasludināja procedūru par slēgtu. Kā norādīja Itālija, sarunu neizdošanās iemesls bija piedāvājuma finansiālie aspekti.

Fintecna

Tirrenia

Siremar

Fintecna

| (61) | Pēc nesekmīga pirmā privatizācijas mēģinājuma Tirrenia un Siremar, kas saskārās ar ievērojamām finansiālām grūtībām, tika piemērota kolektīvā maksātnespējas procedūra, kas bija paredzēta saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem attiecībā uz lieliem uzņēmumiem, t. i., ārkārtas administratīvajā procedūra (“amministrazione straordinaria”), un drīz pēc tam tika pasludināti par maksātnespējīgiem. Konkrētāk, Tirrenia tika piemērota ārkārtas administratīvā procedūra 2010. gada 5. augustā. Romas Tiesa 2010. gada 12. augustā pieņēma spriedumu Nr. 332/2010, ar kuru tā pasludināja Tirrenia par maksātnespējīgu. |
| --- | --- |

(61)

Pēc nesekmīga pirmā privatizācijas mēģinājuma Tirrenia un Siremar, kas saskārās ar ievērojamām finansiālām grūtībām, tika piemērota kolektīvā maksātnespējas procedūra, kas bija paredzēta saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem attiecībā uz lieliem uzņēmumiem, t. i., ārkārtas administratīvajā procedūra (“amministrazione straordinaria”), un drīz pēc tam tika pasludināti par maksātnespējīgiem. Konkrētāk, Tirrenia tika piemērota ārkārtas administratīvā procedūra 2010. gada 5. augustā. Romas Tiesa 2010. gada 12. augustā pieņēma spriedumu Nr. 332/2010, ar kuru tā pasludināja Tirrenia par maksātnespējīgu.

Tirrenia

Siremar

amministrazione straordinaria

Tirrenia

Tirrenia

2.3.3.1.   Ārkārtas administratīvā procedūra

Ārkārtas administratīvā procedūra

| (62) | Atšķirībā no parastās bankrota procedūras, kuras mērķis ir likvidēt maksātnespējīgo uzņēmumu, lai apmierinātu kreditoru prasījumus, ārkārtas administratīvā procedūra, kas noteikta 1999. gada 8. jūlija Dekrētlikumā Nr. 270, ir īpaša maksātnespējas procedūra lieliem uzņēmumiem, kuras mērķis ir nodrošināt aktīvus un nodrošināt darbības nepārtrauktību. |
| --- | --- |

(62)

Atšķirībā no parastās bankrota procedūras, kuras mērķis ir likvidēt maksātnespējīgo uzņēmumu, lai apmierinātu kreditoru prasījumus, ārkārtas administratīvā procedūra, kas noteikta 1999. gada 8. jūlija Dekrētlikumā Nr. 270, ir īpaša maksātnespējas procedūra lieliem uzņēmumiem, kuras mērķis ir nodrošināt aktīvus un nodrošināt darbības nepārtrauktību.

| (63) | Saskaņā ar šo procedūru maksātnespējīgā uzņēmuma pārvaldība tiek nodota ārkārtas komisāram, kuru ieceļ kompetentā ministrija. Ārkārtas komisārs ierosina attiecīgā uzņēmuma atveseļošanas plānu, vai nu pārstrukturējot maksātnespējīgo uzņēmumu, vai arī pārdodot tā aktīvus. Šis plāns iepriekš ir jāapstiprina kompetentajai ministrijai, ņemot vērā uzraudzības padomes (kuras sastāvā ir ministrijas iecelti eksperti) atzinumu. |
| --- | --- |

(63)

Saskaņā ar šo procedūru maksātnespējīgā uzņēmuma pārvaldība tiek nodota ārkārtas komisāram, kuru ieceļ kompetentā ministrija. Ārkārtas komisārs ierosina attiecīgā uzņēmuma atveseļošanas plānu, vai nu pārstrukturējot maksātnespējīgo uzņēmumu, vai arī pārdodot tā aktīvus. Šis plāns iepriekš ir jāapstiprina kompetentajai ministrijai, ņemot vērā uzraudzības padomes (kuras sastāvā ir ministrijas iecelti eksperti) atzinumu.

| (64) | 2003. gada 23. decembra Dekrētlikums Nr. 347, kas nosaka steidzamus pasākumus lielu maksātnespējīgu uzņēmumu pārstrukturēšanai un ar grozījumiem ir pārveidots par 2004. gada 18. februāra Likumu Nr. 39 (“Marzano likums”), reglamentē ārkārtas administratīvo procedūru, kas piemērojama maksātnespējīgiem uzņēmumiem, kuri plāno veikt šo pārstrukturēšanas procedūru. Šādiem uzņēmumiem ir arī jāatbilst noteiktiem kumulatīviem kritērijiem attiecībā uz darbinieku skaitu iepriekšējā gadā un parādsaistību līmeni. |
| --- | --- |

(64)

2003. gada 23. decembra Dekrētlikums Nr. 347, kas nosaka steidzamus pasākumus lielu maksātnespējīgu uzņēmumu pārstrukturēšanai un ar grozījumiem ir pārveidots par 2004. gada 18. februāra Likumu Nr. 39 (“Marzano likums”), reglamentē ārkārtas administratīvo procedūru, kas piemērojama maksātnespējīgiem uzņēmumiem, kuri plāno veikt šo pārstrukturēšanas procedūru. Šādiem uzņēmumiem ir arī jāatbilst noteiktiem kumulatīviem kritērijiem attiecībā uz darbinieku skaitu iepriekšējā gadā un parādsaistību līmeni.

Marzano

| (65) | Procedūra nosaka, ka maksātnespējīgajam uzņēmumam ir jāiesniedz gan pieteikums Itālijas ekonomikas attīstības ministram, gan lūgumraksts kompetentajai bankrota tiesai. Tad ministrs lemj par procedūras piemērošanu maksātnespējīgajam uzņēmumam un ieceļ ārkārtas komisāru uzraudzības padomes pārraudzībā, savukārt tiesa pārliecinās par uzņēmuma maksātspēju. |
| --- | --- |

(65)

Procedūra nosaka, ka maksātnespējīgajam uzņēmumam ir jāiesniedz gan pieteikums Itālijas ekonomikas attīstības ministram, gan lūgumraksts kompetentajai bankrota tiesai. Tad ministrs lemj par procedūras piemērošanu maksātnespējīgajam uzņēmumam un ieceļ ārkārtas komisāru uzraudzības padomes pārraudzībā, savukārt tiesa pārliecinās par uzņēmuma maksātspēju.

| (66) | Ārkārtas komisāram 180 dienu laikā no viņa iecelšanas ir jāiesniedz ministrijai pārstrukturēšanas plāns. Parastā bankrota procedūra tiek sākta tikai tad, ja ministrija neapstiprina šādu pārstrukturēšanas plānu un alternatīvā aktīvu procedūra nav dzīvotspējīga. |
| --- | --- |

(66)

Ārkārtas komisāram 180 dienu laikā no viņa iecelšanas ir jāiesniedz ministrijai pārstrukturēšanas plāns. Parastā bankrota procedūra tiek sākta tikai tad, ja ministrija neapstiprina šādu pārstrukturēšanas plānu un alternatīvā aktīvu procedūra nav dzīvotspējīga.

| (67) | Ar Dekrētlikumu 134/2008 (“Dekrēts 134/2008”) (32) tika ieviesti vairāki grozījumi Marzano likumā. Minētie grozījumi ir piemērojami uzņēmumiem, kas sniedz svarīgus sabiedriskos pakalpojumus, un tie attiecas inter alia uz ārkārtas komisāra iespēju noteikt maksātnespējīgā uzņēmuma aktīvu pircēju sarunu procedūrā ar pusēm, kas garantē sabiedriskā pakalpojuma nepārtrauktību vidējā termiņā un ātru iejaukšanos. Dekrētā 134/2008 ir noteikts, ka pārdošanas cena nevar būt zemāka par aktīvu tirgus vērtību, ko noteicis saskaņā ar ministra dekrētu iecelts neatkarīgs eksperts. |
| --- | --- |

(67)

Ar Dekrētlikumu 134/2008 (“Dekrēts 134/2008”) (32) tika ieviesti vairāki grozījumi Marzano likumā. Minētie grozījumi ir piemērojami uzņēmumiem, kas sniedz svarīgus sabiedriskos pakalpojumus, un tie attiecas inter alia uz ārkārtas komisāra iespēju noteikt maksātnespējīgā uzņēmuma aktīvu pircēju sarunu procedūrā ar pusēm, kas garantē sabiedriskā pakalpojuma nepārtrauktību vidējā termiņā un ātru iejaukšanos. Dekrētā 134/2008 ir noteikts, ka pārdošanas cena nevar būt zemāka par aktīvu tirgus vērtību, ko noteicis saskaņā ar ministra dekrētu iecelts neatkarīgs eksperts.

32

Marzano

inter alia

| (68) | Ar Dekrētu 134/2008 arī tika ieviesta iespēja nekavējoties īstenot aktīvu atsavināšanas plānu salīdzinājumā ar iepriekšējo režīmu, saskaņā ar kuru vispirms tiek iesniegts pārstrukturēšanas plāns ministrijai. Visbeidzot, Dekrēts 134/2008 nosaka, ka gadījumā, ja nevar īstenot vai ja ministrija neapstiprina ne aktīvu atsavināšanas plānu, ne pārstrukturēšanas plānu, sāk parasto bankrota procedūru. |
| --- | --- |

(68)

Ar Dekrētu 134/2008 arī tika ieviesta iespēja nekavējoties īstenot aktīvu atsavināšanas plānu salīdzinājumā ar iepriekšējo režīmu, saskaņā ar kuru vispirms tiek iesniegts pārstrukturēšanas plāns ministrijai. Visbeidzot, Dekrēts 134/2008 nosaka, ka gadījumā, ja nevar īstenot vai ja ministrija neapstiprina ne aktīvu atsavināšanas plānu, ne pārstrukturēšanas plānu, sāk parasto bankrota procedūru.

2.3.3.2.   Pārdošanas procedūra

Pārdošanas procedūra

| (69) | 2010. gada 15. septembrī tika publicēts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus Tirrenia darbības filiāles pārdošanai (33) apvienojumā ar jauno astoņu gadu konvenciju. Šā uzaicinājuma mērķis bija pārliecināties, vai ir potenciāli valsts vai starptautiski subjekti, kas ir ieinteresēti iegādāties Tirrenia darbības filiāli un kas spēj garantēt transporta pakalpojumu nepārtrauktību. |
| --- | --- |

(69)

2010. gada 15. septembrī tika publicēts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus Tirrenia darbības filiāles pārdošanai (33) apvienojumā ar jauno astoņu gadu konvenciju. Šā uzaicinājuma mērķis bija pārliecināties, vai ir potenciāli valsts vai starptautiski subjekti, kas ir ieinteresēti iegādāties Tirrenia darbības filiāli un kas spēj garantēt transporta pakalpojumu nepārtrauktību.

Tirrenia

33

Tirrenia

| (70) | Šis uzaicinājums tika publicēts Tirrenia tīmekļa vietnē, vairākos laikrakstos (34) un arī atlasītās specializētās tīmekļa vietnēs (35). Sākotnēji noteiktais termiņš ieinteresētības izteikšanai šajā uzaicinājumā bija 2010. gada 29. septembris, bet vēlāk tas tika pagarināts līdz 2010. gada 20. oktobrim ar publisku paziņojumu, ko publicēja tajos pašos iepriekš minētajos valsts un starptautiskajos laikrakstos un tīmekļa vietnēs, lai nodrošinātu saprātīgu laikposmu ieinteresētības paziņojumu iesniegšanai. |
| --- | --- |

(70)

Šis uzaicinājums tika publicēts Tirrenia tīmekļa vietnē, vairākos laikrakstos (34) un arī atlasītās specializētās tīmekļa vietnēs (35). Sākotnēji noteiktais termiņš ieinteresētības izteikšanai šajā uzaicinājumā bija 2010. gada 29. septembris, bet vēlāk tas tika pagarināts līdz 2010. gada 20. oktobrim ar publisku paziņojumu, ko publicēja tajos pašos iepriekš minētajos valsts un starptautiskajos laikrakstos un tīmekļa vietnēs, lai nodrošinātu saprātīgu laikposmu ieinteresētības paziņojumu iesniegšanai.

Tirrenia

34

35

| (71) | Valsts, Eiropas un ārpuseiropas subjekti iesniedza kopumā 21 paziņojumu par ieinteresētību piedalīties šajā konkursā. Tad ārkārtas komisārs uzaicināja 16 subjektus, kuri savos paziņojumos par ieinteresētību bija pierādījuši, ka tie garantēs jūras transporta pakalpojumu nepārtrauktību (36), veikt padziļinātu Tirrenia darbības filiāles uzticamības pārbaudi. Tika piešķirta piekļuve attiecīgajai dokumentācijai ar nosacījumu, ka ieinteresētās personas paraksta konfidencialitātes līgumus. |
| --- | --- |

(71)

Valsts, Eiropas un ārpuseiropas subjekti iesniedza kopumā 21 paziņojumu par ieinteresētību piedalīties šajā konkursā. Tad ārkārtas komisārs uzaicināja 16 subjektus, kuri savos paziņojumos par ieinteresētību bija pierādījuši, ka tie garantēs jūras transporta pakalpojumu nepārtrauktību (36), veikt padziļinātu Tirrenia darbības filiāles uzticamības pārbaudi. Tika piešķirta piekļuve attiecīgajai dokumentācijai ar nosacījumu, ka ieinteresētās personas paraksta konfidencialitātes līgumus.

36

Tirrenia

| (72) | Vienpadsmit personām (37), kas galu galā izvēlējās veikt minēto uzticamības pārbaudi, tika piešķirta piekļuve virtuālām datu telpām, kas satur:






  a) | visu tehnisko, juridisko un finanšu informāciju, tostarp datus par pārdodamo darbības filiāli; |
| --- | --- | --- |

(72)

Vienpadsmit personām (37), kas galu galā izvēlējās veikt minēto uzticamības pārbaudi, tika piešķirta piekļuve virtuālām datu telpām, kas satur:

37

a)

visu tehnisko, juridisko un finanšu informāciju, tostarp datus par pārdodamo darbības filiāli;

| b) | Tirrenia darbības filiāles darījumdarbības plānu, ko bija sagatavojis ārkārtas komisārs; |
| --- | --- |

b)

Tirrenia darbības filiāles darījumdarbības plānu, ko bija sagatavojis ārkārtas komisārs;

Tirrenia

| c) | pārdevēja uzticamības pārbaudes ziņojumu un uzņēmuma bilanci dienā, kad tam piemērota ārkārtas administratīvā procedūra; |
| --- | --- |

c)

pārdevēja uzticamības pārbaudes ziņojumu un uzņēmuma bilanci dienā, kad tam piemērota ārkārtas administratīvā procedūra;

| d) | jauno astoņu gadu konvencijas projektu, kas jāparaksta starp sekmīgo pretendentu un valsti; |
| --- | --- |

d)

jauno astoņu gadu konvencijas projektu, kas jāparaksta starp sekmīgo pretendentu un valsti;

| e) | visu citu informāciju, kas vajadzīga, lai potenciālie pircēji varētu korekti novērtēt pārdošanas objektu. |
| --- | --- |

e)

visu citu informāciju, kas vajadzīga, lai potenciālie pircēji varētu korekti novērtēt pārdošanas objektu.

| (73) | Ar 2011. gada 4. februāra Ministra dekrētu ekonomikas attīstības ministrs iecēla Banca Profilo par neatkarīgo ekspertu, kuram uzdots veikt Tirrenia darbības filiāles novērtēšanu saskaņā ar Dekrētlikuma 347/2003 4. panta 4. quater punktu. Banca Profilo2011. gada 8. martā aplēsa, ka Tirrenia darbības filiāles (ieskaitot jauno 8 gadu konvenciju) vērtība ir 380 000 000 EUR. Šī informācija tika augšupielādēta datu telpā visiem potenciālajiem pretendentiem pirms saistošu piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām. |
| --- | --- |

(73)

Ar 2011. gada 4. februāra Ministra dekrētu ekonomikas attīstības ministrs iecēla Banca Profilo par neatkarīgo ekspertu, kuram uzdots veikt Tirrenia darbības filiāles novērtēšanu saskaņā ar Dekrētlikuma 347/2003 4. panta 4. quater punktu. Banca Profilo2011. gada 8. martā aplēsa, ka Tirrenia darbības filiāles (ieskaitot jauno 8 gadu konvenciju) vērtība ir 380 000 000 EUR. Šī informācija tika augšupielādēta datu telpā visiem potenciālajiem pretendentiem pirms saistošu piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām.

Banca Profilo

Tirrenia

quater

Banca Profilo

Tirrenia

| (74) | Ārkārtas komisārs 2011. gada 15. martā, pēc saistošu piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām, atzīmēja, ka tikai CIN – uzņēmums, kas ietver Onorato Partecipazioni S.r.l., Grimaldi Compagnia di Navigazione S.p.A. un Marinvest S.r.l. – ir iesniedzis saistošu piedāvājumu atbilstoši 2011. gada 2. februāra procedūras vēstules nosacījumiem (38). |
| --- | --- |

(74)

Ārkārtas komisārs 2011. gada 15. martā, pēc saistošu piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām, atzīmēja, ka tikai CIN – uzņēmums, kas ietver Onorato Partecipazioni S.r.l., Grimaldi Compagnia di Navigazione S.p.A. un Marinvest S.r.l. – ir iesniedzis saistošu piedāvājumu atbilstoši 2011. gada 2. februāra procedūras vēstules nosacījumiem (38).

CIN

Onorato Partecipazioni S.r.l., Grimaldi Compagnia di Navigazione S.p.A.

Marinvest S.r.l.

38

| (75) | Pēc ārkārtas komisāra pieprasījuma sniegt skaidrojumus CIN2011. gada 14. aprīlī iesniedza galīgu saistošu piedāvājumu par Tirrenia darbības filiāles iegādi. Proti, minētajā piedāvājumā, ko papildināja i) darījumdarbības plāns atbilstoši sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kuras noteiktas konvencijā, un ii) bankas garantijas par kopējo summu 20 000 000 EUR, tika norādīta:






  i) | cena, ko piedāvā par Tirrenia darbības filiāles iegādi, ieskaitot jauno astoņu gadu konvenciju, par kopējo summu 380 100 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

(75)

Pēc ārkārtas komisāra pieprasījuma sniegt skaidrojumus CIN2011. gada 14. aprīlī iesniedza galīgu saistošu piedāvājumu par Tirrenia darbības filiāles iegādi. Proti, minētajā piedāvājumā, ko papildināja i) darījumdarbības plāns atbilstoši sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kuras noteiktas konvencijā, un ii) bankas garantijas par kopējo summu 20 000 000 EUR, tika norādīta:

CIN

Tirrenia

i)

cena, ko piedāvā par Tirrenia darbības filiāles iegādi, ieskaitot jauno astoņu gadu konvenciju, par kopējo summu 380 100 000 EUR;

Tirrenia

| ii) | samaksa par piedāvājumu, 200 100 000 EUR samaksājot pēc darbības filiāles nodošanas un atlikušo summu samaksājot laika gaitā šādi:






  a) | 55 000 000 EUR līdz trešā gada 15. decembrim pēc darbības filiāles nodošanas; |
| --- | --- | --- |

ii)

samaksa par piedāvājumu, 200 100 000 EUR samaksājot pēc darbības filiāles nodošanas un atlikušo summu samaksājot laika gaitā šādi:

a)

55 000 000 EUR līdz trešā gada 15. decembrim pēc darbības filiāles nodošanas;

| b) | 60 000 000 EUR līdz sestā gada 15. decembrim pēc darbības filiāles nodošanas; |
| --- | --- |

b)

60 000 000 EUR līdz sestā gada 15. decembrim pēc darbības filiāles nodošanas;

| c) | 65 000 000 EUR līdz astotā gada 15. decembrim pēc darbības filiāles nodošanas. |
| --- | --- |

c)

65 000 000 EUR līdz astotā gada 15. decembrim pēc darbības filiāles nodošanas.

| (76) | Ņemot vērā iepriekš minēto, ārkārtas komisārs CIN iesniegto saistošo piedāvājumu reģistrēja datu telpā un 2011. gada 2. maijā nosūtīja vēstuli visiem pretendentiem, kurus apsvēra uzticamības pārbaudes posmam, aicinot tos līdz 2011. gada 12. maijam iesniegt labāku piedāvājumu par to, kuru CIN iesniedza 2011. gada 14. aprīlī. Pēc viena potenciālā pircēja lūguma ārkārtas komisārs termiņu labāku piedāvājumu iesniegšanai pagarināja līdz 2011. gada 19. maijam. Tomēr līdz minētajam datumam ārkārtas komisārs nesaņēma nevienu citu piedāvājumu. |
| --- | --- |

(76)

Ņemot vērā iepriekš minēto, ārkārtas komisārs CIN iesniegto saistošo piedāvājumu reģistrēja datu telpā un 2011. gada 2. maijā nosūtīja vēstuli visiem pretendentiem, kurus apsvēra uzticamības pārbaudes posmam, aicinot tos līdz 2011. gada 12. maijam iesniegt labāku piedāvājumu par to, kuru CIN iesniedza 2011. gada 14. aprīlī. Pēc viena potenciālā pircēja lūguma ārkārtas komisārs termiņu labāku piedāvājumu iesniegšanai pagarināja līdz 2011. gada 19. maijam. Tomēr līdz minētajam datumam ārkārtas komisārs nesaņēma nevienu citu piedāvājumu.

CIN

CIN

| (77) | Pamatojoties uz novērtējumu, ko veica ārkārtas komisārs un tā konsultanti, pirkuma piedāvājums, ko CIN iesniedza 2011. gada 14. aprīlī, tika atzīts par atbilstošu Banca Profilo noteiktajai Tirrenia darbības filiāles vērtībai. Tika konstatēts, ka piedāvājumā iekļautais darījumdarbības plāns atbilst tam, kas tika prasīts 2011. gada 2. februāra procedūras vēstulē (sk. 74. apsvērumu), un tas tika uzskatīts par atbilstošu pierādījumu pretendenta spējai nodrošināt sabiedrisko jūras savienojumu pakalpojumu nepārtrauktu turpinājumu. |
| --- | --- |

(77)

Pamatojoties uz novērtējumu, ko veica ārkārtas komisārs un tā konsultanti, pirkuma piedāvājums, ko CIN iesniedza 2011. gada 14. aprīlī, tika atzīts par atbilstošu Banca Profilo noteiktajai Tirrenia darbības filiāles vērtībai. Tika konstatēts, ka piedāvājumā iekļautais darījumdarbības plāns atbilst tam, kas tika prasīts 2011. gada 2. februāra procedūras vēstulē (sk. 74. apsvērumu), un tas tika uzskatīts par atbilstošu pierādījumu pretendenta spējai nodrošināt sabiedrisko jūras savienojumu pakalpojumu nepārtrauktu turpinājumu.

CIN

Banca Profilo

Tirrenia

| (78) | Ekonomikas attīstības ministrija 2011. gada 23. maijā pilnvaroja ārkārtas komisāru pārdot Tirrenia darbības filiāli CIN saskaņā ar 2011. gada 14. aprīlī iesniegtā piedāvājuma noteikumiem. Pēc turpmākām apspriedēm ārkārtas komisārs 2011. gada 25. jūlijā parakstīja līgumu ar CIN. |
| --- | --- |

(78)

Ekonomikas attīstības ministrija 2011. gada 23. maijā pilnvaroja ārkārtas komisāru pārdot Tirrenia darbības filiāli CIN saskaņā ar 2011. gada 14. aprīlī iesniegtā piedāvājuma noteikumiem. Pēc turpmākām apspriedēm ārkārtas komisārs 2011. gada 25. jūlijā parakstīja līgumu ar CIN.

Tirrenia

CIN

CIN

| (79) | 2011. gada 21. novembrī izrietošais darījums tika paziņots Komisijai apstiprināšanai. Komisija 2012. gada 18. janvārī sāka padziļinātu izmeklēšanu saskaņā ar ES Apvienošanās regulu (39). |
| --- | --- |

(79)

2011. gada 21. novembrī izrietošais darījums tika paziņots Komisijai apstiprināšanai. Komisija 2012. gada 18. janvārī sāka padziļinātu izmeklēšanu saskaņā ar ES Apvienošanās regulu (39).

39

| (80) | Komisijas sākotnējā tirgus izpēte norādīja uz būtiskām bažām saistībā ar konkurenci, jo īpaši tādēļ, ka apvienošanās pusēm bija ļoti lielas – ja ne monopolistiskas – apvienotās tirgus daļas vairākos jūras maršrutos Itālijā un jo īpaši konkrētos maršrutos uz Sardīniju un no tās. Sākotnēji CIN bija kopuzņēmums, ko veidoja Tirrenia galvenie konkurenti – Grimaldi, Marinvest (kas, piemēram, kontrolē Grandi Navi Veloci un SNAV) un Onorato Partecipazioni (kas kontrolē Moby). Ņemot vērā Komisijas bažas, Grimaldi un Marinvest izstājās no CIN, pārdodot savas akcijas Onorato Partecipazioni. Pēdējais minētais uzņēmums vēlāk piesaistīja jaunus akcionārus, un galu galā 40 % CIN akciju piederēja Moby (kuru pašu kontrolēja Onorato Partecipazioni), 30 % akciju – Clessidra Società del Risparmio, 20 % akciju – Gruppo Investimenti Portuali, un 10 % akciju – Shipping Investment S.r.l. |
| --- | --- |

(80)

Komisijas sākotnējā tirgus izpēte norādīja uz būtiskām bažām saistībā ar konkurenci, jo īpaši tādēļ, ka apvienošanās pusēm bija ļoti lielas – ja ne monopolistiskas – apvienotās tirgus daļas vairākos jūras maršrutos Itālijā un jo īpaši konkrētos maršrutos uz Sardīniju un no tās. Sākotnēji CIN bija kopuzņēmums, ko veidoja Tirrenia galvenie konkurenti – Grimaldi, Marinvest (kas, piemēram, kontrolē Grandi Navi Veloci un SNAV) un Onorato Partecipazioni (kas kontrolē Moby). Ņemot vērā Komisijas bažas, Grimaldi un Marinvest izstājās no CIN, pārdodot savas akcijas Onorato Partecipazioni. Pēdējais minētais uzņēmums vēlāk piesaistīja jaunus akcionārus, un galu galā 40 % CIN akciju piederēja Moby (kuru pašu kontrolēja Onorato Partecipazioni), 30 % akciju – Clessidra Società del Risparmio, 20 % akciju – Gruppo Investimenti Portuali, un 10 % akciju – Shipping Investment S.r.l.

CIN

Tirrenia

Grimaldi

Marinvest

Grandi Navi Veloci

SNAV

Onorato Partecipazioni

Moby

Grimaldi

Marinvest

CIN

Onorato Partecipazioni

CIN

Moby

Onorato Partecipazioni

Clessidra Società del Risparmio

Gruppo Investimenti Portuali

Shipping Investment S.r.l.

| (81) | Komisija 2012. gada 27. aprīlī slēdza savu padziļināto izmeklēšanu pēc tam, kad puses bija izstājušās no paziņotā darījuma. 2012. gada 7. maijā pārskatītais apvienošanās darījums, kam vairs nebija vajadzīgs apstiprinājums Eiropas līmenī, tika paziņots AGCM. AGCM ar savu 2012. gada 21. jūnija Rezolūciju Nr. 23670 apstiprināja darījumu ar konkrētiem nosacījumiem (40). Īpašumtiesības uz Tirrenia darbības nozari tika beidzot nodotas CIN2012. gada 19. jūlijā. |
| --- | --- |

(81)

Komisija 2012. gada 27. aprīlī slēdza savu padziļināto izmeklēšanu pēc tam, kad puses bija izstājušās no paziņotā darījuma. 2012. gada 7. maijā pārskatītais apvienošanās darījums, kam vairs nebija vajadzīgs apstiprinājums Eiropas līmenī, tika paziņots AGCM. AGCM ar savu 2012. gada 21. jūnija Rezolūciju Nr. 23670 apstiprināja darījumu ar konkrētiem nosacījumiem (40). Īpašumtiesības uz Tirrenia darbības nozari tika beidzot nodotas CIN2012. gada 19. jūlijā.

AGCM

AGCM

40

Tirrenia

CIN

| 82) | Onorato Partecipazioni2015. gada 6. jūlijā paziņoja par savu nodomu iegūt pilnu kontroli pār Moby un CIN, iegādājoties akcijas no pārējiem abu uzņēmumu akcionāriem. AGCM apstiprināja šo darbību – kas faktiski bija koncentrācija starp Moby un CIN – ar savu 2015. gada 10. decembra Rezolūciju Nr. 25773, arī ar nosacījumiem attiecībā uz maršrutiem Čivitavekija–Olbija un Dženova–Olbija (41). Šīs reorganizācijas rezultātā CIN patlaban pilnībā pieder Moby, un tādējādi abi šie uzņēmumi pilnībā pieder Onorato Partecipazioni. |
| --- | --- |

82)

Onorato Partecipazioni2015. gada 6. jūlijā paziņoja par savu nodomu iegūt pilnu kontroli pār Moby un CIN, iegādājoties akcijas no pārējiem abu uzņēmumu akcionāriem. AGCM apstiprināja šo darbību – kas faktiski bija koncentrācija starp Moby un CIN – ar savu 2015. gada 10. decembra Rezolūciju Nr. 25773, arī ar nosacījumiem attiecībā uz maršrutiem Čivitavekija–Olbija un Dženova–Olbija (41). Šīs reorganizācijas rezultātā CIN patlaban pilnībā pieder Moby, un tādējādi abi šie uzņēmumi pilnībā pieder Onorato Partecipazioni.

Onorato Partecipazioni

Moby

CIN

AGCM

Moby

CIN

41

CIN

Moby

Onorato Partecipazioni

| (83) | Moby direktoru padome 2018. gada 26. aprīlī apstiprināja plānu apvienoties ar CIN. Ar nosacījumu, ka tiek iegūti nepieciešamie apstiprinājumi, šo apvienošanos bija plānots pabeigt līdz 2018. gada beigām, taču tā tika aizkavēta pēc Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, iejaukšanās. |
| --- | --- |

(83)

Moby direktoru padome 2018. gada 26. aprīlī apstiprināja plānu apvienoties ar CIN. Ar nosacījumu, ka tiek iegūti nepieciešamie apstiprinājumi, šo apvienošanos bija plānots pabeigt līdz 2018. gada beigām, taču tā tika aizkavēta pēc Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, iejaukšanās.

Moby

CIN

Tirrenia

2.3.3.3.   Pārdošanas līgums

Pārdošanas līgums

| (84) | 2011. gada 25. jūlija pārdošanas līgumā nodotā Tirrenia darbības filiāle ir definēta kā Tirrenia filiāle, kas paredzēta transporta pakalpojumu sniegšanai saskaņā ar spēkā esošajām sabiedrisko pakalpojumu saistībām. Jo īpaši līguma 4. pantā ir noteikts, ka darbības filiāles aktīvi ir uzskaitīti pārdošanas līguma pielikumā un ietver visus nemateriālos (42) un materiālos aktīvus (43), ko uzņēmums izmanto savu sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei. |
| --- | --- |

(84)

2011. gada 25. jūlija pārdošanas līgumā nodotā Tirrenia darbības filiāle ir definēta kā Tirrenia filiāle, kas paredzēta transporta pakalpojumu sniegšanai saskaņā ar spēkā esošajām sabiedrisko pakalpojumu saistībām. Jo īpaši līguma 4. pantā ir noteikts, ka darbības filiāles aktīvi ir uzskaitīti pārdošanas līguma pielikumā un ietver visus nemateriālos (42) un materiālos aktīvus (43), ko uzņēmums izmanto savu sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei.

Tirrenia

Tirrenia

42

43

| (85) | Pārdošanas līguma 11. panta 3. punktā ir paredzēts, ka pārdošana notiek ar nosacījumu, ka iepriekš noteiktā laikposmā tiek parakstīta jaunā konvencija starp CIN un Satiksmes ministriju. Citiem vārdiem sakot, jaunās konvencijas parakstīšana ir nepieciešams priekšnosacījums pārdošanas galīgajai noslēgšanai. |
| --- | --- |

(85)

Pārdošanas līguma 11. panta 3. punktā ir paredzēts, ka pārdošana notiek ar nosacījumu, ka iepriekš noteiktā laikposmā tiek parakstīta jaunā konvencija starp CIN un Satiksmes ministriju. Citiem vārdiem sakot, jaunās konvencijas parakstīšana ir nepieciešams priekšnosacījums pārdošanas galīgajai noslēgšanai.

CIN

| (86) | Pārdošanas līguma 7. panta 9. punktā ir arī noteikts, ka CIN izteiks jaunus darba piedāvājumus (pamatojoties uz jauniem darba līgumiem) visiem administratīvajiem darbiniekiem un apkalpes locekļiem, kurus nodarbina Tirrenia sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei, ņemot vērā iegūtās kvalifikācijas un/vai amata aprakstu līdzvērtīgumu, kā arī iespējamās vienošanās ar arodbiedrībām. Kā noteikts Dekrētlikuma 270/1999 63. panta 2. punktā, CIN divus gadus ir jāatturas no nedisciplināras darbinieku atlaišanas. Saskaņā ar pārdošanas līguma 7. panta 11. un 12. punktu CIN ir pienākums regulāri informēt pārdevēju par šo pienākumu izpildi, kuru neizpildes gadījumā jāmaksā ievērojamas naudas sodu summas. |
| --- | --- |

(86)

Pārdošanas līguma 7. panta 9. punktā ir arī noteikts, ka CIN izteiks jaunus darba piedāvājumus (pamatojoties uz jauniem darba līgumiem) visiem administratīvajiem darbiniekiem un apkalpes locekļiem, kurus nodarbina Tirrenia sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei, ņemot vērā iegūtās kvalifikācijas un/vai amata aprakstu līdzvērtīgumu, kā arī iespējamās vienošanās ar arodbiedrībām. Kā noteikts Dekrētlikuma 270/1999 63. panta 2. punktā, CIN divus gadus ir jāatturas no nedisciplināras darbinieku atlaišanas. Saskaņā ar pārdošanas līguma 7. panta 11. un 12. punktu CIN ir pienākums regulāri informēt pārdevēju par šo pienākumu izpildi, kuru neizpildes gadījumā jāmaksā ievērojamas naudas sodu summas.

CIN

Tirrenia

CIN

CIN

| (87) | Pārdošanas līguma 7. panta 6. punkta d) apakšpunktā ir noteikts, ka pircējam, ievērojot Marzano likuma 4. panta 4. quater punktu, ir jāspēj garantēt pakalpojumu nepārtrauktību vidējā termiņā un piemērojamo valsts un starptautisko tiesību aktu ievērošanu. |
| --- | --- |

(87)

Pārdošanas līguma 7. panta 6. punkta d) apakšpunktā ir noteikts, ka pircējam, ievērojot Marzano likuma 4. panta 4. quater punktu, ir jāspēj garantēt pakalpojumu nepārtrauktību vidējā termiņā un piemērojamo valsts un starptautisko tiesību aktu ievērošanu.

Marzano

quater

| (88) | Saskaņā ar pārdošanas līguma 5. pantu pārdošanas cena 380 100 000 EUR apmērā ir maksājama šādi:






  a) | 200 100 000 EUR (tā dēvētā “fiksētā cena”) jāsamaksā 3 darbdienu laikā no dienas, kad Ekonomikas attīstības ministrija pieņem dekrētu, ar ko tiek likvidētas visas ar ienākšanu tirgū saistītās pirmpirkuma tiesības un konfiskāciju un apķīlājumu reģistrācija par Tirrenia darbības filiāli; |
| --- | --- | --- |

(88)

Saskaņā ar pārdošanas līguma 5. pantu pārdošanas cena 380 100 000 EUR apmērā ir maksājama šādi:

a)

200 100 000 EUR (tā dēvētā “fiksētā cena”) jāsamaksā 3 darbdienu laikā no dienas, kad Ekonomikas attīstības ministrija pieņem dekrētu, ar ko tiek likvidētas visas ar ienākšanu tirgū saistītās pirmpirkuma tiesības un konfiskāciju un apķīlājumu reģistrācija par Tirrenia darbības filiāli;

Tirrenia

| b) | atlikušo 180 000 000 EUR (tā dēvētās “atliktās cenas”) samaksu atliek šādi: 55 000 000 EUR samaksā ceturtā gada 30. aprīlī pēc jaunās konvencijas sākotnējās spēkā stāšanās dienas; 60 000 000 EUR samaksā septītā gada 30. aprīlī pēc jaunās konvencijas sākotnējās spēkā stāšanās dienas, un 65 000 000 EUR samaksā devītā gada 30. aprīlī pēc jaunās konvencijas sākotnējās spēkā stāšanās dienas (44). |
| --- | --- |

b)

atlikušo 180 000 000 EUR (tā dēvētās “atliktās cenas”) samaksu atliek šādi: 55 000 000 EUR samaksā ceturtā gada 30. aprīlī pēc jaunās konvencijas sākotnējās spēkā stāšanās dienas; 60 000 000 EUR samaksā septītā gada 30. aprīlī pēc jaunās konvencijas sākotnējās spēkā stāšanās dienas, un 65 000 000 EUR samaksā devītā gada 30. aprīlī pēc jaunās konvencijas sākotnējās spēkā stāšanās dienas (44).

44

| (89) | Pārdošanas līguma 8. panta 23. punktā ir noteikts, ka saskaņā ar Dekrētlikuma 270/1999 63. panta 5. punktu jaunajam īpašniekam nebūs pienākuma atmaksāt parādus, kas radušies Tirrenia pirms darbības filiāles nodošanas. |
| --- | --- |

(89)

Pārdošanas līguma 8. panta 23. punktā ir noteikts, ka saskaņā ar Dekrētlikuma 270/1999 63. panta 5. punktu jaunajam īpašniekam nebūs pienākuma atmaksāt parādus, kas radušies Tirrenia pirms darbības filiāles nodošanas.

Tirrenia

| (90) | Starp pusēm 2012. gada 16. jūlijā tika parakstīts pārdošanas līguma papildinājums, ar ko cita starpā tika mainīts 200 100 000 EUR fiksētās cenas samaksas veids (sk. 88. apsvēruma a) punktu). Proti, 138 200 000 EUR ir jāsamaksā trīs dienu laikā no 88. apsvēruma a) punktā minētā dekrēta pieņemšanas un atlikušie 61 900 000 EUR kopā ar procentiem (45) jāsamaksā 1. martā astotajā gadā pēc jaunās konvencijas stāšanās spēkā (t. i., 2020. gadā). Puses vienojās, ka divus gadus pēc stāšanās spēkā tās savstarpēji apspriedīsies, lai noskaidrotu, vai ir iespējams atkārtoti pārrunāt atlikušo 61 900 000 EUR samaksas noteikumus. Rezultātā pēdējā minētā summa tika samaksāta agrāk, nekā bija sākotnēji paredzēts (t. i., 2016. gada februārī, nevis 2020. gada martā). 180 000 000 EUR atliktās summas samaksas ziņā nekādas izmaiņas nenotiek. |
| --- | --- |

(90)

Starp pusēm 2012. gada 16. jūlijā tika parakstīts pārdošanas līguma papildinājums, ar ko cita starpā tika mainīts 200 100 000 EUR fiksētās cenas samaksas veids (sk. 88. apsvēruma a) punktu). Proti, 138 200 000 EUR ir jāsamaksā trīs dienu laikā no 88. apsvēruma a) punktā minētā dekrēta pieņemšanas un atlikušie 61 900 000 EUR kopā ar procentiem (45) jāsamaksā 1. martā astotajā gadā pēc jaunās konvencijas stāšanās spēkā (t. i., 2020. gadā). Puses vienojās, ka divus gadus pēc stāšanās spēkā tās savstarpēji apspriedīsies, lai noskaidrotu, vai ir iespējams atkārtoti pārrunāt atlikušo 61 900 000 EUR samaksas noteikumus. Rezultātā pēdējā minētā summa tika samaksāta agrāk, nekā bija sākotnēji paredzēts (t. i., 2016. gada februārī, nevis 2020. gada martā). 180 000 000 EUR atliktās summas samaksas ziņā nekādas izmaiņas nenotiek.

45

2.3.3.4.   Banca Profilo pētījums

Banca Profilo pētījums

| (91) | Kā aprakstīts iepriekš (sk. 73. apsvērumu), ekonomikas attīstības ministrs iecēla Banca Profilo par neatkarīgo ekspertu, kuram uzdots veikt Tirrenia darbības filiāles novērtēšanu saskaņā ar Dekrētlikuma 347/2003 4. panta 4. quater punktu. Banca Profilo2011. gada 8. martā izdeva ziņojumu, kurā tā aprakstīja novērtēšanas metodikas un tās izmantotos datus, kas ietvēra Tirrenia darījumdarbības plānu 2011.–2018. gadam. Ziņojumā bija ietverts aplēsts vērtību diapazons attiecībā uz Tirrenia darbības filiāli. |
| --- | --- |

(91)

Kā aprakstīts iepriekš (sk. 73. apsvērumu), ekonomikas attīstības ministrs iecēla Banca Profilo par neatkarīgo ekspertu, kuram uzdots veikt Tirrenia darbības filiāles novērtēšanu saskaņā ar Dekrētlikuma 347/2003 4. panta 4. quater punktu. Banca Profilo2011. gada 8. martā izdeva ziņojumu, kurā tā aprakstīja novērtēšanas metodikas un tās izmantotos datus, kas ietvēra Tirrenia darījumdarbības plānu 2011.–2018. gadam. Ziņojumā bija ietverts aplēsts vērtību diapazons attiecībā uz Tirrenia darbības filiāli.

Banca Profilo

Tirrenia

quater

Banca Profilo

Tirrenia

Tirrenia

| (92) | Banca Profilo vērtējumi ir balstīti uz vairākiem pieņēmumiem, tostarp jo īpaši pieņēmumu, ka jaunais sabiedrisko pakalpojumu līgums būs piemērojams līdz tā termiņa beigām un ka rezultātā Tirrenia darbības filiāle saņems sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju par pakalpojumu sniegšanu minētajā līgumā noteiktajos jūras transporta savienojumos. Savā novērtējuma ziņojumā Banca Profilo atsaucas uz diskontēto naudas plūsmu (“DNP”) un pievienoto ekonomisko vērtību (“PEV”) kā savu galveno metodiku un uz tirgus rādītājiem un pašu kapitāla metodi kā sekundārajām metodikām kontroles nolūkā. |
| --- | --- |

(92)

Banca Profilo vērtējumi ir balstīti uz vairākiem pieņēmumiem, tostarp jo īpaši pieņēmumu, ka jaunais sabiedrisko pakalpojumu līgums būs piemērojams līdz tā termiņa beigām un ka rezultātā Tirrenia darbības filiāle saņems sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju par pakalpojumu sniegšanu minētajā līgumā noteiktajos jūras transporta savienojumos. Savā novērtējuma ziņojumā Banca Profilo atsaucas uz diskontēto naudas plūsmu (“DNP”) un pievienoto ekonomisko vērtību (“PEV”) kā savu galveno metodiku un uz tirgus rādītājiem un pašu kapitāla metodi kā sekundārajām metodikām kontroles nolūkā.

Banca Profilo

Tirrenia

Banca Profilo

| (93) | Saskaņā ar DNP metodiku Banca Profilo ņem vērā: i) naudas plūsmas, kas radītas līdz jaunās konvencijas termiņa beigu dienai; ii) Tirrenia darbības filiāles likvidācijas vērtību jaunās konvencijas termiņa izbeigšanās brīdī, pamatojoties uz pieņēmumu, ka nebūs iespējams turpināt darbības pēc minētās dienas, un iii) dažu ierobežotu Tirrenia darbības filiāles mazākuma akciju pakešu pašu kapitāla vērtību. Saskaņā ar PEV metodiku Banca Profilo novērtē: i) koriģēto uzskaites vērtību; ii) nemateriālo vērtību; iii) Tirrenia darbības filiāles likvidācijas vērtību jaunās konvencijas termiņa izbeigšanās brīdī (tāda pašā iemesla dēļ kā DNP pieejas gadījumā). Šis novērtējums ir balstīts uz datiem no uzņēmuma rūpnieciskā plāna un Banca Profilo aprēķiniem, kas veikti, izmantojot minētos datus. |
| --- | --- |

(93)

Saskaņā ar DNP metodiku Banca Profilo ņem vērā: i) naudas plūsmas, kas radītas līdz jaunās konvencijas termiņa beigu dienai; ii) Tirrenia darbības filiāles likvidācijas vērtību jaunās konvencijas termiņa izbeigšanās brīdī, pamatojoties uz pieņēmumu, ka nebūs iespējams turpināt darbības pēc minētās dienas, un iii) dažu ierobežotu Tirrenia darbības filiāles mazākuma akciju pakešu pašu kapitāla vērtību. Saskaņā ar PEV metodiku Banca Profilo novērtē: i) koriģēto uzskaites vērtību; ii) nemateriālo vērtību; iii) Tirrenia darbības filiāles likvidācijas vērtību jaunās konvencijas termiņa izbeigšanās brīdī (tāda pašā iemesla dēļ kā DNP pieejas gadījumā). Šis novērtējums ir balstīts uz datiem no uzņēmuma rūpnieciskā plāna un Banca Profilo aprēķiniem, kas veikti, izmantojot minētos datus.

Banca Profilo

Tirrenia

Tirrenia

Banca Profilo

Tirrenia

Banca Profilo

| (94) | Sekundārās metodikas ietvēra turpmāk izklāstīto. Tirgus rādītāju analīze ir balstīta uz Banca Profilo aprēķiniem, ko veic, izmantojot Bloomberg datus par deviņiem salīdzināmiem jūras transporta uzņēmumiem. Pašu kapitāla metode sastāv no bilancē norādītās aktīvu neto vērtības novērtējuma, attiecīgā gadījumā – ar dažām korekcijām (piemēram, kuģu flotes vērtība, sabiedrisko pakalpojumu līgums utt.). |
| --- | --- |

(94)

Sekundārās metodikas ietvēra turpmāk izklāstīto. Tirgus rādītāju analīze ir balstīta uz Banca Profilo aprēķiniem, ko veic, izmantojot Bloomberg datus par deviņiem salīdzināmiem jūras transporta uzņēmumiem. Pašu kapitāla metode sastāv no bilancē norādītās aktīvu neto vērtības novērtējuma, attiecīgā gadījumā – ar dažām korekcijām (piemēram, kuģu flotes vērtība, sabiedrisko pakalpojumu līgums utt.).

Banca Profilo

Bloomberg

| (95) | Pamatojoties uz minētajām metodikām, Banca Profilo secināja, ka Tirrenia darbības filiāles vērtība būtu diapazonā no 380 līdz 426 miljoniem EUR. Rezultātā minimālā cena šim uzņēmumam būtu jānosaka 380 000 000 EUR apmērā. |
| --- | --- |

(95)

Pamatojoties uz minētajām metodikām, Banca Profilo secināja, ka Tirrenia darbības filiāles vērtība būtu diapazonā no 380 līdz 426 miljoniem EUR. Rezultātā minimālā cena šim uzņēmumam būtu jānosaka 380 000 000 EUR apmērā.

Banca Profilo

Tirrenia

2.3.3.5.   Ecorys ziņojums

Ecorys ziņojums

| (96) | Oficiālās izmeklēšanas procedūras gaitā Komisija uzticēja neatkarīgam konsultantam (Ecorys) uzdevumu noteikt pārdodamās Tirrenia darbības filiāles tirgus vērtību (sk. 8. apsvērumu). Konsultantam tika prasīts i) apstiprināt Banca Profilo veiktā novērtējuma derīgumu un ii) noteikt darbības struktūrvienības tirgus vērtību bez jebkādiem saistītiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(96)

Oficiālās izmeklēšanas procedūras gaitā Komisija uzticēja neatkarīgam konsultantam (Ecorys) uzdevumu noteikt pārdodamās Tirrenia darbības filiāles tirgus vērtību (sk. 8. apsvērumu). Konsultantam tika prasīts i) apstiprināt Banca Profilo veiktā novērtējuma derīgumu un ii) noteikt darbības struktūrvienības tirgus vērtību bez jebkādiem saistītiem nosacījumiem.

Ecorys

Tirrenia

Banca Profilo

| (97) | Lai noteiktu Tirrenia darbības filiāles vērtību apvienojumā ar jauno konvenciju, Ecorys piemēroja metodikas, ko izmantoja arī Banca Profilo. Proti, Ecorys izmantoja diskontētās naudas plūsmas un pievienotās ekonomiskās vērtības metodikas, bet mainīja attiecīgos pieņēmumus, ja to uzskatīja par piemērotu (46). Ecorys pieņem, ka jaunā konvencija netiks pagarināta (47) tās termiņa beigu dienā un ka tāpēc pakalpojumi sabiedrisko pakalpojumu maršrutos pēc minētās dienas vairs netiks nodrošināti. Pamatojoties uz minēto, Ecorys noteica, ka pārdodamās Tirrenia darbības filiāles minimālā tirgus vērtība ir 409,5 miljoni EUR (t. i., par gandrīz 8 % lielāka nekā Banca Profilo vērtējumā). |
| --- | --- |

(97)

Lai noteiktu Tirrenia darbības filiāles vērtību apvienojumā ar jauno konvenciju, Ecorys piemēroja metodikas, ko izmantoja arī Banca Profilo. Proti, Ecorys izmantoja diskontētās naudas plūsmas un pievienotās ekonomiskās vērtības metodikas, bet mainīja attiecīgos pieņēmumus, ja to uzskatīja par piemērotu (46). Ecorys pieņem, ka jaunā konvencija netiks pagarināta (47) tās termiņa beigu dienā un ka tāpēc pakalpojumi sabiedrisko pakalpojumu maršrutos pēc minētās dienas vairs netiks nodrošināti. Pamatojoties uz minēto, Ecorys noteica, ka pārdodamās Tirrenia darbības filiāles minimālā tirgus vērtība ir 409,5 miljoni EUR (t. i., par gandrīz 8 % lielāka nekā Banca Profilo vērtējumā).

Tirrenia

Ecorys

Banca Profilo

Ecorys

46

Ecorys

47

Ecorys

Tirrenia

Banca Profilo

| (98) | Ecorys arī secināja, ka gadījumā, ja Tirrenia darbības filiāle tiktu pārdota bez jebkādiem saistītiem nosacījumiem un jo īpaši bez jaunā līguma par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (un tādējādi arī bez pienākuma nodrošināt minēto sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību), uzņēmums būtu pārdots par tā likvidācijas vērtību (48), t. i., 303,5 miljoniem EUR. Ecorys šo secinājumu balstīja uz pieņēmumu, ka Tirrenia darbības filiāle nevar rentabli turpināt savu darbību bez sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas. Ecorys raksturoja maršrutus, kuros pakalpojumus sniedza gan Tirrenia, gan Siremar, kā “lielus zaudējumus nesošas darbības, kurām raksturīgs mazs pasažieru skaits un kuras ir pilnībā atkarīgas no finansējuma, ko saņem no konvencijām.” Ecorys arī uzskatīja, ka “iespēja mainīt pakalpojumu kvalitāti un lielāks elastīgums biļešu cenu noteikšanā nav pietiekami nosacījumi, lai šie maršruti kļūtu ekonomiski dzīvotspējīgi no komerciālā viedokļa.”Ecorys atzīmēja, ka šī likvidācijas vērtība ir mazāka nekā vērtība, kas izriet no konkursa procedūras, un norādīja, ka tāpēc tūlītēja likvidācija (būtībā – kuģu pārdošana) nav dzīvotspējīga alternatīva tirgus ekonomikas dalībniekam. |
| --- | --- |

(98)

Ecorys arī secināja, ka gadījumā, ja Tirrenia darbības filiāle tiktu pārdota bez jebkādiem saistītiem nosacījumiem un jo īpaši bez jaunā līguma par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (un tādējādi arī bez pienākuma nodrošināt minēto sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību), uzņēmums būtu pārdots par tā likvidācijas vērtību (48), t. i., 303,5 miljoniem EUR. Ecorys šo secinājumu balstīja uz pieņēmumu, ka Tirrenia darbības filiāle nevar rentabli turpināt savu darbību bez sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas. Ecorys raksturoja maršrutus, kuros pakalpojumus sniedza gan Tirrenia, gan Siremar, kā “lielus zaudējumus nesošas darbības, kurām raksturīgs mazs pasažieru skaits un kuras ir pilnībā atkarīgas no finansējuma, ko saņem no konvencijām.” Ecorys arī uzskatīja, ka “iespēja mainīt pakalpojumu kvalitāti un lielāks elastīgums biļešu cenu noteikšanā nav pietiekami nosacījumi, lai šie maršruti kļūtu ekonomiski dzīvotspējīgi no komerciālā viedokļa.”Ecorys atzīmēja, ka šī likvidācijas vērtība ir mazāka nekā vērtība, kas izriet no konkursa procedūras, un norādīja, ka tāpēc tūlītēja likvidācija (būtībā – kuģu pārdošana) nav dzīvotspējīga alternatīva tirgus ekonomikas dalībniekam.

Ecorys

Tirrenia

48

Ecorys

Tirrenia

Ecorys

Tirrenia

Siremar

Ecorys

| (99) | Turklāt Ecorys salīdzināja Tirrenia darbības filiāles personālu ar vairāku salīdzināmu prāmju sabiedrību personālu un secināja, ka Tirrenia darbinieku skaits un personāla izmaksu struktūra “neatšķiras no šīm salīdzināmajām sabiedrībām attiecībā uz darbaspēka izmaksu īpatsvaru kopējos ieņēmumos (49)
  un darbaspēka izmaksu/darbinieku attiecību” (50). Analīzē netika konstatēta būtiska atšķirība starp Tirrenia darbības filiāli un salīdzināmiem uzņēmumiem, kura liecinātu par pārlieku lielu darbinieku skaitu vai pārmērīgām darbaspēka izmaksām. Līdz ar to potenciālam pircējam būtu bijusi maza rīcības brīvība attiecībā uz darbaspēka daļas atlaišanu vai nomaiņu. Pamatojoties uz minēto, Ecorys secināja, ka nav elementu, kas norādītu, ka nosacījumam attiecībā uz darbaspēku ir bijusi būtiska ietekme uz Tirrenia darbības filiāles vērtību. |
| --- | --- |

(99)

Turklāt Ecorys salīdzināja Tirrenia darbības filiāles personālu ar vairāku salīdzināmu prāmju sabiedrību personālu un secināja, ka Tirrenia darbinieku skaits un personāla izmaksu struktūra “neatšķiras no šīm salīdzināmajām sabiedrībām attiecībā uz darbaspēka izmaksu īpatsvaru kopējos ieņēmumos (49)
  un darbaspēka izmaksu/darbinieku attiecību” (50). Analīzē netika konstatēta būtiska atšķirība starp Tirrenia darbības filiāli un salīdzināmiem uzņēmumiem, kura liecinātu par pārlieku lielu darbinieku skaitu vai pārmērīgām darbaspēka izmaksām. Līdz ar to potenciālam pircējam būtu bijusi maza rīcības brīvība attiecībā uz darbaspēka daļas atlaišanu vai nomaiņu. Pamatojoties uz minēto, Ecorys secināja, ka nav elementu, kas norādītu, ka nosacījumam attiecībā uz darbaspēku ir bijusi būtiska ietekme uz Tirrenia darbības filiāles vērtību.

Ecorys

Tirrenia

Tirrenia

neatšķiras no šīm salīdzināmajām sabiedrībām attiecībā uz darbaspēka izmaksu īpatsvaru kopējos ieņēmumos

49

un darbaspēka izmaksu/darbinieku attiecību

50

Tirrenia

Ecorys

Tirrenia

2.3.4.   Jaunā konvencija starp Itālijas valsti un CIN

Jaunā konvencija starp Itālijas valsti un CIN

2.3.4.1.   Atbalsta saņēmējs

Atbalsta saņēmējs

| (100) | CIN ir sekmīgais pretendents attiecībā uz Tirrenia darbības filiāli, kuru šim nolūkam sākotnēji izveidoja Onorato Partecipazioni S.r.l., Grimaldi Compagnia di Navigazione S.p.A. un Marinvest S.r.l., lai gan pēdējās divas minētās puses bija jāaizstāj ar trīs citiem ieguldītājiem, lai saņemtu apvienošanās atļauju (sk. 80. apsvērumu). Kā paskaidrots iepriekš (sk. 82. apsvērumu), kopš 2015. gada jūlija CIN ir ekskluzīvā Onorato Partecipazioni S.r.l. kontrolē. |
| --- | --- |

(100)

CIN ir sekmīgais pretendents attiecībā uz Tirrenia darbības filiāli, kuru šim nolūkam sākotnēji izveidoja Onorato Partecipazioni S.r.l., Grimaldi Compagnia di Navigazione S.p.A. un Marinvest S.r.l., lai gan pēdējās divas minētās puses bija jāaizstāj ar trīs citiem ieguldītājiem, lai saņemtu apvienošanās atļauju (sk. 80. apsvērumu). Kā paskaidrots iepriekš (sk. 82. apsvērumu), kopš 2015. gada jūlija CIN ir ekskluzīvā Onorato Partecipazioni S.r.l. kontrolē.

CIN

Tirrenia

Onorato Partecipazioni S.r.l.

Grimaldi Compagnia di Navigazione S.p.A.

Marinvest S.r.l.

CIN

Onorato Partecipazioni S.r.l.

2.3.4.2.   Maršruti

Maršruti

| (101) | Saskaņā ar jauno 2012. gada 18. jūlija konvenciju starp Itāliju un CIN uzņēmums saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu nodrošina pakalpojumus šādos maršrutos:

  3.tabula


  Maršruti, kuros CIN nodrošina pakalpojumus saskaņā ar jauno konvenciju







  Jauktu pakalpojumu maršruti | Kravu pārvadājumu maršruti |
| --- | --- | --- |
| Neapole–Palermo (tikai klusajā sezonā): | ikdienas pakalpojumi (pa nakti) no abām ostām. |

(101)

Saskaņā ar jauno 2012. gada 18. jūlija konvenciju starp Itāliju un CIN uzņēmums saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu nodrošina pakalpojumus šādos maršrutos:

CIN

3.tabula

3.tabula

Maršruti, kuros CIN nodrošina pakalpojumus saskaņā ar jauno konvenciju

Maršruti, kuros CIN

Jauktu pakalpojumu maršruti

Kravu pārvadājumu maršruti

Neapole–Palermo (tikai klusajā sezonā):

Neapole–Palermo

ikdienas pakalpojumi (pa nakti) no abām ostām.

Livorno–Kaljāri (visu gadu):

Livorno–Kaljāri

| | piecas izbraukšanas nedēļā no katras ostas. |
| --- | --- |

piecas izbraukšanas nedēļā no katras ostas.

Dženova–Portotorresa (tikai klusajā sezonā):

Dženova–Portotorresa

| | ikdienas pakalpojumi (pa nakti) no abām ostām. |
| --- | --- |

ikdienas pakalpojumi (pa nakti) no abām ostām.

Dženova–Olbija–Arbataksa (visu gadu):

Dženova–Olbija–Arbataksa

| | uz Sardīniju: trīs (piecas) izbraukšanas nedēļā no Dženovas uz Olbiju klusajā (karstajā) sezonā ar diviem pagarinājumiem nedēļā no Olbijas uz Arbataksu. |
| --- | --- |

uz Sardīniju: trīs (piecas) izbraukšanas nedēļā no Dženovas uz Olbiju klusajā (karstajā) sezonā ar diviem pagarinājumiem nedēļā no Olbijas uz Arbataksu.

| | Uz kontinentālo daļu: divas izbraukšanas nedēļā no Arbataksas uz Dženovu ar piestāšanu Olbijā. Viena (trīs) papildu izbraukšanas no Olbijas uz Dženovu klusajā (karstajā sezonā). |
| --- | --- |

Uz kontinentālo daļu: divas izbraukšanas nedēļā no Arbataksas uz Dženovu ar piestāšanu Olbijā. Viena (trīs) papildu izbraukšanas no Olbijas uz Dženovu klusajā (karstajā sezonā).

Neapole–Kaljāri (visu gadu):

Neapole–Kaljāri (visu gadu)

| | viena līdz trīs izbraukšanas nedēļā no katras ostas. Viena no trim izbraukšanām var būt maršrutā Kaljāri–Palermo atbilstoši satiksmes prasībām. |
| --- | --- |

viena līdz trīs izbraukšanas nedēļā no katras ostas. Viena no trim izbraukšanām var būt maršrutā Kaljāri–Palermo atbilstoši satiksmes prasībām.

Čivitavekija–Olbija (tikai klusajā sezonā):

Čivitavekija–Olbija

| | ikdienas pakalpojumi (pa nakti) no abām ostām. |
| --- | --- |

ikdienas pakalpojumi (pa nakti) no abām ostām.

Ravenna–Katānija (visu gadu):

Ravenna–Katānija

| | trīs izbraukšanas nedēļā no katras ostas. |
| --- | --- |

trīs izbraukšanas nedēļā no katras ostas.

Neapole–Kaljāri (visu gadu):

Neapole–Kaljāri

| | viena (divas) izbraukšana(-as) nedēļā no katras ostas klusajā (karstajā) sezonā. |
| --- | --- |

viena (divas) izbraukšana(-as) nedēļā no katras ostas klusajā (karstajā) sezonā.

Palermo–Kaljāri (visu gadu):

Palermo–Kaljāri

| | viena izbraukšana nedēļā no katras ostas klusajā un karstajā sezonā. |
| --- | --- |

viena izbraukšana nedēļā no katras ostas klusajā un karstajā sezonā.

Trapāni–Kaljāri (visu gadu):

Trapāni–Kaljāri

| | viena izbraukšana nedēļā no katras ostas klusajā un karstajā sezonā. |
| --- | --- |

viena izbraukšana nedēļā no katras ostas klusajā un karstajā sezonā.

Čivitavekija– Kaljāri–Arbataksa (visu gadu):

Čivitavekija– Kaljāri–Arbataksa

| | uz Sardīniju: ikdienas pakalpojums (pa nakti) no Čivitavekijas uz Kaljāri ar diviem pagarinājumiem nedēļā uz Arbataksu. |
| --- | --- |

uz Sardīniju: ikdienas pakalpojums (pa nakti) no Čivitavekijas uz Kaljāri ar diviem pagarinājumiem nedēļā uz Arbataksu.

| | Uz kontinentālo daļu: ikdienas pakalpojums (pa nakti) no Kaljāri uz Čivitavekiju ar diviem pagarinājumiem nedēļā uz Arbataksu. |
| --- | --- |

Uz kontinentālo daļu: ikdienas pakalpojums (pa nakti) no Kaljāri uz Čivitavekiju ar diviem pagarinājumiem nedēļā uz Arbataksu.

Termoli–Tremiti salas (visu gadu):

Termoli–Tremiti salas

| | ikdienas pakalpojums no abām ostām un divi papildu savienojumi nedēļā no abām ostām. Viens savienojums nedēļā bīstamu preču pārvadāšanai. Karstajā sezonā viens papildu savienojums nedēļā. |
| --- | --- |

ikdienas pakalpojums no abām ostām un divi papildu savienojumi nedēļā no abām ostām. Viens savienojums nedēļā bīstamu preču pārvadāšanai. Karstajā sezonā viens papildu savienojums nedēļā.

| (102) | CIN nodrošinās pakalpojumus maršrutos Neapole–Palermo, Dženova–Portotorresa, Čivitavekija–Olbija uz komerciāliem pamatiem karstajā sezonā. Jaunās konvencijas A pielikumā ir sīki izklāstīts, kā jānodrošina pakalpojumi katrā no 3. tabulā norādītajiem maršrutiem (piemēram, kuģu veids, izbraukšanas laiks dažiem maršrutiem utt.). Turklāt tarifi, ko iekasē no lietotājiem (respektīvi, salu iedzīvotājiem un citiem pasažieriem), nevar pārsniegt ierobežojumus, kas noteikti jaunās konvencijas 6. pantā un sīki izklāstīti minētajā A pielikumā. |
| --- | --- |

(102)

CIN nodrošinās pakalpojumus maršrutos Neapole–Palermo, Dženova–Portotorresa, Čivitavekija–Olbija uz komerciāliem pamatiem karstajā sezonā. Jaunās konvencijas A pielikumā ir sīki izklāstīts, kā jānodrošina pakalpojumi katrā no 3. tabulā norādītajiem maršrutiem (piemēram, kuģu veids, izbraukšanas laiks dažiem maršrutiem utt.). Turklāt tarifi, ko iekasē no lietotājiem (respektīvi, salu iedzīvotājiem un citiem pasažieriem), nevar pārsniegt ierobežojumus, kas noteikti jaunās konvencijas 6. pantā un sīki izklāstīti minētajā A pielikumā.

CIN

| (103) | Ar 2013. gada 7. novembra vēstuli CIN pieteicās ekonomiskā un finansiālā līdzsvara apstākļu pārskatīšanai, kā paredzēts jaunās konvencijas 9. pantā (sk. 107. apsvērumu). Uz šā pamata Itālijas Infrastruktūras un satiksmes ministrija un CIN2014. gada 7. augustā vienojās par vairākiem grozījumiem 2012. gada 18. jūlija konvencijā. Lai atjaunotu darbību ekonomiskā un finansiālā līdzsvara apstākļus, vienošanās par grozījumiem paredzēja, ka:






  — | jauktu pakalpojumu maršruts Trapāni–Kaljāri tiek atcelts, |
| --- | --- | --- |

(103)

Ar 2013. gada 7. novembra vēstuli CIN pieteicās ekonomiskā un finansiālā līdzsvara apstākļu pārskatīšanai, kā paredzēts jaunās konvencijas 9. pantā (sk. 107. apsvērumu). Uz šā pamata Itālijas Infrastruktūras un satiksmes ministrija un CIN2014. gada 7. augustā vienojās par vairākiem grozījumiem 2012. gada 18. jūlija konvencijā. Lai atjaunotu darbību ekonomiskā un finansiālā līdzsvara apstākļus, vienošanās par grozījumiem paredzēja, ka:

CIN

CIN

—

jauktu pakalpojumu maršruts Trapāni–Kaljāri tiek atcelts,

| — | kravu pārvadājumu maršruts Neapole–Kaljāri tiek atcelts, |
| --- | --- |

—

kravu pārvadājumu maršruts Neapole–Kaljāri tiek atcelts,

| — | kravu pārvadājumu maršruts Ravenna–Katānija tiem mainīts, lai varētu izbraukt vai nu no Ravennas, vai no Venēcijas vai Monfalkones uz Katāniju ar iespēju piestāt Brindizi un otrādi, |
| --- | --- |

—

kravu pārvadājumu maršruts Ravenna–Katānija tiem mainīts, lai varētu izbraukt vai nu no Ravennas, vai no Venēcijas vai Monfalkones uz Katāniju ar iespēju piestāt Brindizi un otrādi,

| — | kravu pārvadājumu maršruti (atbilstoši grozījumiem) vairs nav jāapkalpo noteiktos gada periodos (51) (galvenokārt valsts svētku un brīvdienu periodos), |
| --- | --- |

—

kravu pārvadājumu maršruti (atbilstoši grozījumiem) vairs nav jāapkalpo noteiktos gada periodos (51) (galvenokārt valsts svētku un brīvdienu periodos),

51

| — | Tiek mainīts pakalpojumu biežums un minimālais biežums dažos maršrutos. Būtiskākās izmaiņas ir šādas:






  a) | jauktu pakalpojumu maršrutā Dženova–Olbija–Arbataksa tiek atcelts savienojums uz Arbataksu klusajā sezonā (taču tas tiek saglabāts karstajā sezonā); |
| --- | --- | --- |

—

Tiek mainīts pakalpojumu biežums un minimālais biežums dažos maršrutos. Būtiskākās izmaiņas ir šādas:

a)

jauktu pakalpojumu maršrutā Dženova–Olbija–Arbataksa tiek atcelts savienojums uz Arbataksu klusajā sezonā (taču tas tiek saglabāts karstajā sezonā);

| b) | jauktu pakalpojumu maršrutā Čivitavekija–Kaljāri–Arbataksa biežums klusajā sezonā tiek samazināts no ikdienas braucieniem līdz trīs izbraukšanām nedēļā ar diviem savienojumiem nedēļā uz Arbataksu bez izmaiņām karstajā sezonā; |
| --- | --- |

b)

jauktu pakalpojumu maršrutā Čivitavekija–Kaljāri–Arbataksa biežums klusajā sezonā tiek samazināts no ikdienas braucieniem līdz trīs izbraukšanām nedēļā ar diviem savienojumiem nedēļā uz Arbataksu bez izmaiņām karstajā sezonā;

| c) | jauktu pakalpojumu maršrutā Neapole–Kaljāri biežums klusajā sezonā tiek palielināts no vienas līdz divām izbraukšanām nedēļā bez izmaiņām karstajā sezonā; |
| --- | --- |

c)

jauktu pakalpojumu maršrutā Neapole–Kaljāri biežums klusajā sezonā tiek palielināts no vienas līdz divām izbraukšanām nedēļā bez izmaiņām karstajā sezonā;

| d) | jauktu pakalpojumu maršrutā Palermo–Kaljāri biežums karstajā sezonā tiek palielināts no vienas līdz divām izbraukšanām nedēļā bez izmaiņām klusajā sezonā; |
| --- | --- |

d)

jauktu pakalpojumu maršrutā Palermo–Kaljāri biežums karstajā sezonā tiek palielināts no vienas līdz divām izbraukšanām nedēļā bez izmaiņām klusajā sezonā;

| e) | kravu pārvadājumu maršrutā Livorno–Kaljāri biežums tiek mainīts no piecām izbraukšanām nedēļā uz četrām līdz sešām izbraukšanām nedēļā, |
| --- | --- |

e)

kravu pārvadājumu maršrutā Livorno–Kaljāri biežums tiek mainīts no piecām izbraukšanām nedēļā uz četrām līdz sešām izbraukšanām nedēļā,

| — | ikgadējās sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas maksimālā summa tiek saglabāta 72 685 642 EUR apmērā un to nekādos apstākļos nevar palielināt. |
| --- | --- |

—

ikgadējās sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas maksimālā summa tiek saglabāta 72 685 642 EUR apmērā un to nekādos apstākļos nevar palielināt.

2.3.4.3.   Ilgums

Ilgums

| (104) | Jaunā konvencija, kas parakstīta starp Itālijas valsti un CIN2012. gada 18. jūlijā, būs spēkā 8 gadus, un tādējādi tās darbības termiņš beigsies 2020. gada 18. jūlijā. |
| --- | --- |

(104)

Jaunā konvencija, kas parakstīta starp Itālijas valsti un CIN2012. gada 18. jūlijā, būs spēkā 8 gadus, un tādējādi tās darbības termiņš beigsies 2020. gada 18. jūlijā.

CIN

2.3.4.4.   Sabiedrisko pakalpojumu saistības

Sabiedrisko pakalpojumu saistības

| (105) | Sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas uzliktas CIN, attiecas uz jūras transporta savienojumiem, kas jānodrošina (sk. 101. apsvērumu), to kuģu veidu un ietilpību, kas piešķirti attiecīgajiem jūras maršrutiem, kuros jānodrošina pakalpojumi, rezerves kuģa pieejamību, lai nodrošinātu pakalpojumu nepārtrauktību, pakalpojumu biežumu un maksimālajiem tarifiem, kas iekasējami no pakalpojumu lietotājiem katrā no attiecīgajiem maršrutiem. |
| --- | --- |

(105)

Sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas uzliktas CIN, attiecas uz jūras transporta savienojumiem, kas jānodrošina (sk. 101. apsvērumu), to kuģu veidu un ietilpību, kas piešķirti attiecīgajiem jūras maršrutiem, kuros jānodrošina pakalpojumi, rezerves kuģa pieejamību, lai nodrošinātu pakalpojumu nepārtrauktību, pakalpojumu biežumu un maksimālajiem tarifiem, kas iekasējami no pakalpojumu lietotājiem katrā no attiecīgajiem maršrutiem.

CIN

2.3.4.5.   Kompensācija

Kompensācija

| (106) | Ikgadējās kompensācijas, kas jāsaņem CIN saskaņā ar jauno konvenciju, maksimālā summa ir 72 685 642 EUR. Kompensācijas summa jānosaka, pamatojoties uz metodiku, kas noteikta CIPE direktīvā (sk. 41.–51. apsvērumu). |
| --- | --- |

(106)

Ikgadējās kompensācijas, kas jāsaņem CIN saskaņā ar jauno konvenciju, maksimālā summa ir 72 685 642 EUR. Kompensācijas summa jānosaka, pamatojoties uz metodiku, kas noteikta CIPE direktīvā (sk. 41.–51. apsvērumu).

CIN

CIPE

| (107) | Jaunās konvencijas 8. pants paredz regulāri ik pēc trīs gadiem pārskatīt subsidēto darbību jomu, lai pārliecinātos, vai nav finansiālas nelīdzsvarotības. Turklāt jaunās konvencijas 9. pants nosaka, ka ļoti īpašos apstākļos, kad notiek negaidītas un strukturālas izmaiņas ieņēmumos vai izmaksās, un jebkurā gadījumā tikai pēc katra trīs gadu termiņa pirmā gada puses šādu pārskatīšanu var veikt agrāk (“drošības klauzula”). |
| --- | --- |

(107)

Jaunās konvencijas 8. pants paredz regulāri ik pēc trīs gadiem pārskatīt subsidēto darbību jomu, lai pārliecinātos, vai nav finansiālas nelīdzsvarotības. Turklāt jaunās konvencijas 9. pants nosaka, ka ļoti īpašos apstākļos, kad notiek negaidītas un strukturālas izmaiņas ieņēmumos vai izmaksās, un jebkurā gadījumā tikai pēc katra trīs gadu termiņa pirmā gada puses šādu pārskatīšanu var veikt agrāk (“drošības klauzula”).

2.3.5.   Pietauvošanās prioritāte

Pietauvošanās prioritāte

| (108) | 2009. gada likuma 19.ter panta 21. punktā bija noteikts, ka, lai garantētu teritoriālo nepārtrauktību ar salām un ņemot vērā to sabiedrisko pakalpojumu saistības, bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem, tostarp Tirrenia, jāpatur jau piešķirtā pietauvošanās un prioritāte jaunu laika nišu piešķiršanā atbilstoši procedūrām, ko noteikušas jūras iestādes, kuras izveidotas ar Itālijas Jūras kodeksa 1994. gada 28. janvāra Likumu Nr. 84. |
| --- | --- |

(108)

2009. gada likuma 19.ter panta 21. punktā bija noteikts, ka, lai garantētu teritoriālo nepārtrauktību ar salām un ņemot vērā to sabiedrisko pakalpojumu saistības, bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem, tostarp Tirrenia, jāpatur jau piešķirtā pietauvošanās un prioritāte jaunu laika nišu piešķiršanā atbilstoši procedūrām, ko noteikušas jūras iestādes, kuras izveidotas ar Itālijas Jūras kodeksa 1994. gada 28. janvāra Likumu Nr. 84.

ter

Tirrenia

Tirrenia

2.3.6.   Pasākumi, kas noteikti 2010. gada likumā

Pasākumi, kas noteikti 2010. gada likumā

| (109) | 2010. gada likumā bija noteikta iespēja bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem īslaicīgi izmantot finanšu resursus, kas jau atvēlēti (52) flotes atjaunošanai un modernizēšanai, lai apmierinātu steidzamās likvidācijas vajadzības. Tomēr Tirrenia grupas uzņēmumiem, kas izmantoja šo iespēju, bija jāpapildina šie speciālie līdzekļi, lai tie joprojām varētu veikt nepieciešamo modernizāciju saviem kuģiem. Šāda modernizācija bija nepieciešama, lai izpildītu jaunus starptautiskus drošības standartus, ievērojot 1996. gada Stokholmas vienošanos (53). |
| --- | --- |

(109)

2010. gada likumā bija noteikta iespēja bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem īslaicīgi izmantot finanšu resursus, kas jau atvēlēti (52) flotes atjaunošanai un modernizēšanai, lai apmierinātu steidzamās likvidācijas vajadzības. Tomēr Tirrenia grupas uzņēmumiem, kas izmantoja šo iespēju, bija jāpapildina šie speciālie līdzekļi, lai tie joprojām varētu veikt nepieciešamo modernizāciju saviem kuģiem. Šāda modernizācija bija nepieciešama, lai izpildītu jaunus starptautiskus drošības standartus, ievērojot 1996. gada Stokholmas vienošanos (53).

Tirrenia

52

Tirrenia

53

| (110) | Proti, lai samaksātu par visas Tirrenia grupas modernizāciju, no diviem mehānismiem (54) tika atlikti 23 750 000 EUR. No šīs summas 12 051 900 EUR tika noguldīti speciālā Banca Carige bankas kontā īpaši Tirrenia vajadzībām ar mērķi izmantot šos līdzekļus, kā sākotnēji iecerēts, t. i., lai veiktu vajadzīgos modernizācijas darbus nolūkā izpildīt starptautiskos drošības standartus. Tomēr 2010. gada 12. augustāBanca Carige no šā noguldījuma atskaitīja divas summas, ko Tirrenia tai bija parādā, par kopējo summu 4 657 005,35 EUR. Tāpēc Tirrenia faktiski izmantoja 2010. gada likumā noteikto iespēju flotes modernizācijai mērķiezīmētos līdzekļus izmantot likviditātes prasību izpildei, lai gan tam joprojām bija pienākums atmaksāt šo atbalstu Itālijas valstij, papildinot kontu, kas paredzēts modernizācijas darbiem. |
| --- | --- |

(110)

Proti, lai samaksātu par visas Tirrenia grupas modernizāciju, no diviem mehānismiem (54) tika atlikti 23 750 000 EUR. No šīs summas 12 051 900 EUR tika noguldīti speciālā Banca Carige bankas kontā īpaši Tirrenia vajadzībām ar mērķi izmantot šos līdzekļus, kā sākotnēji iecerēts, t. i., lai veiktu vajadzīgos modernizācijas darbus nolūkā izpildīt starptautiskos drošības standartus. Tomēr 2010. gada 12. augustāBanca Carige no šā noguldījuma atskaitīja divas summas, ko Tirrenia tai bija parādā, par kopējo summu 4 657 005,35 EUR. Tāpēc Tirrenia faktiski izmantoja 2010. gada likumā noteikto iespēju flotes modernizācijai mērķiezīmētos līdzekļus izmantot likviditātes prasību izpildei, lai gan tam joprojām bija pienākums atmaksāt šo atbalstu Itālijas valstij, papildinot kontu, kas paredzēts modernizācijas darbiem.

Tirrenia

54

Banca Carige

Tirrenia

Banca Carige

Tirrenia

Tirrenia

| (111) | Turklāt 2010. gada likuma 1. pants arī noteica:






  a) | sākotnējās konvencijas tiek pagarinātas no 2010. gada 1. oktobra līdz Tirrenia un Siremar privatizācijas procesu pabeigšanai (sk. arī 26. apsvērumu); |
| --- | --- | --- |

(111)

Turklāt 2010. gada likuma 1. pants arī noteica:

a)

sākotnējās konvencijas tiek pagarinātas no 2010. gada 1. oktobra līdz Tirrenia un Siremar privatizācijas procesu pabeigšanai (sk. arī 26. apsvērumu);

Tirrenia

Siremar

| b) | 19.ter pants Dekrētlikumā 135/2009, kas ar grozījumiem pārveidots par 2009. gada likumu, tiek grozīts, tajā iekļaujot 24.bis punktu. Saskaņā ar minēto punktu visiem oficiālajiem aktiem un darbībām, ko veic, īstenojot 2009. gada likuma 1.–15. punkta noteikumus, piemēro fiskālu atbrīvojumu. Minētie punkti attiecas uz jūras kabotāžas nozares liberalizāciju, privatizējot Tirrenia grupu, ieskaitot sagatavošanas posmu, t. i., reģionālo uzņēmumu nodošanu attiecīgajiem reģioniem; |
| --- | --- |

b)

19.ter pants Dekrētlikumā 135/2009, kas ar grozījumiem pārveidots par 2009. gada likumu, tiek grozīts, tajā iekļaujot 24.bis punktu. Saskaņā ar minēto punktu visiem oficiālajiem aktiem un darbībām, ko veic, īstenojot 2009. gada likuma 1.–15. punkta noteikumus, piemēro fiskālu atbrīvojumu. Minētie punkti attiecas uz jūras kabotāžas nozares liberalizāciju, privatizējot Tirrenia grupu, ieskaitot sagatavošanas posmu, t. i., reģionālo uzņēmumu nodošanu attiecīgajiem reģioniem;

ter

bis

Tirrenia

| c) | lai nodrošinātu sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību un atbalstītu bijušās Tirrenia grupas uzņēmumu privatizācijas procesu, attiecīgie reģioni var izmantot Fondo Aree Sottoutilizzate (“FAS”) (55) resursus atbilstoši 2009. gada 6. martaCIPE direktīvai Nr. 1/2009 (56). |
| --- | --- |

c)

lai nodrošinātu sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību un atbalstītu bijušās Tirrenia grupas uzņēmumu privatizācijas procesu, attiecīgie reģioni var izmantot Fondo Aree Sottoutilizzate (“FAS”) (55) resursus atbilstoši 2009. gada 6. martaCIPE direktīvai Nr. 1/2009 (56).

Tirrenia

Fondo Aree Sottoutilizzate

FAS

55

CIPE

56

2.4.   Pārkāpuma procedūra Nr. 2007/4609

Pārkāpuma procedūra Nr. 2007/4609

| (112) | Pēc iepriekšējas informācijas apmaiņas starp Komisijas dienestiem un Itālijas iestādēm Komisijas ģenerāldirektors, kurš atbild par enerģētiku un transportu, 2008. gada 19. decembrī nosūtīja Itālijai informācijas pieprasījumu. Minētais pieprasījums cita starpā attiecās uz pārskatu par toreizējiem sabiedrisko pakalpojumu maršrutiem un sabiedrisko pakalpojumu jomu, ko Itālija bija paredzējusi saskaņā ar ierosinātajām jaunajām konvencijām. Itālijai arī tika prasīts iesniegt sīkāku informāciju par privatizācijas plāniem attiecībā uz Tirrenia grupu. |
| --- | --- |

(112)

Pēc iepriekšējas informācijas apmaiņas starp Komisijas dienestiem un Itālijas iestādēm Komisijas ģenerāldirektors, kurš atbild par enerģētiku un transportu, 2008. gada 19. decembrī nosūtīja Itālijai informācijas pieprasījumu. Minētais pieprasījums cita starpā attiecās uz pārskatu par toreizējiem sabiedrisko pakalpojumu maršrutiem un sabiedrisko pakalpojumu jomu, ko Itālija bija paredzējusi saskaņā ar ierosinātajām jaunajām konvencijām. Itālijai arī tika prasīts iesniegt sīkāku informāciju par privatizācijas plāniem attiecībā uz Tirrenia grupu.

Tirrenia

| (113) | Itālijas iestādes 2009. gada 28. aprīļa vēstulē sniedza sīku atbildi uz Komisijas 2008. gada 19. decembra pieprasījumu. Minētajā vēstulē Itālija cita starpā:






  — | norādīja, ka sākotnējo konvenciju pagarināšana līdz 2009. gada 31. decembrim ir nepieciešama, lai sasniegtu jūras kabotāžas nozares liberalizāciju Itālijā, privatizējot Tirrenia grupu, |
| --- | --- | --- |

(113)

Itālijas iestādes 2009. gada 28. aprīļa vēstulē sniedza sīku atbildi uz Komisijas 2008. gada 19. decembra pieprasījumu. Minētajā vēstulē Itālija cita starpā:

—

norādīja, ka sākotnējo konvenciju pagarināšana līdz 2009. gada 31. decembrim ir nepieciešama, lai sasniegtu jūras kabotāžas nozares liberalizāciju Itālijā, privatizējot Tirrenia grupu,

Tirrenia

| — | argumentēja, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, kas piešķirta Tirrenia grupai, bija nepieciešama, lai nodrošinātu teritoriālo nepārtrauktību ar salām, nodrošinot jūras savienojumus, ko nevarēja apmierinoši nodrošināt privātie operatori tirgū, |
| --- | --- |

—

argumentēja, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, kas piešķirta Tirrenia grupai, bija nepieciešama, lai nodrošinātu teritoriālo nepārtrauktību ar salām, nodrošinot jūras savienojumus, ko nevarēja apmierinoši nodrošināt privātie operatori tirgū,

Tirrenia

| — | norādīja, ka 2009. gada 10. martā ir pabeigts pamatīgs maršrutu racionalizācijas process. Šajā procesā tika ņemti vērā attiecīgie sociālie, nodarbinātības un ekonomiskie aspekti, kā arī vajadzība nodrošināt būtiskus savienojumus teritoriālajai nepārtrauktībai, un tā ietvaros notika apspriedes ar attiecīgajiem sešiem reģioniem. Racionalizācijas rezultātā sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksas tika samazinātas par aptuveni 66 miljoniem EUR un tika atlaisti aptuveni 600 apkalpes locekļu visā Tirrenia grupā. Itālija arī atgādināja, ka 2009. gada racionalizācija papildināja agrākos centienus (kas īstenoti 2004., 2006. un 2008. gadā, lai samazinātu Tirrenia grupas sniegtos pakalpojumus), |
| --- | --- |

—

norādīja, ka 2009. gada 10. martā ir pabeigts pamatīgs maršrutu racionalizācijas process. Šajā procesā tika ņemti vērā attiecīgie sociālie, nodarbinātības un ekonomiskie aspekti, kā arī vajadzība nodrošināt būtiskus savienojumus teritoriālajai nepārtrauktībai, un tā ietvaros notika apspriedes ar attiecīgajiem sešiem reģioniem. Racionalizācijas rezultātā sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksas tika samazinātas par aptuveni 66 miljoniem EUR un tika atlaisti aptuveni 600 apkalpes locekļu visā Tirrenia grupā. Itālija arī atgādināja, ka 2009. gada racionalizācija papildināja agrākos centienus (kas īstenoti 2004., 2006. un 2008. gadā, lai samazinātu Tirrenia grupas sniegtos pakalpojumus),

Tirrenia

Tirrenia

| — | paskaidroja, ka racionalizācijas mērķi ir i) uzturēt savienojumus, kas nepieciešami teritoriālās nepārtrauktības nodrošināšanai ar un starp salām un kontinentālo daļu, un tiesības uz veselību, mācībām un mobilitāti, ii) racionalizēt savienojumus, kuros privāti operatori nodrošināja tādus pašus pakalpojumus tajā pašā laikposmā, ar līdzīgām kvalitātes un nepārtrauktības garantijām, un iii) racionalizēt vasaras un ātrgaitas savienojumus, kuros pārvadā tikai personas, |
| --- | --- |

—

paskaidroja, ka racionalizācijas mērķi ir i) uzturēt savienojumus, kas nepieciešami teritoriālās nepārtrauktības nodrošināšanai ar un starp salām un kontinentālo daļu, un tiesības uz veselību, mācībām un mobilitāti, ii) racionalizēt savienojumus, kuros privāti operatori nodrošināja tādus pašus pakalpojumus tajā pašā laikposmā, ar līdzīgām kvalitātes un nepārtrauktības garantijām, un iii) racionalizēt vasaras un ātrgaitas savienojumus, kuros pārvadā tikai personas,

| — | sniedza pārskatu par maršrutiem, kuros Tirrenia grupas uzņēmumi darbojās 2008. gadā, un samazināto maršrutu skaitu, kuros Tirrenia grupas uzņēmumi darbosies 2009. gadā. Saskaņā ar Itālijas iestādēm pēdējie minētie maršruti veido pamatu jaunajām konvencijām, kas jānoslēdz ar jaunajiem Tirrenia grupas uzņēmumu īpašniekiem. |
| --- | --- |

—

sniedza pārskatu par maršrutiem, kuros Tirrenia grupas uzņēmumi darbojās 2008. gadā, un samazināto maršrutu skaitu, kuros Tirrenia grupas uzņēmumi darbosies 2009. gadā. Saskaņā ar Itālijas iestādēm pēdējie minētie maršruti veido pamatu jaunajām konvencijām, kas jānoslēdz ar jaunajiem Tirrenia grupas uzņēmumu īpašniekiem.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

| (114) | Komisijas ģenerāldirektors, kurš atbild par enerģētiku un transportu, 2009. gada 21. decembrī nosūtīja Itālijas iestādēm vēstuli, kurā inter alia norādīja, ka:






  — | ņemot vērā jūras kabotāžas nozares kraso pārveidošanu Itālijā un ievērojamo sociālo ietekmi, kāda atbilstīgi Itālijas iestāžu viedoklim būtu bijusi privatizācijai, ja konkursa procedūra tiktu rīkota uz vienkārša sabiedrisko pakalpojumu līguma pamata, konkursa rīkošana par kuģniecības uzņēmumu, kam ir šādi līgumi, ir pieņemama – principā un izņēmuma kārtā –, lai nodrošinātu atbilstību Padomes Regulā (EEK) Nr. 3577/92 (57) (“Jūras kabotāžas regula”) noteiktajam Kopienas kuģu īpašnieku nediskriminācijas kritērijam, |
| --- | --- | --- |

(114)

Komisijas ģenerāldirektors, kurš atbild par enerģētiku un transportu, 2009. gada 21. decembrī nosūtīja Itālijas iestādēm vēstuli, kurā inter alia norādīja, ka:

inter alia

—

ņemot vērā jūras kabotāžas nozares kraso pārveidošanu Itālijā un ievērojamo sociālo ietekmi, kāda atbilstīgi Itālijas iestāžu viedoklim būtu bijusi privatizācijai, ja konkursa procedūra tiktu rīkota uz vienkārša sabiedrisko pakalpojumu līguma pamata, konkursa rīkošana par kuģniecības uzņēmumu, kam ir šādi līgumi, ir pieņemama – principā un izņēmuma kārtā –, lai nodrošinātu atbilstību Padomes Regulā (EEK) Nr. 3577/92 (57) (“Jūras kabotāžas regula”) noteiktajam Kopienas kuģu īpašnieku nediskriminācijas kritērijam,

57

| — | Sabiedrisko pakalpojumu kompensācija bija jāpiešķir tikai par tām līnijām, kurās citu operatoru nepārtraukta klātbūtne visu gadu ir ierobežota un tādējādi neapmierinoša, lai reaģētu uz tirgus vajadzībām. Šajā saistībā tika prasīti skaidrojumi par tirgus nepilnībām maršrutos Dženova–Portotorresa, Dženova–Olbija–Arbataksa un Čivitavekija–Olbija. Turklāt Itālijai tika prasīts paskaidrot, vai Tirrenia saņēma kompensāciju par pakalpojumu sniegšanu šajos trīs maršrutos karstajā sezonā. Tika arī uzdoti jautājumi par Caremar izmantotajām līnijām. Vēstulē arī tika norādīts, ka, pamatojoties uz Jūras kabotāžas regulu, pamatota var būt tikai vietējo (nevis starptautisko) līniju iekļaušana sabiedrisko pakalpojumu līgumā, |
| --- | --- |

—

Sabiedrisko pakalpojumu kompensācija bija jāpiešķir tikai par tām līnijām, kurās citu operatoru nepārtraukta klātbūtne visu gadu ir ierobežota un tādējādi neapmierinoša, lai reaģētu uz tirgus vajadzībām. Šajā saistībā tika prasīti skaidrojumi par tirgus nepilnībām maršrutos Dženova–Portotorresa, Dženova–Olbija–Arbataksa un Čivitavekija–Olbija. Turklāt Itālijai tika prasīts paskaidrot, vai Tirrenia saņēma kompensāciju par pakalpojumu sniegšanu šajos trīs maršrutos karstajā sezonā. Tika arī uzdoti jautājumi par Caremar izmantotajām līnijām. Vēstulē arī tika norādīts, ka, pamatojoties uz Jūras kabotāžas regulu, pamatota var būt tikai vietējo (nevis starptautisko) līniju iekļaušana sabiedrisko pakalpojumu līgumā,

Tirrenia

Caremar

| — | Tirrenia grupas sabiedrisko pakalpojumu līgumu termiņš beidzās 2008. gada 31. decembrī, un Itālijas plānotā privatizācija var būt noritējusi ilgāk, nekā paredzēts. Tāpēc vēstulē tika norādīts uz iespējamību, ka tiks nosūtīta oficiāla paziņojuma vēstule par nepareizu Jūras kabotāžas regulas īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Tirrenia grupas sabiedrisko pakalpojumu līgumu termiņš beidzās 2008. gada 31. decembrī, un Itālijas plānotā privatizācija var būt noritējusi ilgāk, nekā paredzēts. Tāpēc vēstulē tika norādīts uz iespējamību, ka tiks nosūtīta oficiāla paziņojuma vēstule par nepareizu Jūras kabotāžas regulas īstenošanu.

Tirrenia

| (115) | Itālijas iestādes 2010. gada 22. janvārī atbildēja uz Komisijas dienestu 2009. gada 21. decembra vēstuli. Savā vēstulē Itālijas iestādes:






  — | ņēma vērā, ka Komisija principā piekrita ierosinātajai pieejai attiecībā uz Tirrenia grupas privatizāciju ar jauniem sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, |
| --- | --- | --- |

(115)

Itālijas iestādes 2010. gada 22. janvārī atbildēja uz Komisijas dienestu 2009. gada 21. decembra vēstuli. Savā vēstulē Itālijas iestādes:

—

ņēma vērā, ka Komisija principā piekrita ierosinātajai pieejai attiecībā uz Tirrenia grupas privatizāciju ar jauniem sabiedrisko pakalpojumu līgumiem,

Tirrenia

| — | sniedza sīkus skaidrojumus par maršrutiem Dženova–Portotorresa, Dženova–Olbija–Arbataksa un Čivitavekija–Olbija, par kuriem Komisija bija uzdevusi vairākus jautājumus. Itālija arī apstiprināja, ka pakalpojumi maršrutos Dženova–Portotorresa un Čivitavekija–Olbija tiek nodrošināti tikai saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu klusajā sezonā, |
| --- | --- |

—

sniedza sīkus skaidrojumus par maršrutiem Dženova–Portotorresa, Dženova–Olbija–Arbataksa un Čivitavekija–Olbija, par kuriem Komisija bija uzdevusi vairākus jautājumus. Itālija arī apstiprināja, ka pakalpojumi maršrutos Dženova–Portotorresa un Čivitavekija–Olbija tiek nodrošināti tikai saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu klusajā sezonā,

| — | pieminēja, ka uzaicinājums izteikt ieinteresētību par Tirrenia (ieskaitot Siremar) pārdošanu bija publicēts 2009. gada 23. decembrī. Itālija norādīja, ka tā ir plānojusi pabeigt visas Tirrenia grupas privatizāciju līdz 2010. gada 30. septembrim, |
| --- | --- |

—

pieminēja, ka uzaicinājums izteikt ieinteresētību par Tirrenia (ieskaitot Siremar) pārdošanu bija publicēts 2009. gada 23. decembrī. Itālija norādīja, ka tā ir plānojusi pabeigt visas Tirrenia grupas privatizāciju līdz 2010. gada 30. septembrim,

Tirrenia

Siremar

Tirrenia

| — | lūdza, lai Komisija skaidri apstiprina, vai sniegtie argumenti par tirgus nepilnībām ir pietiekami. |
| --- | --- |

—

lūdza, lai Komisija skaidri apstiprina, vai sniegtie argumenti par tirgus nepilnībām ir pietiekami.

| (116) | Komisija 2010. gada 29. janvārī (58) nosūtīja oficiālu paziņojuma vēstuli par nepareizu Jūras kabotāžas regulas īstenošanu. Minētajā vēstulē Komisija atgādināja, ka regula nosaka, ka tad, ja dalībvalsts noslēdz sabiedrisko pakalpojumu līgumus vai uzliek pienākumu sniegt sabiedriskos pakalpojumus, to dara, nediskriminējot nevienu Kopienas kuģu īpašnieku. Saskaņā ar regulas 4. panta 3. punktu sabiedrisko pakalpojumu līgumi var palikt spēkā līdz attiecīgā līguma termiņa izbeigšanās dienai. Tomēr Komisija ievēroja, ka Tirrenia grupas uzņēmumi turpināja sniegt jūras transporta pakalpojumus pēc attiecīgo sabiedrisko pakalpojumu līgumu (sākotnējo konvenciju) termiņa beigām. Proti, minēto konvenciju termiņam bija jābeidzas 2008. gada beigās, bet Itālija tās atkārtoti pagarināja. Tāpēc Komisija aicināja Itālijas iestādes iesniegt to apsvērumus. |
| --- | --- |

(116)

Komisija 2010. gada 29. janvārī (58) nosūtīja oficiālu paziņojuma vēstuli par nepareizu Jūras kabotāžas regulas īstenošanu. Minētajā vēstulē Komisija atgādināja, ka regula nosaka, ka tad, ja dalībvalsts noslēdz sabiedrisko pakalpojumu līgumus vai uzliek pienākumu sniegt sabiedriskos pakalpojumus, to dara, nediskriminējot nevienu Kopienas kuģu īpašnieku. Saskaņā ar regulas 4. panta 3. punktu sabiedrisko pakalpojumu līgumi var palikt spēkā līdz attiecīgā līguma termiņa izbeigšanās dienai. Tomēr Komisija ievēroja, ka Tirrenia grupas uzņēmumi turpināja sniegt jūras transporta pakalpojumus pēc attiecīgo sabiedrisko pakalpojumu līgumu (sākotnējo konvenciju) termiņa beigām. Proti, minēto konvenciju termiņam bija jābeidzas 2008. gada beigās, bet Itālija tās atkārtoti pagarināja. Tāpēc Komisija aicināja Itālijas iestādes iesniegt to apsvērumus.

58

Tirrenia

| (117) | 2010. gada 29. janvārī arī Komisijas ģenerāldirektors, kurš atbild par enerģētiku un transportu, atbildēja uz Itālijas iestāžu 2010. gada 22. janvāra vēstuli. Ģenerāldirektors uzsvēra, ka viņa atbilde attiecas tikai uz atbilstību Jūras kabotāžas regulai, nevis uz valsts atbalsta jautājumiem. Šajā kontekstā ģenerāldirektors norādīja, ka pamatojumi, kas sniegti attiecībā uz līnijām Dženova–Portotorresa, Dženova–Olbija–Arbataksa un Čivitavekija–Olbija, ir pietiekami, lai kliedētu iepriekš paustās bažas. Turklāt ģenerāldirektors ar gandarījumu atzīmēja, ka pēc viņa iepriekšēja pieprasījuma Itālija bija svītrojusi starptautisku savienojumu no jaunās konvencijas projekta attiecībā uz Tirrenia. Attiecībā uz uzdotajiem jautājumiem par maršrutiem, ko nodrošina Caremar, pamatojumi tika uzskatīti par apmierinošiem tikai attiecībā uz daļu no šiem maršrutiem. Tāpēc Itālijai tika prasīts sniegt papildu skaidrojumus par dažiem Caremar maršrutiem. Ģenerāldirektors atgādināja, ka sabiedrisko pakalpojumu līgumi var attiekties tikai uz maršrutiem, attiecībā uz kuriem pastāv tirgus nepilnības. |
| --- | --- |

(117)

2010. gada 29. janvārī arī Komisijas ģenerāldirektors, kurš atbild par enerģētiku un transportu, atbildēja uz Itālijas iestāžu 2010. gada 22. janvāra vēstuli. Ģenerāldirektors uzsvēra, ka viņa atbilde attiecas tikai uz atbilstību Jūras kabotāžas regulai, nevis uz valsts atbalsta jautājumiem. Šajā kontekstā ģenerāldirektors norādīja, ka pamatojumi, kas sniegti attiecībā uz līnijām Dženova–Portotorresa, Dženova–Olbija–Arbataksa un Čivitavekija–Olbija, ir pietiekami, lai kliedētu iepriekš paustās bažas. Turklāt ģenerāldirektors ar gandarījumu atzīmēja, ka pēc viņa iepriekšēja pieprasījuma Itālija bija svītrojusi starptautisku savienojumu no jaunās konvencijas projekta attiecībā uz Tirrenia. Attiecībā uz uzdotajiem jautājumiem par maršrutiem, ko nodrošina Caremar, pamatojumi tika uzskatīti par apmierinošiem tikai attiecībā uz daļu no šiem maršrutiem. Tāpēc Itālijai tika prasīts sniegt papildu skaidrojumus par dažiem Caremar maršrutiem. Ģenerāldirektors atgādināja, ka sabiedrisko pakalpojumu līgumi var attiekties tikai uz maršrutiem, attiecībā uz kuriem pastāv tirgus nepilnības.

Tirrenia

Caremar

Caremar

| (118) | Itālijas iestādes 2010. gada 29. martā atbildēja uz Komisijas 2010. gada 29. janvāra oficiālo paziņojuma vēstuli. Savā atbildē Itālijas iestādes:






  — | atgādināja, ka Komisijas dienesti to 2009. gada 21. decembra vēstulē (sk. 114. apsvērumu) principā bija piekrituši Tirrenia grupas privatizācijai, sasaistot uzņēmumus ar jauniem sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, |
| --- | --- | --- |

(118)

Itālijas iestādes 2010. gada 29. martā atbildēja uz Komisijas 2010. gada 29. janvāra oficiālo paziņojuma vēstuli. Savā atbildē Itālijas iestādes:

—

atgādināja, ka Komisijas dienesti to 2009. gada 21. decembra vēstulē (sk. 114. apsvērumu) principā bija piekrituši Tirrenia grupas privatizācijai, sasaistot uzņēmumus ar jauniem sabiedrisko pakalpojumu līgumiem,

Tirrenia

| — | norādīja, ka sākotnējo konvenciju pagarināšana bija pamatota tikai ar vajadzību nodrošināt jūras sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību līdz attiecīgā privatizācijas procesa pabeigšanai, |
| --- | --- |

—

norādīja, ka sākotnējo konvenciju pagarināšana bija pamatota tikai ar vajadzību nodrošināt jūras sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību līdz attiecīgā privatizācijas procesa pabeigšanai,

| — | apstiprināja savu nodomu īstenot privatizācijas procesu līdz 2010. gada 30. septembrim, lai līdz minētajam datumam liberalizētu jūras kabotāžas nozari, |
| --- | --- |

—

apstiprināja savu nodomu īstenot privatizācijas procesu līdz 2010. gada 30. septembrim, lai līdz minētajam datumam liberalizētu jūras kabotāžas nozari,

| — | sniedza pārskatu par privatizācijas procesu attiecībā uz Tirrenia (ieskaitot Siremar). Itālija jo īpaši norādīja, ka pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību publicēšanas līdz 2010. gada 19. februārim 19 subjekti bija iesnieguši 16 paziņojumus par ieinteresētību. Uzticamības pārbaudes posma ietvaros 2010. gada 22. martā tika atvērta datu telpa, kas paliks atvērta līdz 2010. gada maija beigām. Tolaik Itālija prognozēja, ka pārdošanas līgumu varētu parakstīt līdz 2010. gada jūlija vidum un ka īpašumtiesības tiks nodotas līdz 2010. gada septembrim, |
| --- | --- |

—

sniedza pārskatu par privatizācijas procesu attiecībā uz Tirrenia (ieskaitot Siremar). Itālija jo īpaši norādīja, ka pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību publicēšanas līdz 2010. gada 19. februārim 19 subjekti bija iesnieguši 16 paziņojumus par ieinteresētību. Uzticamības pārbaudes posma ietvaros 2010. gada 22. martā tika atvērta datu telpa, kas paliks atvērta līdz 2010. gada maija beigām. Tolaik Itālija prognozēja, ka pārdošanas līgumu varētu parakstīt līdz 2010. gada jūlija vidum un ka īpašumtiesības tiks nodotas līdz 2010. gada septembrim,

Tirrenia

Siremar

| — | precizēja, ka konkursa procedūrā attiecībā uz Toremar nākamajos procedūras posmos piedalīsies 11 ieinteresētās personas, |
| --- | --- |

—

precizēja, ka konkursa procedūrā attiecībā uz Toremar nākamajos procedūras posmos piedalīsies 11 ieinteresētās personas,

Toremar

| — | norādīja, ka pastāvīgā nenoteiktība, kas rodas pārkāpuma procedūras turpināšanas dēļ, var apdraudēt privatizācijas procesu un arī negatīvi ietekmēt konkursā piedāvāto uzņēmumu vērtību, |
| --- | --- |

—

norādīja, ka pastāvīgā nenoteiktība, kas rodas pārkāpuma procedūras turpināšanas dēļ, var apdraudēt privatizācijas procesu un arī negatīvi ietekmēt konkursā piedāvāto uzņēmumu vērtību,

| — | piedāvāja pilnībā sadarboties ar Komisiju, lai kliedētu atlikušās bažas saistībā ar pārkāpuma procedūru un iespējamiem valsts atbalsta jautājumiem. |
| --- | --- |

—

piedāvāja pilnībā sadarboties ar Komisiju, lai kliedētu atlikušās bažas saistībā ar pārkāpuma procedūru un iespējamiem valsts atbalsta jautājumiem.

| (119) | Itālijas iestādes 2010. gada 10. septembrīad hoc sanāksmes laikā informēja Komisiju, ka Tirrenia un Siremar privatizācijas procedūra ir atcelta galīgajā posmā un ka līdz ar to termiņš – 30. septembris – netiks ievērots. Itālijas iestādes turklāt paziņoja, ka arī konkursa procedūras saistībā ar Caremar, Saremar, Siremar un Toremar līgumiem ir aizkavētas. Vēlāk ar 2010. gada 1. oktobra Likumu Nr. 163 sākotnējās konvencijas tika vēlreiz pagarinātas līdz Tirrenia un Siremar privatizācijas procesu pabeigšanai (sk. arī 26. apsvērumu). |
| --- | --- |

(119)

Itālijas iestādes 2010. gada 10. septembrīad hoc sanāksmes laikā informēja Komisiju, ka Tirrenia un Siremar privatizācijas procedūra ir atcelta galīgajā posmā un ka līdz ar to termiņš – 30. septembris – netiks ievērots. Itālijas iestādes turklāt paziņoja, ka arī konkursa procedūras saistībā ar Caremar, Saremar, Siremar un Toremar līgumiem ir aizkavētas. Vēlāk ar 2010. gada 1. oktobra Likumu Nr. 163 sākotnējās konvencijas tika vēlreiz pagarinātas līdz Tirrenia un Siremar privatizācijas procesu pabeigšanai (sk. arī 26. apsvērumu).

ad hoc

Tirrenia

Siremar

Caremar

Saremar

Siremar

Toremar

Tirrenia

Siremar

| (120) | Ņemot vērā šīs norises, Komisija 2010. gada 24. novembrī pieņēma papildu oficiāla paziņojuma vēstuli. Minētajā vēstulē Komisija:






  — | atzīmēja, ka sākotnējās Tirrenia, Siremar, Caremar, Saremar un Toremar konvencijas tika pagarinātas automātiski un bez konkursa procedūras, |
| --- | --- | --- |

(120)

Ņemot vērā šīs norises, Komisija 2010. gada 24. novembrī pieņēma papildu oficiāla paziņojuma vēstuli. Minētajā vēstulē Komisija:

—

atzīmēja, ka sākotnējās Tirrenia, Siremar, Caremar, Saremar un Toremar konvencijas tika pagarinātas automātiski un bez konkursa procedūras,

Tirrenia

Siremar

Caremar

Saremar

Toremar

| — | norādīja, ka attiecīgos valsts pasūtījumus līgumus turpina piemērot, tomēr ne attiecībā uz Tirrenia, ne Siremar, ne Caremar, ne Saremar vai Toremar nav pabeigta konkursa procedūra, |
| --- | --- |

—

norādīja, ka attiecīgos valsts pasūtījumus līgumus turpina piemērot, tomēr ne attiecībā uz Tirrenia, ne Siremar, ne Caremar, ne Saremar vai Toremar nav pabeigta konkursa procedūra,

Tirrenia

Siremar

Caremar

Saremar

Toremar

| — | norādīja, ka tā patur tiesības nepieciešamības gadījumā izdot argumentētu atzinumu (ņemot vērā piezīmes, ko Itālija varētu iesniegt). |
| --- | --- |

—

norādīja, ka tā patur tiesības nepieciešamības gadījumā izdot argumentētu atzinumu (ņemot vērā piezīmes, ko Itālija varētu iesniegt).

| (121) | Komisija 2012. gada 21. jūnijā pieņēma argumentētu atzinumu par bijušās Tirrenia grupas trīs uzņēmumu (Caremar, Laziomar un Saremar) privatizācijas kavēšanu. Tā kā pārējo trīs uzņēmumu (Tirrenia, Toremar un Siremar) konkursa procedūras bija pabeigtas 2011. gada gaitā (59), argumentētais atzinums neattiecās uz šiem uzņēmumiem. Komisija norādīja, ka Itālija nebija rīkojusi konkursa procedūras sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai attiecībā uz jūras kabotāžu, ko nodrošināja uzņēmumi Caremar, Laziomar un Saremar, vairāk nekā trīs gadus pēc attiecīgo sākotnējo konvenciju parastā termiņa beigām. Minētās konvencijas tika pagarinātas automātiski un uz nenoteiktu laiku, tādējādi liedzot citiem Kopienas kuģu īpašniekiem konkurēt par šo līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu. |
| --- | --- |

(121)

Komisija 2012. gada 21. jūnijā pieņēma argumentētu atzinumu par bijušās Tirrenia grupas trīs uzņēmumu (Caremar, Laziomar un Saremar) privatizācijas kavēšanu. Tā kā pārējo trīs uzņēmumu (Tirrenia, Toremar un Siremar) konkursa procedūras bija pabeigtas 2011. gada gaitā (59), argumentētais atzinums neattiecās uz šiem uzņēmumiem. Komisija norādīja, ka Itālija nebija rīkojusi konkursa procedūras sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai attiecībā uz jūras kabotāžu, ko nodrošināja uzņēmumi Caremar, Laziomar un Saremar, vairāk nekā trīs gadus pēc attiecīgo sākotnējo konvenciju parastā termiņa beigām. Minētās konvencijas tika pagarinātas automātiski un uz nenoteiktu laiku, tādējādi liedzot citiem Kopienas kuģu īpašniekiem konkurēt par šo līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu.

Tirrenia

Caremar

Laziomar

Saremar

Tirrenia

Toremar

Siremar

59

Caremar

Laziomar

Saremar

| (122) | Itālijas iestādes 2012. gada 8. augustā atbildēja uz argumentēto atzinumu, norādot, ka paziņojumi par konkursa procedūrām to uzņēmumu nodošanai, kuriem ir jauni sabiedrisko pakalpojumu līgumi, tika vai tiks publicēti ES Oficiālajā Vēstnesī. Konkrētāk, paziņojums par Caremar tika publicēts 2012. gada 20. jūlijā, un paziņojums par Laziomar tika nosūtīts publicēšanai 2012. gada 1. augustā. Visbeidzot, attiecībā uz Saremar2012. gada 2. augustā tika pieņemts likums, kas noteica, ka šāds paziņojums jāpublicē līdz 2012. gada 2. oktobrim. |
| --- | --- |

(122)

Itālijas iestādes 2012. gada 8. augustā atbildēja uz argumentēto atzinumu, norādot, ka paziņojumi par konkursa procedūrām to uzņēmumu nodošanai, kuriem ir jauni sabiedrisko pakalpojumu līgumi, tika vai tiks publicēti ES Oficiālajā Vēstnesī. Konkrētāk, paziņojums par Caremar tika publicēts 2012. gada 20. jūlijā, un paziņojums par Laziomar tika nosūtīts publicēšanai 2012. gada 1. augustā. Visbeidzot, attiecībā uz Saremar2012. gada 2. augustā tika pieņemts likums, kas noteica, ka šāds paziņojums jāpublicē līdz 2012. gada 2. oktobrim.

ES Oficiālajā Vēstnesī

Caremar

Laziomar

Saremar

| (123) | Compagnia Laziale di Navigazione2014. gada 13. janvārī kļuva par Laziomar jauno īpašnieku un parakstīja desmit gadu sabiedrisko pakalpojumu līgumu par savienojumiem ar Poncas salu arhipelāgu. ATI SNAV-Rifim2015. gada 16. jūlijā pārņēma īpašumtiesības uz Caremar, un tam tika piešķirts deviņu gadu sabiedrisko pakalpojumu līgums. Visbeidzot, saskaņā ar 2014. gada lēmumu Saremar tika nodots likvidācijai, un 2016. gada martā sabiedrisko pakalpojumu līguma slēgšanas tiesības par maršrutiem starp Sardīniju un mazajām salām tika piešķirtas Delcomar. |
| --- | --- |

(123)

Compagnia Laziale di Navigazione2014. gada 13. janvārī kļuva par Laziomar jauno īpašnieku un parakstīja desmit gadu sabiedrisko pakalpojumu līgumu par savienojumiem ar Poncas salu arhipelāgu. ATI SNAV-Rifim2015. gada 16. jūlijā pārņēma īpašumtiesības uz Caremar, un tam tika piešķirts deviņu gadu sabiedrisko pakalpojumu līgums. Visbeidzot, saskaņā ar 2014. gada lēmumu Saremar tika nodots likvidācijai, un 2016. gada martā sabiedrisko pakalpojumu līguma slēgšanas tiesības par maršrutiem starp Sardīniju un mazajām salām tika piešķirtas Delcomar.

Compagnia Laziale di Navigazione

Laziomar

ATI SNAV-Rifim

Caremar

Saremar

Delcomar

| (124) | Itālijas iestādes ar 2016. gada 15. jūlija vēstuli informēja Komisiju, ka visu bijušās Tirrenia grupas uzņēmumu privatizācija ir pabeigta. Komisija 2016. gada 8. decembrī nolēma slēgt izmeklēšanas procedūru. |
| --- | --- |

(124)

Itālijas iestādes ar 2016. gada 15. jūlija vēstuli informēja Komisiju, ka visu bijušās Tirrenia grupas uzņēmumu privatizācija ir pabeigta. Komisija 2016. gada 8. decembrī nolēma slēgt izmeklēšanas procedūru.

Tirrenia

3.   PROCEDŪRAS SĀKŠANAS UN PAPLAŠINĀŠANAS PAMATOJUMS

PROCEDŪRAS SĀKŠANAS UN PAPLAŠINĀŠANAS PAMATOJUMS

3.1.   Sākotnējās starp valsti un Tirrenia noslēgtās konvencijas pagarināšana

Sākotnējās starp valsti un Tirrenia

3.1.1.   Altmark kritēriju ievērošana un atbalsta esība

Altmark kritēriju ievērošana un atbalsta esība

| (125) | Komisija savā 2011. gada lēmumā pauda sākotnējo viedokli, ka sabiedrisko pakalpojumu saistību definīcija nav pietiekami skaidra, tāpēc Komisija nevar izdarīt galīgu secinājumu par to, vai definīcijā ir acīmredzama kļūda. Komisijai jo īpaši nebija pilnīga priekšstata par faktiskajām saistībām, kas noteiktas Tirrenia attiecībā uz pakalpojumu sniegšanu attiecīgajos maršrutos, salīdzinājumā ar pakalpojumiem, ko dažos no šiem maršrutiem piedāvāja konkurenti. Turklāt Komisijai bija šaubas par to, vai kravu pārvadājumu maršrutus, kuros darbojās Tirrenia, var uzskatīt par tādiem, kuru mērķis ir apmierināt vispārējas ekonomiskas intereses Savienības tiesību aktu nozīmē. |
| --- | --- |

(125)

Komisija savā 2011. gada lēmumā pauda sākotnējo viedokli, ka sabiedrisko pakalpojumu saistību definīcija nav pietiekami skaidra, tāpēc Komisija nevar izdarīt galīgu secinājumu par to, vai definīcijā ir acīmredzama kļūda. Komisijai jo īpaši nebija pilnīga priekšstata par faktiskajām saistībām, kas noteiktas Tirrenia attiecībā uz pakalpojumu sniegšanu attiecīgajos maršrutos, salīdzinājumā ar pakalpojumiem, ko dažos no šiem maršrutiem piedāvāja konkurenti. Turklāt Komisijai bija šaubas par to, vai kravu pārvadājumu maršrutus, kuros darbojās Tirrenia, var uzskatīt par tādiem, kuru mērķis ir apmierināt vispārējas ekonomiskas intereses Savienības tiesību aktu nozīmē.

Tirrenia

Tirrenia

| (126) | Komisija sākotnēji uzskatīja, ka Altmark sprieduma (60) otrais kritērijs ir izpildīts, jo parametri, uz kuru pamata tika aprēķināta kompensācija, bija noteikti iepriekš un atbilda pārredzamības prasībām. Komisija jo īpaši atzīmēja, ka minētie parametri ir aprakstīti sākotnējā konvencijā (par kompensāciju attiecībā uz 2009. gadu) un CIPE direktīvā (par kompensāciju no 2010. gada). |
| --- | --- |

(126)

Komisija sākotnēji uzskatīja, ka Altmark sprieduma (60) otrais kritērijs ir izpildīts, jo parametri, uz kuru pamata tika aprēķināta kompensācija, bija noteikti iepriekš un atbilda pārredzamības prasībām. Komisija jo īpaši atzīmēja, ka minētie parametri ir aprakstīti sākotnējā konvencijā (par kompensāciju attiecībā uz 2009. gadu) un CIPE direktīvā (par kompensāciju no 2010. gada).

Altmark

60

CIPE

| (127) | Tomēr Komisija uzskatīja, ka trešais Altmark kritērijs nav izpildīts un ka operatoriem var būt piešķirtas pārāk lielas kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu veikšanu. Komisija jo īpaši pauda šaubas par to, vai 6,5 % riska prēmija, kas piemērojama no 2010. gada, atspoguļo atbilstošu riska līmeni, jo prima facie Tirrenia neuzņēmās riskus, ko parasti uzņemas šādu pakalpojumu sniegšanā. |
| --- | --- |

(127)

Tomēr Komisija uzskatīja, ka trešais Altmark kritērijs nav izpildīts un ka operatoriem var būt piešķirtas pārāk lielas kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu veikšanu. Komisija jo īpaši pauda šaubas par to, vai 6,5 % riska prēmija, kas piemērojama no 2010. gada, atspoguļo atbilstošu riska līmeni, jo prima facie Tirrenia neuzņēmās riskus, ko parasti uzņemas šādu pakalpojumu sniegšanā.

Altmark

prima facie Tirrenia

| (128) | Komisija arī pauda sākotnējo viedokli, ka ceturtais Altmark kritērijs nav izpildīts, ciktāl par sākotnējās konvencijas pagarināšanu netika rīkots konkurss. Turklāt Komisija norādīja, ka tā nav saņēmusi pierādījumus, kas pamatotu argumentu, ka Tirrenia faktiski sniedza attiecīgos pakalpojumus par sabiedrībai viszemāko cenu. |
| --- | --- |

(128)

Komisija arī pauda sākotnējo viedokli, ka ceturtais Altmark kritērijs nav izpildīts, ciktāl par sākotnējās konvencijas pagarināšanu netika rīkots konkurss. Turklāt Komisija norādīja, ka tā nav saņēmusi pierādījumus, kas pamatotu argumentu, ka Tirrenia faktiski sniedza attiecīgos pakalpojumus par sabiedrībai viszemāko cenu.

Altmark

Tirrenia

| (129) | Tāpēc Komisija 2011. gada lēmumā nonāca pie sākotnējā secinājuma, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, kas izmaksātas Tirrenia 2009.–2011. gadā, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Komisija arī uzskatīja, ka minētais atbalsts būtu jāuzskata par jaunu atbalstu. |
| --- | --- |

(129)

Tāpēc Komisija 2011. gada lēmumā nonāca pie sākotnējā secinājuma, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, kas izmaksātas Tirrenia 2009.–2011. gadā, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Komisija arī uzskatīja, ka minētais atbalsts būtu jāuzskata par jaunu atbalstu.

Tirrenia

| (130) | Komisija 2012. gada lēmumā uzskatīja, ka, ciktāl visi nosacījumi nav mainījušies 2012. gadā un līdz jaunās konvencijas spēkā stāšanās dienai, arī kompensācija, kas piešķirta Tirrenia kopš 2012. gada 1. janvāra sākotnējās konvencijas turpmākā pagarinājuma ietvaros, ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(130)

Komisija 2012. gada lēmumā uzskatīja, ka, ciktāl visi nosacījumi nav mainījušies 2012. gadā un līdz jaunās konvencijas spēkā stāšanās dienai, arī kompensācija, kas piešķirta Tirrenia kopš 2012. gada 1. janvāra sākotnējās konvencijas turpmākā pagarinājuma ietvaros, ir valsts atbalsts.

Tirrenia

3.1.2.   Saderība

Saderība

| (131) | Komisija 2011. gada lēmumā pauda sākotnējo viedokli, ka uz sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju par 2009.–2011. gadu neattiecas ne Komisijas Lēmums 2005/842/EK (61) (2005. gada VTNP lēmums), ne 2005. gada VTNP nostādnes (62). Tāpēc Komisija šo pasākumu novērtēja tieši saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu un konstatēja, ka tai ir šaubas par to, vai ir izpildīti piemērojamie atbilstības nosacījumi. |
| --- | --- |

(131)

Komisija 2011. gada lēmumā pauda sākotnējo viedokli, ka uz sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju par 2009.–2011. gadu neattiecas ne Komisijas Lēmums 2005/842/EK (61) (2005. gada VTNP lēmums), ne 2005. gada VTNP nostādnes (62). Tāpēc Komisija šo pasākumu novērtēja tieši saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu un konstatēja, ka tai ir šaubas par to, vai ir izpildīti piemērojamie atbilstības nosacījumi.

61

62

| (132) | Komisija 2012. gada lēmumā atzīmēja, ka 2012. gada 31. janvārī stājās spēkā jauns VTNP aktu kopums, kas sastāv no Komisijas Lēmuma 2012/21/ES (63) (2011. gada VTNP lēmums) un 2011. gada VTNP nostādnēm (64). Tomēr Komisija sākotnēji uzskatīja, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju sākotnējās konvencijas pagarinājuma ietvaros nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu un par tādu, uz kuru neattiecas paziņošanas prasība saskaņā ar 2011. gada VTNP lēmumu. |
| --- | --- |

(132)

Komisija 2012. gada lēmumā atzīmēja, ka 2012. gada 31. janvārī stājās spēkā jauns VTNP aktu kopums, kas sastāv no Komisijas Lēmuma 2012/21/ES (63) (2011. gada VTNP lēmums) un 2011. gada VTNP nostādnēm (64). Tomēr Komisija sākotnēji uzskatīja, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju sākotnējās konvencijas pagarinājuma ietvaros nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu un par tādu, uz kuru neattiecas paziņošanas prasība saskaņā ar 2011. gada VTNP lēmumu.

63

64

| (133) | 2010. gada likumā bija paredzēta sākotnējās konvencijas pagarināšana no 2010. gada 30. septembra līdz privatizācijas procesa beigām. Tirrenia 2010. gada likuma pieņemšanas laikā bija nonācis grūtībās (sk. 61. apsvērumu). Rezultātā kompensāciju, ko šis uzņēmums saņēma no 2010. gada 1. oktobra līdz tā privatizācijai, nevar novērtēt, pamatojoties uz 2011. gada VTNP nostādnēm. Tādēļ saskaņā ar 2011. gada VTNP nostādņu 9. punktu (65) Komisija pauda sākotnējo viedokli, ka šis atbalsts būtu jānovērtē, pamatojoties uz 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(133)

2010. gada likumā bija paredzēta sākotnējās konvencijas pagarināšana no 2010. gada 30. septembra līdz privatizācijas procesa beigām. Tirrenia 2010. gada likuma pieņemšanas laikā bija nonācis grūtībās (sk. 61. apsvērumu). Rezultātā kompensāciju, ko šis uzņēmums saņēma no 2010. gada 1. oktobra līdz tā privatizācijai, nevar novērtēt, pamatojoties uz 2011. gada VTNP nostādnēm. Tādēļ saskaņā ar 2011. gada VTNP nostādņu 9. punktu (65) Komisija pauda sākotnējo viedokli, ka šis atbalsts būtu jānovērtē, pamatojoties uz 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm.

Tirrenia

65

| (134) | Komisija atzīmēja, ka šajā gadījumā 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs noteiktie atbilstības kritēriji nav izpildīti, un tāpēc 2012. gada lēmumā pauda sākotnējo viedokli, ka kompensācija, kas samaksāta grūtībās nonākušajam Tirrenia, ir nesaderīgs pārstrukturēšanas atbalsts. |
| --- | --- |

(134)

Komisija atzīmēja, ka šajā gadījumā 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs noteiktie atbilstības kritēriji nav izpildīti, un tāpēc 2012. gada lēmumā pauda sākotnējo viedokli, ka kompensācija, kas samaksāta grūtībās nonākušajam Tirrenia, ir nesaderīgs pārstrukturēšanas atbalsts.

Tirrenia

3.2.   Tirrenia glābšanas atbalsta nelikumīga pagarināšana

Tirrenia glābšanas atbalsta nelikumīga pagarināšana

| (135) | Komisija 2012. gada lēmumā pauda sākotnējo viedokli, ka glābšanas atbalsts tika nelikumīgi pagarināts no 2011. gada 28. augusta līdz 2012. gada 18. septembrim un ka glābšanas atbalsta pagarināšana šajā periodā ir nesaderīgs atbalsts Tirrenia un Siremar un, iespējams, arī to attiecīgajiem pircējiem. Komisija jo īpaši atzīmēja, ka Itālija nebija iesniegusi pārstrukturēšanas vai likvidācijas plānu sešu mēnešu laikā no glābšanas atbalsta pirmās daļas samaksas šiem uzņēmumiem, kā prasīts 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs. Komisija uzskatīja, ka arī nosacījumi par glābšanas atbalsta pagarināšanu, kas noteikti 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs, nav izpildīti. |
| --- | --- |

(135)

Komisija 2012. gada lēmumā pauda sākotnējo viedokli, ka glābšanas atbalsts tika nelikumīgi pagarināts no 2011. gada 28. augusta līdz 2012. gada 18. septembrim un ka glābšanas atbalsta pagarināšana šajā periodā ir nesaderīgs atbalsts Tirrenia un Siremar un, iespējams, arī to attiecīgajiem pircējiem. Komisija jo īpaši atzīmēja, ka Itālija nebija iesniegusi pārstrukturēšanas vai likvidācijas plānu sešu mēnešu laikā no glābšanas atbalsta pirmās daļas samaksas šiem uzņēmumiem, kā prasīts 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs. Komisija uzskatīja, ka arī nosacījumi par glābšanas atbalsta pagarināšanu, kas noteikti 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs, nav izpildīti.

Tirrenia

Siremar

3.3.   Tirrenia privatizācija un atlikta CIN pirkuma cenas samaksa

Tirrenia privatizācija un atlikta CIN pirkuma cenas samaksa

| (136) | Komisija 2011. gada lēmumā pauda šaubas, ka konkursa procedūra Tirrenia darbības filiāles pārdošanai nav bijusi pietiekami pārredzama un bez nosacījumiem, lai nodrošinātu, ka pārdošana notiek par tirgus cenu. |
| --- | --- |

(136)

Komisija 2011. gada lēmumā pauda šaubas, ka konkursa procedūra Tirrenia darbības filiāles pārdošanai nav bijusi pietiekami pārredzama un bez nosacījumiem, lai nodrošinātu, ka pārdošana notiek par tirgus cenu.

Tirrenia

| (137) | Pirmkārt, Komisija atzīmēja, ka, lai gan uzaicinājums izteikt ieinteresētību tika publicēts vairākos laikrakstos un vairākās tīmekļa vietnēs, tajā nebija sīki izklāstīta pārdošanas joma un pretendentiem nebija sniegti skaidri norādījumi par procedūras turpmākajiem posmiem. Uzaicinājumā arī nebija ietverti pirmskvalifikācijas vai atlases kritēriji vai citi nosacījumi, kas pretendentiem jāizpilda, izņemot obligāto nosacījumu, proti, turpināt sniegt sabiedrisko pakalpojumu. Turklāt visa būtiskā informācija par aktīviem, uz kuriem attiecās pārdošanas procedūra, tika darīta pieejama pretendentiem tikai uzticamības pārbaudes posmā. |
| --- | --- |

(137)

Pirmkārt, Komisija atzīmēja, ka, lai gan uzaicinājums izteikt ieinteresētību tika publicēts vairākos laikrakstos un vairākās tīmekļa vietnēs, tajā nebija sīki izklāstīta pārdošanas joma un pretendentiem nebija sniegti skaidri norādījumi par procedūras turpmākajiem posmiem. Uzaicinājumā arī nebija ietverti pirmskvalifikācijas vai atlases kritēriji vai citi nosacījumi, kas pretendentiem jāizpilda, izņemot obligāto nosacījumu, proti, turpināt sniegt sabiedrisko pakalpojumu. Turklāt visa būtiskā informācija par aktīviem, uz kuriem attiecās pārdošanas procedūra, tika darīta pieejama pretendentiem tikai uzticamības pārbaudes posmā.

| (138) | Otrkārt, Komisija arī uzskatīja, ka konkrētas privatizācijā piemērotās prasības varētu būt ierobežojušas pretendentu skaitu un/vai ietekmējušas pārdošanas cenu. Komisija atgādināja, kāda ir tās iedibinātā prakse attiecībā uz valstij piederošu uzņēmumu aktīvu pārdošanu, ko veic valsts vai kas ir piedēvējama valstij, proti, neekonomiski apsvērumi, kādus privāts pārdevējs neizdarītu, piemēram, bažas par sabiedrisko kārtību, nodarbinātību vai reģionālo attīstību, liecina par valsts atbalsta esību, ja tie uzliek potenciālajam pircējam apgrūtinošus pienākumus un tādējādi var samazināt pārdošanas cenu. |
| --- | --- |

(138)

Otrkārt, Komisija arī uzskatīja, ka konkrētas privatizācijā piemērotās prasības varētu būt ierobežojušas pretendentu skaitu un/vai ietekmējušas pārdošanas cenu. Komisija atgādināja, kāda ir tās iedibinātā prakse attiecībā uz valstij piederošu uzņēmumu aktīvu pārdošanu, ko veic valsts vai kas ir piedēvējama valstij, proti, neekonomiski apsvērumi, kādus privāts pārdevējs neizdarītu, piemēram, bažas par sabiedrisko kārtību, nodarbinātību vai reģionālo attīstību, liecina par valsts atbalsta esību, ja tie uzliek potenciālajam pircējam apgrūtinošus pienākumus un tādējādi var samazināt pārdošanas cenu.

| (139) | Tirrenia un Siremar darbības filiāļu pārdošanas procedūras bija balstītas uz procedūru, kas noteikta Marzano likumā (sk. 64. apsvērumu). Tāpēc Komisija novērtēja abas procedūras kopā. Tā uzskatīja, ka ar jaunām konvencijām uzticēto darbības filiāļu pārdošana rezultātā rada pircējiem pienākumu sniegt sabiedriskos pakalpojumus, ievērojot priekš noteiktas saistības attiecībā uz kvalitāti, biežumu un tarifiem, kas noteikti jaunajās konvencijās. Komisija uzskata, ka, piemērojot šādas saistības, valsts netiecās iegūt visaugstāko cenu, bet vēlējas sasniegt sabiedrības interešu mērķus. Komisija uzskatīja, ka ir gandrīz neiespējami, ka privāts pārdevējs būtu piešķīris tādu pašu nozīmīgumu nepārtrauktai sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(139)

Tirrenia un Siremar darbības filiāļu pārdošanas procedūras bija balstītas uz procedūru, kas noteikta Marzano likumā (sk. 64. apsvērumu). Tāpēc Komisija novērtēja abas procedūras kopā. Tā uzskatīja, ka ar jaunām konvencijām uzticēto darbības filiāļu pārdošana rezultātā rada pircējiem pienākumu sniegt sabiedriskos pakalpojumus, ievērojot priekš noteiktas saistības attiecībā uz kvalitāti, biežumu un tarifiem, kas noteikti jaunajās konvencijās. Komisija uzskata, ka, piemērojot šādas saistības, valsts netiecās iegūt visaugstāko cenu, bet vēlējas sasniegt sabiedrības interešu mērķus. Komisija uzskatīja, ka ir gandrīz neiespējami, ka privāts pārdevējs būtu piešķīris tādu pašu nozīmīgumu nepārtrauktai sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanai.

Tirrenia

Siremar

Marzano

| (140) | Līdzīgi Komisija uzskatīja, ka privāts pārdevējs, darbojoties normālos tirgus apstākļos, nebūtu piemērojis pienākumu saglabāt nodarbinātības līmeni divus gadus. |
| --- | --- |

(140)

Līdzīgi Komisija uzskatīja, ka privāts pārdevējs, darbojoties normālos tirgus apstākļos, nebūtu piemērojis pienākumu saglabāt nodarbinātības līmeni divus gadus.

| (141) | Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ Komisija sākotnēji secināja, ka Tirrenia darbības filiāles privatizācijas procedūra nav bijusi pietiekami pārredzama un bez nosacījumiem, lai pati par sevi nodrošinātu, ka pārdošana notiek par tirgus cenu. Tāpēc Komisija nevarēja izslēgt, ka vai nu pārdotajai saimnieciskajai darbībai, vai pircējam tiek piešķirta ekonomiska priekšrocība. |
| --- | --- |

(141)

Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ Komisija sākotnēji secināja, ka Tirrenia darbības filiāles privatizācijas procedūra nav bijusi pietiekami pārredzama un bez nosacījumiem, lai pati par sevi nodrošinātu, ka pārdošana notiek par tirgus cenu. Tāpēc Komisija nevarēja izslēgt, ka vai nu pārdotajai saimnieciskajai darbībai, vai pircējam tiek piešķirta ekonomiska priekšrocība.

Tirrenia

| (142) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija arī uzskatīja, ka jebkāds atbalsts, kas varētu būt radies privatizācijas procedūras gaitā, būtu bijis nesaderīgs. |
| --- | --- |

(142)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija arī uzskatīja, ka jebkāds atbalsts, kas varētu būt radies privatizācijas procedūras gaitā, būtu bijis nesaderīgs.

| (143) | Komisija 2012. gada lēmumā pauda sākotnējo viedokli, ka atliktā CIN pirkuma cenas samaksa par Tirrenia darbības filiāli varētu būt valsts atbalsts CIN. Jo īpaši Komisija atzīmēja, ka pirkuma cenas reālā vērtība, kas iegūta, diskontējot atliktos maksājumus pēc to vērtības pārdošanas brīdī, ir zemāka nekā tirgus vērtība, ko noteicis Itālijas ieceltais neatkarīgais eksperts. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka CIN var būt saņēmis priekšrocību, ko veido vismaz starpība starp neatkarīgā eksperta noteikto cenu un nākotnes maksājumiem, kuri diskontēti pēc to pašreizējās vērtības. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija uzskatīja, ka šis pasākums varētu būt bijis darbības atbalsts, kas principā nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(143)

Komisija 2012. gada lēmumā pauda sākotnējo viedokli, ka atliktā CIN pirkuma cenas samaksa par Tirrenia darbības filiāli varētu būt valsts atbalsts CIN. Jo īpaši Komisija atzīmēja, ka pirkuma cenas reālā vērtība, kas iegūta, diskontējot atliktos maksājumus pēc to vērtības pārdošanas brīdī, ir zemāka nekā tirgus vērtība, ko noteicis Itālijas ieceltais neatkarīgais eksperts. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka CIN var būt saņēmis priekšrocību, ko veido vismaz starpība starp neatkarīgā eksperta noteikto cenu un nākotnes maksājumiem, kuri diskontēti pēc to pašreizējās vērtības. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija uzskatīja, ka šis pasākums varētu būt bijis darbības atbalsts, kas principā nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

CIN

Tirrenia

CIN

CIN

3.4.   Jaunā konvencija starp Itālijas valsti un CIN

Jaunā konvencija starp Itālijas valsti un CIN

| (144) | Komisija 2012. gada lēmumā pauda sākotnējo viedokli, ka kompensācija Tirrenia darbības filiāles pircējam (t. i., CIN) neatbilst Altmark spriedumā noteiktajiem kritērijiem un tāpēc ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(144)

Komisija 2012. gada lēmumā pauda sākotnējo viedokli, ka kompensācija Tirrenia darbības filiāles pircējam (t. i., CIN) neatbilst Altmark spriedumā noteiktajiem kritērijiem un tāpēc ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

Tirrenia

CIN

Altmark

| (145) | Komisija nonāca pie šā secinājuma, ņemot vērā, ka:






  — | konkurenti, kas piedāvāja līdzīgus pakalpojumus, acīmredzami darbojās vismaz noteiktos CIN izmantotos maršrutos, |
| --- | --- | --- |

(145)

Komisija nonāca pie šā secinājuma, ņemot vērā, ka:

—

konkurenti, kas piedāvāja līdzīgus pakalpojumus, acīmredzami darbojās vismaz noteiktos CIN izmantotos maršrutos,

CIN

| — | kompensācija tika aprēķināta atbilstoši CIPE direktīvai tā, ka operatoram tika piešķirta pārmērīgi liela kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu to pašu iemeslu dēļ, kuri izklāstīti 2011. gada lēmumā, un |
| --- | --- |

—

kompensācija tika aprēķināta atbilstoši CIPE direktīvai tā, ka operatoram tika piešķirta pārmērīgi liela kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu to pašu iemeslu dēļ, kuri izklāstīti 2011. gada lēmumā, un

CIPE

| — | Altmark sprieduma (66) ceturtais kritērijs šķietami nebija izpildīts, ņemot vērā, ka par Tirrenia darbības filiāli, kam bija piešķirta jauna konvencija, nevis sabiedrisko pakalpojumu līgums kā tāds, tika rīkota konkursa procedūra un ka nebija pierādīts, ka tas sniedza iespēju atlasīt pretendentu, kas spēj nodrošināt pakalpojumus par sabiedrībai viszemāko cenu. |
| --- | --- |

—

Altmark sprieduma (66) ceturtais kritērijs šķietami nebija izpildīts, ņemot vērā, ka par Tirrenia darbības filiāli, kam bija piešķirta jauna konvencija, nevis sabiedrisko pakalpojumu līgums kā tāds, tika rīkota konkursa procedūra un ka nebija pierādīts, ka tas sniedza iespēju atlasīt pretendentu, kas spēj nodrošināt pakalpojumus par sabiedrībai viszemāko cenu.

Altmark

66

Tirrenia

| (146) | Attiecībā uz CIN piešķirtās kompensācijas saderību Komisija atzīmēja, ka, pamatojoties uz Itālijas iestāžu sniegto informāciju, ir redzams, ka savienojumos, kuros CIN nodrošināja pakalpojumus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu, pārvadāto pasažieru skaits iepriekšējos divos gados pirms pilnvarojuma nepārsniedza 2011. gada VTNP lēmumā noteikto maksimālo skaitu, proti, 300 000 pasažieru. Tomēr, ņemot vērā tās šaubas par VTNP reālo raksturu un to, ka CIN, iespējams, tika piešķirta pārmērīgi liela kompensācija, Komisija sākotnēji uzskatīja, ka kompensācijas nevar uzskatīt par saderīgām, pamatojoties uz 2011. gada VTNP lēmumu. Tad Komisija novērtēja atbalstu, pamatojoties uz 2011. gada VTNP nostādnēm, bet konstatēja, ka tai ir šaubas par to, vai ir izpildīti nostādnēs noteiktie saderības nosacījumi, un aicināja Itāliju pierādīt, ka tie ir izpildīti. |
| --- | --- |

(146)

Attiecībā uz CIN piešķirtās kompensācijas saderību Komisija atzīmēja, ka, pamatojoties uz Itālijas iestāžu sniegto informāciju, ir redzams, ka savienojumos, kuros CIN nodrošināja pakalpojumus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu, pārvadāto pasažieru skaits iepriekšējos divos gados pirms pilnvarojuma nepārsniedza 2011. gada VTNP lēmumā noteikto maksimālo skaitu, proti, 300 000 pasažieru. Tomēr, ņemot vērā tās šaubas par VTNP reālo raksturu un to, ka CIN, iespējams, tika piešķirta pārmērīgi liela kompensācija, Komisija sākotnēji uzskatīja, ka kompensācijas nevar uzskatīt par saderīgām, pamatojoties uz 2011. gada VTNP lēmumu. Tad Komisija novērtēja atbalstu, pamatojoties uz 2011. gada VTNP nostādnēm, bet konstatēja, ka tai ir šaubas par to, vai ir izpildīti nostādnēs noteiktie saderības nosacījumi, un aicināja Itāliju pierādīt, ka tie ir izpildīti.

CIN

CIN

CIN

3.5.   Pietauvošanās prioritāte

Pietauvošanās prioritāte

| (147) | Komisija 2011. gada lēmumā pauda sākotnējo viedokli, ka, ciktāl par pietauvošanās prioritāti netiek piešķirta atlīdzība, attiecīgais pasākums ir normatīva priekšrocība, kas neietver valsts līdzekļu nodošanu, un tāpēc to nevar kvalificēt par valsts atbalstu. Ja par pietauvošanās prioritāti tiek piešķirta atlīdzība, Komisija uzskatīja, ka, ciktāl Tirrenia sniedz reālu VTNP un šī prioritāte tiek piešķirta tikai saistībā ar maršrutiem, uz kuriem attiecas VTNP, rezultātā netiek radīta papildu ekonomiska priekšrocība, jo tas ir raksturīgi VTNP sniegšanai. Tomēr Komisija aicināja Itālijas iestādes un trešās personas sniegt plašāku informāciju par šo pasākumu. |
| --- | --- |

(147)

Komisija 2011. gada lēmumā pauda sākotnējo viedokli, ka, ciktāl par pietauvošanās prioritāti netiek piešķirta atlīdzība, attiecīgais pasākums ir normatīva priekšrocība, kas neietver valsts līdzekļu nodošanu, un tāpēc to nevar kvalificēt par valsts atbalstu. Ja par pietauvošanās prioritāti tiek piešķirta atlīdzība, Komisija uzskatīja, ka, ciktāl Tirrenia sniedz reālu VTNP un šī prioritāte tiek piešķirta tikai saistībā ar maršrutiem, uz kuriem attiecas VTNP, rezultātā netiek radīta papildu ekonomiska priekšrocība, jo tas ir raksturīgi VTNP sniegšanai. Tomēr Komisija aicināja Itālijas iestādes un trešās personas sniegt plašāku informāciju par šo pasākumu.

Tirrenia

| (148) | Tā kā tā bija paudusi šaubas par VTNP uzdevuma leģitimitāti, Komisija nevarēja izdarīt secinājumu par pasākuma saderību, ja tas būtu uzskatāms par atbalstu. |
| --- | --- |

(148)

Tā kā tā bija paudusi šaubas par VTNP uzdevuma leģitimitāti, Komisija nevarēja izdarīt secinājumu par pasākuma saderību, ja tas būtu uzskatāms par atbalstu.

3.6.   Pasākumi, kas noteikti 2010. gada likumā

Pasākumi, kas noteikti 2010. gada likumā

| (149) | Komisija 2011. gada lēmumā pauda sākotnējo viedokli, ka visi 2010. gada likumā noteiktie pasākumi bija valsts atbalsts par labu bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem, tostarp Tirrenia. Tie bija 1) iespēja izmantot likviditātes nolūkos līdzekļus, kas bija mērķiezīmēti kuģu modernizācijai; 2) fiskālie atbrīvojumi saistībā ar privatizācijas procesu; 3) FAS līdzekļu iespējamā izmantošana. Komisija aicināja Itālijas iestādes precizēt, vai un kādā veidā katrs no šiem pasākumiem bija nepieciešams, lai sniegtu sabiedriskos pakalpojumus. |
| --- | --- |

(149)

Komisija 2011. gada lēmumā pauda sākotnējo viedokli, ka visi 2010. gada likumā noteiktie pasākumi bija valsts atbalsts par labu bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem, tostarp Tirrenia. Tie bija 1) iespēja izmantot likviditātes nolūkos līdzekļus, kas bija mērķiezīmēti kuģu modernizācijai; 2) fiskālie atbrīvojumi saistībā ar privatizācijas procesu; 3) FAS līdzekļu iespējamā izmantošana. Komisija aicināja Itālijas iestādes precizēt, vai un kādā veidā katrs no šiem pasākumiem bija nepieciešams, lai sniegtu sabiedriskos pakalpojumus.

Tirrenia

Tirrenia

FAS

| (150) | Komisija arī pauda sākotnējo viedokli, ka minētie pasākumi, iespējams, bija darbības atbalsts, kas samazināja izmaksas, ko Tirrenia un pārējiem bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem citādi būtu jāsedz pašiem, un tādējādi šie pasākumi būtu jāuzskata par nesaderīgiem ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(150)

Komisija arī pauda sākotnējo viedokli, ka minētie pasākumi, iespējams, bija darbības atbalsts, kas samazināja izmaksas, ko Tirrenia un pārējiem bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem citādi būtu jāsedz pašiem, un tādējādi šie pasākumi būtu jāuzskata par nesaderīgiem ar iekšējo tirgu.

Tirrenia

Tirrenia

4.   ITĀLIJAS IESNIEGTĀS PIEZĪMES

ITĀLIJAS IESNIEGTĀS PIEZĪMES

4.1.   Par sabiedrisko pakalpojumu saistībām un konkurences vidi

Par sabiedrisko pakalpojumu saistībām un konkurences vidi

| (151) | Itālija iesniedza to Tirrenia izmantoto maršrutu sarakstu, uz kuriem attiecas sabiedrisko pakalpojumu saistības, tostarp informāciju par sezonālo biežumu un grafikiem, konkurences vidi un iemesliem, kuru dēļ tika piemērotas sabiedrisko pakalpojumu saistības. |
| --- | --- |

(151)

Itālija iesniedza to Tirrenia izmantoto maršrutu sarakstu, uz kuriem attiecas sabiedrisko pakalpojumu saistības, tostarp informāciju par sezonālo biežumu un grafikiem, konkurences vidi un iemesliem, kuru dēļ tika piemērotas sabiedrisko pakalpojumu saistības.

Tirrenia

| (152) | Attiecībā uz reāla VTNP esību Itālija norādīja, ka sabiedrisko pakalpojumu saistības, ko tā noteica Tirrenia un vēlāk CIN, no regularitātes, nepārtrauktības un kvalitātes viedokļa nodrošina apmierinošu pakalpojumu, kas savieno kontinentālo daļu ar ostām salās. Šis pakalpojums sniedz ieguldījumu salu ekonomiskajā attīstībā, vienlaikus nodrošinot salas iedzīvotājiem būtiskās mobilitātes vajadzības un nodrošinot, ka tiek ievērotas ar konstitūciju garantētās tiesības uz teritoriālo nepārtrauktību. Šajā kontekstā Itālija norādīja, ka sabiedrisko pakalpojumu saistības pilnībā atbilst LESD 174. panta un turpmāko pantu mērķiem un Deklarācijai Nr. 30 par salu reģioniem (kas pievienota Amsterdamas līguma nobeiguma aktam). Itālija arī atsaucās uz Eiropas Savienības Tiesas (“Tiesa”) judikatūru, kas apstiprina, ka uz mērķi nodrošināt pietiekamus un regulārus kuģu satiksmes pārvadājumus uz salām, no salām un starp tām attiecas leģitīms sabiedrības interešu mērķis (67). |
| --- | --- |

(152)

Attiecībā uz reāla VTNP esību Itālija norādīja, ka sabiedrisko pakalpojumu saistības, ko tā noteica Tirrenia un vēlāk CIN, no regularitātes, nepārtrauktības un kvalitātes viedokļa nodrošina apmierinošu pakalpojumu, kas savieno kontinentālo daļu ar ostām salās. Šis pakalpojums sniedz ieguldījumu salu ekonomiskajā attīstībā, vienlaikus nodrošinot salas iedzīvotājiem būtiskās mobilitātes vajadzības un nodrošinot, ka tiek ievērotas ar konstitūciju garantētās tiesības uz teritoriālo nepārtrauktību. Šajā kontekstā Itālija norādīja, ka sabiedrisko pakalpojumu saistības pilnībā atbilst LESD 174. panta un turpmāko pantu mērķiem un Deklarācijai Nr. 30 par salu reģioniem (kas pievienota Amsterdamas līguma nobeiguma aktam). Itālija arī atsaucās uz Eiropas Savienības Tiesas (“Tiesa”) judikatūru, kas apstiprina, ka uz mērķi nodrošināt pietiekamus un regulārus kuģu satiksmes pārvadājumus uz salām, no salām un starp tām attiecas leģitīms sabiedrības interešu mērķis (67).

Tirrenia

CIN

67

| (153) | Itālija apgalvoja, ka pakalpojumi, ko sniedz uzņēmumi, uz kuriem attiecas sabiedrisko pakalpojumu saistības, un pakalpojumi, ko pārvalda uzņēmumi, kuri brīvi veic darījumdarbību, nav pilnībā salīdzināmi. Proti, pirmo minēto uzņēmumu sniegto pakalpojumu regularitāte, nepārtrauktība un kvalitāte tiek pilnībā garantēta, pateicoties skaidrām konvencijās noteiktām saistībām, savukārt otrie minētie uzņēmumi ir atkarīgi vienīgi no tā, kā operators aprēķina tā atdevi no ieguldījumiem. Šajā saistībā Itālija kā piemēru minēja maršrutu Madalēna–Palau, attiecībā uz kuru Enermar, kas darbojās šajā maršrutā uz komerciāliem pamatiem, nolēma izbeigt pakalpojuma sniegšanu bez iepriekšēja brīdinājuma. Turpretī Saremar, kas darbojās šajā maršrutā saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu, tika prasīts turpināt tā pakalpojumus, un tādējādi tas efektīvi nodrošināja teritoriālo nepārtrauktību. Itālija arī atsaucās uz privāto operatoru Go In Sardinia, kas finansiālu grūtību dēļ 2014. gada augustā negaidīti pārtrauca savus pakalpojumus. Tas radīja neērtības tūkstošiem pasažieru, kuri jau bija samaksājuši par savām biļetēm un nebūtu nokļuvuši galamērķī, ja neiesaistītos Tirrenia. |
| --- | --- |

(153)

Itālija apgalvoja, ka pakalpojumi, ko sniedz uzņēmumi, uz kuriem attiecas sabiedrisko pakalpojumu saistības, un pakalpojumi, ko pārvalda uzņēmumi, kuri brīvi veic darījumdarbību, nav pilnībā salīdzināmi. Proti, pirmo minēto uzņēmumu sniegto pakalpojumu regularitāte, nepārtrauktība un kvalitāte tiek pilnībā garantēta, pateicoties skaidrām konvencijās noteiktām saistībām, savukārt otrie minētie uzņēmumi ir atkarīgi vienīgi no tā, kā operators aprēķina tā atdevi no ieguldījumiem. Šajā saistībā Itālija kā piemēru minēja maršrutu Madalēna–Palau, attiecībā uz kuru Enermar, kas darbojās šajā maršrutā uz komerciāliem pamatiem, nolēma izbeigt pakalpojuma sniegšanu bez iepriekšēja brīdinājuma. Turpretī Saremar, kas darbojās šajā maršrutā saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu, tika prasīts turpināt tā pakalpojumus, un tādējādi tas efektīvi nodrošināja teritoriālo nepārtrauktību. Itālija arī atsaucās uz privāto operatoru Go In Sardinia, kas finansiālu grūtību dēļ 2014. gada augustā negaidīti pārtrauca savus pakalpojumus. Tas radīja neērtības tūkstošiem pasažieru, kuri jau bija samaksājuši par savām biļetēm un nebūtu nokļuvuši galamērķī, ja neiesaistītos Tirrenia.

Enermar

Saremar

Go In Sardinia

Tirrenia

4.2.   Par iespējamo Tirrenia glābšanas atbalsta nelikumīgo pagarināšanu

Par iespējamo Tirrenia glābšanas atbalsta nelikumīgo pagarināšanu

| (154) | Itālijas iestādes atgādināja, ka tās ar 2011. gada 16. maija vēstuli bija informējušas Komisiju, ka Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atmaksās valsts galvotos aizdevumus pēc Tirrenia un Siremar darbības filiāļu pārdošanas pabeigšanas, izmantojot šajā pārdošanā iegūtos līdzekļus (68). Ņemot vērā, ka 2011. gada 25. jūlijāCIN parakstīja līgumu par Tirrenia darbības filiāles pārdošanu, gan Itālijas iestādes, gan Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, leģitīmi uzskatīja, ka atbalstu var atmaksāt līdz 2011. gada 28. augustam. |
| --- | --- |

(154)

Itālijas iestādes atgādināja, ka tās ar 2011. gada 16. maija vēstuli bija informējušas Komisiju, ka Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atmaksās valsts galvotos aizdevumus pēc Tirrenia un Siremar darbības filiāļu pārdošanas pabeigšanas, izmantojot šajā pārdošanā iegūtos līdzekļus (68). Ņemot vērā, ka 2011. gada 25. jūlijāCIN parakstīja līgumu par Tirrenia darbības filiāles pārdošanu, gan Itālijas iestādes, gan Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, leģitīmi uzskatīja, ka atbalstu var atmaksāt līdz 2011. gada 28. augustam.

Tirrenia

Tirrenia

Siremar

68

CIN

Tirrenia

Tirrenia

| (155) | Itālija uzsvēra, ka turpmākie notikumi negaidīti aizkavēja Tirrenia un Siremar darbības filiāļu pārdošanu. Rezultātā Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, bija jāturpina tā pakalpojumu sniegšana ievērojami ilgāk, nekā bija plānots, sedzot saistītās izmaksas. Kā norādīja Itālija, Tirrenia likvidācijas plāns bija pieejams Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, tīmekļa vietnē pietiekamu laiku pirms 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs noteiktā sešu mēnešu termiņa beigām. Itālija piebilda, ka Komisija tika pastāvīgi informēta par privatizācijas procesa norisi. Visa summa, ko bija parādā Tirrenia un Siremar, ieskaitot procentus, tika atmaksāta valstij vien 48 dienas pēc tam, kad CIN bija samaksājis pirmo cenas daļu par Tirrenia darbības filiāli. |
| --- | --- |

(155)

Itālija uzsvēra, ka turpmākie notikumi negaidīti aizkavēja Tirrenia un Siremar darbības filiāļu pārdošanu. Rezultātā Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, bija jāturpina tā pakalpojumu sniegšana ievērojami ilgāk, nekā bija plānots, sedzot saistītās izmaksas. Kā norādīja Itālija, Tirrenia likvidācijas plāns bija pieejams Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, tīmekļa vietnē pietiekamu laiku pirms 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs noteiktā sešu mēnešu termiņa beigām. Itālija piebilda, ka Komisija tika pastāvīgi informēta par privatizācijas procesa norisi. Visa summa, ko bija parādā Tirrenia un Siremar, ieskaitot procentus, tika atmaksāta valstij vien 48 dienas pēc tam, kad CIN bija samaksājis pirmo cenas daļu par Tirrenia darbības filiāli.

Tirrenia

Siremar

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Siremar

CIN

Tirrenia

4.3.   Par Tirrenia darbības filiāles privatizāciju

Par Tirrenia darbības filiāles privatizāciju

4.3.1.   Par procedūras pārredzamo un nediskriminējošo raksturu

Par procedūras pārredzamo un nediskriminējošo raksturu

| (156) | Itālija uzsvēra, ka procedūras tika veiktas, pilnībā ievērojot Marzano likumu. Lai gan attiecīgajā likumā ir minēta iespēja noteikt pircēju privātās sarunās, tas neliedz ievērot atklātības, pārredzamības un nediskriminācijas principus. Turklāt šajā gadījumā citas tiesību normas, kas skaidri pieprasa organizēt pārredzamas un nediskriminējošas konkursa procedūras, izslēgtu iespēju izmantot jebkāda veida privātas sarunas. Jo īpaši 2010. gada likuma 1. panta 5.bis punkta b) apakšpunkts nosaka, ka ārkārtas komisāram procedūra jāierobežo līdz “minimālajam laikam, kāds ir iespējams ārkārtas administratīvajā procedūrā, vienlaikus ievērojot konkurenci nodrošinošu, pārredzamu un nediskriminējošu konkursa procedūru, kas vajadzīga attiecībā uz pārdošanu.” |
| --- | --- |

(156)

Itālija uzsvēra, ka procedūras tika veiktas, pilnībā ievērojot Marzano likumu. Lai gan attiecīgajā likumā ir minēta iespēja noteikt pircēju privātās sarunās, tas neliedz ievērot atklātības, pārredzamības un nediskriminācijas principus. Turklāt šajā gadījumā citas tiesību normas, kas skaidri pieprasa organizēt pārredzamas un nediskriminējošas konkursa procedūras, izslēgtu iespēju izmantot jebkāda veida privātas sarunas. Jo īpaši 2010. gada likuma 1. panta 5.bis punkta b) apakšpunkts nosaka, ka ārkārtas komisāram procedūra jāierobežo līdz “minimālajam laikam, kāds ir iespējams ārkārtas administratīvajā procedūrā, vienlaikus ievērojot konkurenci nodrošinošu, pārredzamu un nediskriminējošu konkursa procedūru, kas vajadzīga attiecībā uz pārdošanu.”

Marzano

bis

| (157) | Kā norādīja Itālija, Dekrētlikuma 347/2003 4. panta 4.quater punktā paredzētā procedūra piedāvāja papildu garantijas attiecībā uz pārredzamību un nediskrimināciju, jo īpaši ņemot vērā neatkarīga eksperta vērtējumu par pārdodamās saimnieciskās vienības tirgus cenu un no cenas viedokļa visizdevīgākā piedāvājuma atlasi . |
| --- | --- |

(157)

Kā norādīja Itālija, Dekrētlikuma 347/2003 4. panta 4.quater punktā paredzētā procedūra piedāvāja papildu garantijas attiecībā uz pārredzamību un nediskrimināciju, jo īpaši ņemot vērā neatkarīga eksperta vērtējumu par pārdodamās saimnieciskās vienības tirgus cenu un no cenas viedokļa visizdevīgākā piedāvājuma atlasi .

quater

| (158) | Itālija apgalvoja, ka visām pusēm bija vienāda piekļuve visai nepieciešamajai informācijai, lai skaidri identificētu pārdodamos aktīvus un sagatavotu piedāvājumu. Pārdošana patiešām attiecās tikai uz aktīviem un līgumsaistībām, kas raksturīgas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, proti:






  a) | kuģiem un palīgaprīkojumu, kas nepieciešams sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei; |
| --- | --- | --- |

(158)

Itālija apgalvoja, ka visām pusēm bija vienāda piekļuve visai nepieciešamajai informācijai, lai skaidri identificētu pārdodamos aktīvus un sagatavotu piedāvājumu. Pārdošana patiešām attiecās tikai uz aktīviem un līgumsaistībām, kas raksturīgas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, proti:

a)

kuģiem un palīgaprīkojumu, kas nepieciešams sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei;

| b) | līgumiem ar stratēģiskiem piegādātājiem par pakalpojumiem, kas nepieciešama normālai darījumdarbības norisei; |
| --- | --- |

b)

līgumiem ar stratēģiskiem piegādātājiem par pakalpojumiem, kas nepieciešama normālai darījumdarbības norisei;

| c) | juridisku prasību iesniegt priekšlikumu par to darbinieku atpakaļpieņemšanu darbā, kuri nepieciešami sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei, pamatojoties uz flotes apkalpes komplektēšanas tabulām (sīkāku informāciju sk. 160. apsvērumā). |
| --- | --- |

c)

juridisku prasību iesniegt priekšlikumu par to darbinieku atpakaļpieņemšanu darbā, kuri nepieciešami sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei, pamatojoties uz flotes apkalpes komplektēšanas tabulām (sīkāku informāciju sk. 160. apsvērumā).

| (159) | Itālija arī precizēja, ka seši no Tirrenia kuģiem, kas nebija nepieciešami sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, tika pārdoti atsevišķās pārdošanas procedūrās. Atsevišķas pārdošanas procedūras tika rīkotas arī, lai atbrīvotos no Tirrenia piederošā nekustamā īpašuma un mākslas darbiem. Šie aktīvi tādējādi nebija iekļauti konkursā par Tirrenia darbības filiāli (sk. arī 4.3.2. iedaļu). |
| --- | --- |

(159)

Itālija arī precizēja, ka seši no Tirrenia kuģiem, kas nebija nepieciešami sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, tika pārdoti atsevišķās pārdošanas procedūrās. Atsevišķas pārdošanas procedūras tika rīkotas arī, lai atbrīvotos no Tirrenia piederošā nekustamā īpašuma un mākslas darbiem. Šie aktīvi tādējādi nebija iekļauti konkursā par Tirrenia darbības filiāli (sk. arī 4.3.2. iedaļu).

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

| (160) | Konkrēti attiecībā uz pienākumu saglabāt nodarbinātības līmeni Itālija uzsvēra, ka uz Tirrenia un Siremar darbības filiāļu pārdošanu neattiecas Civilkodeksa 2112. panta darbības joma, tāpēc nenotiek darbinieku (un viņu esošo līgumu) automātiska nodošana veiksmīgajiem pretendentiem. Vienīgais juridiskais pienākums veiksmīgajiem pretendentiem bija pieņemt atpakaļ darbā pārdevēja darbiniekus (pamatojoties uz jauniem līgumiem) un saglabāt nodarbinātības līmeni divus gadus, kā prasīts Dekrētlikuma 270/1999 63. panta 2. punktā, kas ir piemērojams attiecībā uz visiem lielajiem uzņēmumiem ārkārtas administratīvajā procedūrā. Tomēr tas nenozīmēja, ka Tirrenia darbinieki tiks automātiski nodoti pircējam. Turklāt šis pienākums attiecās tikai uz darbiniekiem, kuri saskaņā ar darbības filiāles darījumdarbības plānu un apkalpes komplektēšanas tabulām tika uzskatīti par svarīgiem nepārtrauktai sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(160)

Konkrēti attiecībā uz pienākumu saglabāt nodarbinātības līmeni Itālija uzsvēra, ka uz Tirrenia un Siremar darbības filiāļu pārdošanu neattiecas Civilkodeksa 2112. panta darbības joma, tāpēc nenotiek darbinieku (un viņu esošo līgumu) automātiska nodošana veiksmīgajiem pretendentiem. Vienīgais juridiskais pienākums veiksmīgajiem pretendentiem bija pieņemt atpakaļ darbā pārdevēja darbiniekus (pamatojoties uz jauniem līgumiem) un saglabāt nodarbinātības līmeni divus gadus, kā prasīts Dekrētlikuma 270/1999 63. panta 2. punktā, kas ir piemērojams attiecībā uz visiem lielajiem uzņēmumiem ārkārtas administratīvajā procedūrā. Tomēr tas nenozīmēja, ka Tirrenia darbinieki tiks automātiski nodoti pircējam. Turklāt šis pienākums attiecās tikai uz darbiniekiem, kuri saskaņā ar darbības filiāles darījumdarbības plānu un apkalpes komplektēšanas tabulām tika uzskatīti par svarīgiem nepārtrauktai sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanai.

Tirrenia

Siremar

Tirrenia

| (161) | Itālija apgalvoja, ka šādu pienākumu, kuru nosaka vispārējie tiesību akti un kura mērķis ir nodrošināt sabiedrisko pakalpojumu darbības un izpildes nepārtrauktību, ar tādiem pašiem nosacījumiem būtu piemērojis privāts pārdevējs. |
| --- | --- |

(161)

Itālija apgalvoja, ka šādu pienākumu, kuru nosaka vispārējie tiesību akti un kura mērķis ir nodrošināt sabiedrisko pakalpojumu darbības un izpildes nepārtrauktību, ar tādiem pašiem nosacījumiem būtu piemērojis privāts pārdevējs.

| (162) | Pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību publicēšanas itāļu un angļu valodā Tirrenia tīmekļa vietnē un vairākos valsts un starptautiskos laikrakstos un speciālās tīmekļa vietnēs no Itālijas, Eiropas un ārpuseiropas subjektiem tika saņemts 21 paziņojums par ieinteresētību. Itālijas ieskatā tas pierāda, ka šā uzaicinājuma saturs ļāva skaidri identificēt, kas tiek pārdots un kāds ir īstenojamās procedūras veids, vienlaikus aizsargājot sensitīvu komercinformāciju (galvenokārt lai aizsargātu potenciālo pircēju intereses). Uzticamības pārbaudes posmā subjektiem tika sniegta sīka informācija cita starpā par konkrētajiem pārdodamajiem aktīviem, darījumdarbības plānu, jaunās konvencijas projektu (sk. 72. apsvērumu). |
| --- | --- |

(162)

Pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību publicēšanas itāļu un angļu valodā Tirrenia tīmekļa vietnē un vairākos valsts un starptautiskos laikrakstos un speciālās tīmekļa vietnēs no Itālijas, Eiropas un ārpuseiropas subjektiem tika saņemts 21 paziņojums par ieinteresētību. Itālijas ieskatā tas pierāda, ka šā uzaicinājuma saturs ļāva skaidri identificēt, kas tiek pārdots un kāds ir īstenojamās procedūras veids, vienlaikus aizsargājot sensitīvu komercinformāciju (galvenokārt lai aizsargātu potenciālo pircēju intereses). Uzticamības pārbaudes posmā subjektiem tika sniegta sīka informācija cita starpā par konkrētajiem pārdodamajiem aktīviem, darījumdarbības plānu, jaunās konvencijas projektu (sk. 72. apsvērumu).

Tirrenia

| (163) | Tāpēc Itālija apgalvoja, ka visiem subjektiem, kas bija ieinteresēti iegādāties Tirrenia darbības filiāli, bija pārredzamā un nediskriminējošā veidā sniegta informācija, kas vajadzīga piedāvājuma sagatavošanai, pilnībā pārzinot faktus, |
| --- | --- |

(163)

Tāpēc Itālija apgalvoja, ka visiem subjektiem, kas bija ieinteresēti iegādāties Tirrenia darbības filiāli, bija pārredzamā un nediskriminējošā veidā sniegta informācija, kas vajadzīga piedāvājuma sagatavošanai, pilnībā pārzinot faktus,

Tirrenia

4.3.2.   Par to aktīvu pārdošanu, kas neietilpst Tirrenia darbības filiāles darbības jomā

Par to aktīvu pārdošanu, kas neietilpst Tirrenia darbības filiāles darbības jomā

| (164) | Itālija paskaidroja, ka ārkārtas komisārs izsludināja neatkarīgas, pārredzamas un nediskriminējošas konkursa procedūras, lai pārdotu sešus kuģus (69), kas Tirrenia nebija vajadzīgi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai. 2010. gada 10. decembrī vietējos un starptautiskos laikrakstos un arī dažādās specializētās publikācijās tika publicēti uzaicinājumi izteikt ieinteresētību. Beidzoties termiņam, kas tika divreiz pagarināts, tika saņemti tikai piedāvājumi par piecu tā dēvēto “ātrgaitas prāmju” demontāžu. Tomēr, kad beigām tuvojās termiņš procedūrai attiecībā uz motorkuģi “Domiziana”, tika saņemti divi piedāvājumi šā kuģa iegādei komerciāliem nolūkiem (t. i., kuģniecības pakalpojumu sniegšanai). Notika mēģinājumi iegūt lielākas cenas piedāvājumus (gan no abiem sākotnējiem pretendentiem, gan no potenciālajiem papildu pretendentiem), taču šādi piedāvājumi netika saņemti. Tāpēc par konkursa uzvarētāju tika atzīts pretendents, kurš iesniedza piedāvājumu par vislielāko cenu. |
| --- | --- |

(164)

Itālija paskaidroja, ka ārkārtas komisārs izsludināja neatkarīgas, pārredzamas un nediskriminējošas konkursa procedūras, lai pārdotu sešus kuģus (69), kas Tirrenia nebija vajadzīgi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai. 2010. gada 10. decembrī vietējos un starptautiskos laikrakstos un arī dažādās specializētās publikācijās tika publicēti uzaicinājumi izteikt ieinteresētību. Beidzoties termiņam, kas tika divreiz pagarināts, tika saņemti tikai piedāvājumi par piecu tā dēvēto “ātrgaitas prāmju” demontāžu. Tomēr, kad beigām tuvojās termiņš procedūrai attiecībā uz motorkuģi “Domiziana”, tika saņemti divi piedāvājumi šā kuģa iegādei komerciāliem nolūkiem (t. i., kuģniecības pakalpojumu sniegšanai). Notika mēģinājumi iegūt lielākas cenas piedāvājumus (gan no abiem sākotnējiem pretendentiem, gan no potenciālajiem papildu pretendentiem), taču šādi piedāvājumi netika saņemti. Tāpēc par konkursa uzvarētāju tika atzīts pretendents, kurš iesniedza piedāvājumu par vislielāko cenu.

69

Tirrenia

Domiziana

| (165) | Itālija arī norādīja, ka bija plānots pārdot vairākus Tirrenia piederošus nekustamos īpašumus, rīkojot neatkarīgas atsevišķas konkursa procedūras, jo minētie īpašumi nebija nepieciešami sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai un tāpēc nebija iekļauti Tirrenia darbības filiālē. Itālija atsaucās uz “Palazzo Molin” pārdošanu Venēcijā, lai ilustrētu aizsardzības pasākumus, kādi tika veikti, lai nodrošinātu, ka tiek iegūta visaugstākā iespējamā pārdošanas cena (piemēram, piesaistot neatkarīgu ekspertu īpašuma novērtēšanai, aicinot pretendentus uzlabot to piedāvājumus). Visbeidzot, Itālija paskaidroja, ka arī Tirrenia mākslas darbu kolekcija tiks pārdota atsevišķā publiskā izsolē, kas tiks rīkota ar ievērojama izsoļu nama starpniecību. |
| --- | --- |

(165)

Itālija arī norādīja, ka bija plānots pārdot vairākus Tirrenia piederošus nekustamos īpašumus, rīkojot neatkarīgas atsevišķas konkursa procedūras, jo minētie īpašumi nebija nepieciešami sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai un tāpēc nebija iekļauti Tirrenia darbības filiālē. Itālija atsaucās uz “Palazzo Molin” pārdošanu Venēcijā, lai ilustrētu aizsardzības pasākumus, kādi tika veikti, lai nodrošinātu, ka tiek iegūta visaugstākā iespējamā pārdošanas cena (piemēram, piesaistot neatkarīgu ekspertu īpašuma novērtēšanai, aicinot pretendentus uzlabot to piedāvājumus). Visbeidzot, Itālija paskaidroja, ka arī Tirrenia mākslas darbu kolekcija tiks pārdota atsevišķā publiskā izsolē, kas tiks rīkota ar ievērojama izsoļu nama starpniecību.

Tirrenia

Tirrenia

Palazzo Molin

Tirrenia

4.3.3.   Par Tirrenia darbības filiāles aktīvu sasaistīšanu ar jaunu konvenciju

Par Tirrenia darbības filiāles aktīvu sasaistīšanu ar jaunu konvenciju

| (166) | Pirmkārt, Itālija argumentēja, ka lēmums privatizēt aktīvus, vienlaikus uzticot sabiedrisko pakalpojumu saistības, tika pieņemts, lai nodrošinātu netraucētu jūras kabotāžas nozares liberalizāciju. Itālija norāda, ka šī stratēģija tika apspriesta ar Komisiju iepriekš (sk. 2.4. iedaļu) un tika atzīta par principā atbilstošu Jūras kabotāžas regulai. |
| --- | --- |

(166)

Pirmkārt, Itālija argumentēja, ka lēmums privatizēt aktīvus, vienlaikus uzticot sabiedrisko pakalpojumu saistības, tika pieņemts, lai nodrošinātu netraucētu jūras kabotāžas nozares liberalizāciju. Itālija norāda, ka šī stratēģija tika apspriesta ar Komisiju iepriekš (sk. 2.4. iedaļu) un tika atzīta par principā atbilstošu Jūras kabotāžas regulai.

| (167) | Turklāt Itālija uzskatīja, ka, ņemot vērā tolaik dominējošos tirgus apstākļus, ir atbilstoši Tirrenia darbības filiāles aktīvus apvienot ar jaunu konvenciju. Laikā, kad notika ekonomikas lejupslīde un ievērojami samazinājās pieprasījums pēc jūras transporta nozares, iespēja izmantot Tirrenia darbības filiāles floti jaunajā konvencijā noteikto sabiedrisko pakalpojumu maršrutu nodrošināšanai bija dzīvotspējīga darījumdarbības iespēja, nevis faktors, kas mazina Tirrenia darbības nozares tirgus vērtību. Tāpēc Itālija uzskata, ka tas nevar būt negatīvi ietekmējis konkursa procedūru un rezultātā iegūto cenu. |
| --- | --- |

(167)

Turklāt Itālija uzskatīja, ka, ņemot vērā tolaik dominējošos tirgus apstākļus, ir atbilstoši Tirrenia darbības filiāles aktīvus apvienot ar jaunu konvenciju. Laikā, kad notika ekonomikas lejupslīde un ievērojami samazinājās pieprasījums pēc jūras transporta nozares, iespēja izmantot Tirrenia darbības filiāles floti jaunajā konvencijā noteikto sabiedrisko pakalpojumu maršrutu nodrošināšanai bija dzīvotspējīga darījumdarbības iespēja, nevis faktors, kas mazina Tirrenia darbības nozares tirgus vērtību. Tāpēc Itālija uzskata, ka tas nevar būt negatīvi ietekmējis konkursa procedūru un rezultātā iegūto cenu.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

| (168) | Šajā saistībā Itālija atgādināja, ka no sešiem kuģiem, kas nebija iekļauti Tirrenia darbības filiāles darbības jomā (sk. 164. apsvērumu), pieci bija jāpārdod demontāžas nolūkos. Itālija uzskata, ka, ņemot vērā jūras transporta tirgus sarežģītību un tolaik notiekošo ekonomikas lejupslīdi, bija neiespējami iegūt labāku cenu par uzņēmuma aktīviem, pat ja konkursa procedūra tiktu atkārtota vai ja aktīvi netiktu apvienoti ar jauno konvenciju. Visbeidzot, Itālija atsaucas uz apsvērumiem, ko bija iesniedzis viens potenciālais pretendents uz Tirrenia darbības filiāli saistībā ar Eiropas apvienošanās apstiprināšanas procedūru. Konkrētāk, minētais pretendents norādīja, ka minimālā cena, ko bija noteicis Itālijas ieceltais neatkarīgais eksperts, faktiski bija pārāk augsta. |
| --- | --- |

(168)

Šajā saistībā Itālija atgādināja, ka no sešiem kuģiem, kas nebija iekļauti Tirrenia darbības filiāles darbības jomā (sk. 164. apsvērumu), pieci bija jāpārdod demontāžas nolūkos. Itālija uzskata, ka, ņemot vērā jūras transporta tirgus sarežģītību un tolaik notiekošo ekonomikas lejupslīdi, bija neiespējami iegūt labāku cenu par uzņēmuma aktīviem, pat ja konkursa procedūra tiktu atkārtota vai ja aktīvi netiktu apvienoti ar jauno konvenciju. Visbeidzot, Itālija atsaucas uz apsvērumiem, ko bija iesniedzis viens potenciālais pretendents uz Tirrenia darbības filiāli saistībā ar Eiropas apvienošanās apstiprināšanas procedūru. Konkrētāk, minētais pretendents norādīja, ka minimālā cena, ko bija noteicis Itālijas ieceltais neatkarīgais eksperts, faktiski bija pārāk augsta.

Tirrenia

Tirrenia

4.3.4.   Par neatkarīgā eksperta iecelšanu

Par neatkarīgā eksperta iecelšanu

| (169) | Itālija apgalvoja, ka 2010. gada 16. decembrī piecas vadošās finanšu iestādes, kas nebija saistītas ar Tirrenia grupu, tika aicinātas iesniegt piedāvājumus par Tirrenia darbības filiāles novērtēšanu. Neviena no uzaicinātajām iestādēm neiesniedza piedāvājumu līdz noteiktajam termiņam. |
| --- | --- |

(169)

Itālija apgalvoja, ka 2010. gada 16. decembrī piecas vadošās finanšu iestādes, kas nebija saistītas ar Tirrenia grupu, tika aicinātas iesniegt piedāvājumus par Tirrenia darbības filiāles novērtēšanu. Neviena no uzaicinātajām iestādēm neiesniedza piedāvājumu līdz noteiktajam termiņam.

Tirrenia

Tirrenia

| (170) | Banca Profilo vēlāk izteica ieinteresētību uzņemties neatkarīgā konsultanta lomu ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi noteikti atlases procedūrā. Ar 2011. gada 4. februāra dekrētu ministrs iecēla Banca Profilo par neatkarīgo ekspertu Tirrenia un Siremar darbības filiāļu tirgus vērtības noteikšanai. |
| --- | --- |

(170)

Banca Profilo vēlāk izteica ieinteresētību uzņemties neatkarīgā konsultanta lomu ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi noteikti atlases procedūrā. Ar 2011. gada 4. februāra dekrētu ministrs iecēla Banca Profilo par neatkarīgo ekspertu Tirrenia un Siremar darbības filiāļu tirgus vērtības noteikšanai.

Banca Profilo

Banca Profilo

Tirrenia

Siremar

4.3.5.   Par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem

Par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem

| (171) | Itālija uzsvēra, ka 2011. gada 2. februārī ārkārtas komisārs nosūtīja ieinteresētajiem subjektiem vēstuli par procedūru, kurā skaidri izklāstīja līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijus. Minētajā vēstulē bija norādīti tiesību akti, kas ir piemērojami pārdošanas procesam, un paskaidrots, ka pārdošanas cena nevar būt zemāka par neatkarīgā eksperta noteikto vērtību, savukārt ierosinātajam darījumdarbības plānam ir jāatbilst jaunajā konvencijā noteiktajām sabiedrisko pakalpojumu saistībām. |
| --- | --- |

(171)

Itālija uzsvēra, ka 2011. gada 2. februārī ārkārtas komisārs nosūtīja ieinteresētajiem subjektiem vēstuli par procedūru, kurā skaidri izklāstīja līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijus. Minētajā vēstulē bija norādīti tiesību akti, kas ir piemērojami pārdošanas procesam, un paskaidrots, ka pārdošanas cena nevar būt zemāka par neatkarīgā eksperta noteikto vērtību, savukārt ierosinātajam darījumdarbības plānam ir jāatbilst jaunajā konvencijā noteiktajām sabiedrisko pakalpojumu saistībām.

| (172) | Itālija arī apstiprināja, ka vairāku piedāvājumu saņemšanas gadījumā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijs ir visaugstākā cena, kā paredzēts procedūrai piemērojamajos īpašajos noteikumos. |
| --- | --- |

(172)

Itālija arī apstiprināja, ka vairāku piedāvājumu saņemšanas gadījumā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijs ir visaugstākā cena, kā paredzēts procedūrai piemērojamajos īpašajos noteikumos.

4.3.6.   Par Ecorys ziņojumu

Par Ecorys ziņojumu

| (173) | Izmeklēšanas gaitā Itālija tika aicināta iesniegt piezīmes (sk. 8. apsvērumu) par Komisijas atlasītā neatkarīgā konsultanta (Ecorys) konstatējumiem. Itālija piekrita Ecorys secinājumiem, ka ne privatizācijas sasaiste ar jaunās konvencijas piešķiršanu, ne nosacījums attiecībā uz darbaspēku nebūtu samazinājis Tirrenia darbības filiāles tirgus vērtību. |
| --- | --- |

(173)

Izmeklēšanas gaitā Itālija tika aicināta iesniegt piezīmes (sk. 8. apsvērumu) par Komisijas atlasītā neatkarīgā konsultanta (Ecorys) konstatējumiem. Itālija piekrita Ecorys secinājumiem, ka ne privatizācijas sasaiste ar jaunās konvencijas piešķiršanu, ne nosacījums attiecībā uz darbaspēku nebūtu samazinājis Tirrenia darbības filiāles tirgus vērtību.

Ecorys

Ecorys

Tirrenia

| (174) | Attiecībā uz iepriekš minēto sasaisti Itālija atsaucās uz vairākiem Ecorys apgalvojumiem, tostarp tā apsvērumu, ka pārdošanas laikā vienīgā dzīvotspējīgā alternatīva aktīvu pārdošanai saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu (t. i., aktīvu privatizāciju sasaistot ar jauno konvenciju) bija Tirrenia darbības filiāles likvidācija. Itālija arī atkārtoja, ka laikā, kad prāmju nozarē bija krīze, ko raksturoja ievērojams pieprasījuma samazinājums, iespēja izmantot Tirrenia floti konvencijā norādītajiem sabiedrisko pakalpojumu maršrutiem bija noderīga darījumdarbības iespēja, nevis faktors, kas varētu samazināt aktīvu vērtību. Turklāt Itālija arī atgādināja, ka no sešiem kuģiem, kas nebija iekļauti Tirrenia darbības nozares darbības jomā, piecus varēja pārdot tikai demontāžas nolūkos (sk. 168. apsvērumu). Visbeidzot, Itālija apgalvoja, ka, ņemot vērā no konkursa procedūras izrietošo faktisko cenu, degvielas cenu līmeni un neapmierinošos ekonomiskos apstākļus, nebūtu bijis iespējams sasniegt aktīvu augstāku vērtējumu, pat ja konkursa procedūra tiktu atkārtota vai ja tiktu mainīts pārdodamo aktīvu apjoms. |
| --- | --- |

(174)

Attiecībā uz iepriekš minēto sasaisti Itālija atsaucās uz vairākiem Ecorys apgalvojumiem, tostarp tā apsvērumu, ka pārdošanas laikā vienīgā dzīvotspējīgā alternatīva aktīvu pārdošanai saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu (t. i., aktīvu privatizāciju sasaistot ar jauno konvenciju) bija Tirrenia darbības filiāles likvidācija. Itālija arī atkārtoja, ka laikā, kad prāmju nozarē bija krīze, ko raksturoja ievērojams pieprasījuma samazinājums, iespēja izmantot Tirrenia floti konvencijā norādītajiem sabiedrisko pakalpojumu maršrutiem bija noderīga darījumdarbības iespēja, nevis faktors, kas varētu samazināt aktīvu vērtību. Turklāt Itālija arī atgādināja, ka no sešiem kuģiem, kas nebija iekļauti Tirrenia darbības nozares darbības jomā, piecus varēja pārdot tikai demontāžas nolūkos (sk. 168. apsvērumu). Visbeidzot, Itālija apgalvoja, ka, ņemot vērā no konkursa procedūras izrietošo faktisko cenu, degvielas cenu līmeni un neapmierinošos ekonomiskos apstākļus, nebūtu bijis iespējams sasniegt aktīvu augstāku vērtējumu, pat ja konkursa procedūra tiktu atkārtota vai ja tiktu mainīts pārdodamo aktīvu apjoms.

Ecorys

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

| (175) | Attiecībā uz nosacījumu par darbaspēku Itālija uzsvēra Ecorys secinājumu, ka nav elementu, kas norādītu, ka šim nosacījumam bija būtiska ietekme uz Tirrenia darbības nozares vērtību. Itālija arī atgādināja, ka šis nosacījums izrietēja no Dekrētlikuma 270/1999 63. panta 2. punkta un attiecās tikai uz tiem darbiniekiem, kuri bija vajadzīgi, lai garantētu attiecīgo darījumdarbību atbilstoši flotes apkalpes komplektēšanas tabulām. Flotes apkalpes komplektēšanas tabulas i) nosaka kvalitatīvo un kvantitatīvo sastāvu apkalpei, kas vajadzīga kuģa ekspluatācijai saskaņā ar kuģošanas drošības tiesību aktiem; ii) tiek izveidotas ar ministra dekrētu, un iii) tās sagatavo komiteja, kurā kā konsultanti piedalās organizācijas, kas pārstāv darbiniekus un kuģu īpašniekus. Kuģis var kuģot 365 dienas gadā, un periodiem, ko kuģa apkalpe pavada uz klāja, ir jāmijas ar periodiem, ko pavada krastā. Attiecīgi, nosakot, kāds darbaspēka līmenis ir vajadzīgs Tirrenia darbības filiāles darbības nodrošināšanai, minimālajā darbaspēka līmenī jābūt iekļautam apkalpes darbinieku skaitam, kas norādīts komplektēšanas tabulās, pieskaitot rezerves apkalpes locekļus. Jaunajam Tirrenia darbības filiāles īpašniekam šis minimālais darbaspēka līmenis būtu jāievēro neatkarīgi no jebkāda nosacījuma, kas attiecas uz darbaspēku. Turklāt Itālija piebilda, ka, lai gan Tirrenia darbības filiāles pircējam ir jāpiedāvā darbs visiem darbiniekiem, kuri ir vajadzīgi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas garantēšanai, tas ir jādara, pamatojoties uz citiem darba līgumiem, nevis tiem, kas bijuši noslēgti iepriekš (70). |
| --- | --- |

(175)

Attiecībā uz nosacījumu par darbaspēku Itālija uzsvēra Ecorys secinājumu, ka nav elementu, kas norādītu, ka šim nosacījumam bija būtiska ietekme uz Tirrenia darbības nozares vērtību. Itālija arī atgādināja, ka šis nosacījums izrietēja no Dekrētlikuma 270/1999 63. panta 2. punkta un attiecās tikai uz tiem darbiniekiem, kuri bija vajadzīgi, lai garantētu attiecīgo darījumdarbību atbilstoši flotes apkalpes komplektēšanas tabulām. Flotes apkalpes komplektēšanas tabulas i) nosaka kvalitatīvo un kvantitatīvo sastāvu apkalpei, kas vajadzīga kuģa ekspluatācijai saskaņā ar kuģošanas drošības tiesību aktiem; ii) tiek izveidotas ar ministra dekrētu, un iii) tās sagatavo komiteja, kurā kā konsultanti piedalās organizācijas, kas pārstāv darbiniekus un kuģu īpašniekus. Kuģis var kuģot 365 dienas gadā, un periodiem, ko kuģa apkalpe pavada uz klāja, ir jāmijas ar periodiem, ko pavada krastā. Attiecīgi, nosakot, kāds darbaspēka līmenis ir vajadzīgs Tirrenia darbības filiāles darbības nodrošināšanai, minimālajā darbaspēka līmenī jābūt iekļautam apkalpes darbinieku skaitam, kas norādīts komplektēšanas tabulās, pieskaitot rezerves apkalpes locekļus. Jaunajam Tirrenia darbības filiāles īpašniekam šis minimālais darbaspēka līmenis būtu jāievēro neatkarīgi no jebkāda nosacījuma, kas attiecas uz darbaspēku. Turklāt Itālija piebilda, ka, lai gan Tirrenia darbības filiāles pircējam ir jāpiedāvā darbs visiem darbiniekiem, kuri ir vajadzīgi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas garantēšanai, tas ir jādara, pamatojoties uz citiem darba līgumiem, nevis tiem, kas bijuši noslēgti iepriekš (70).

Ecorys

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

70

| (176) | Ecorys ziņojumā bija secināts, ka aplēstā Tirrenia darbības filiāles vērtība varētu būt bijusi par aptuveni 7,8 % lielāka nekā vērtība, ko bija norādījis Itālijas iestāžu ieceltais eksperts Banca Profilo. Itālija uzskatīja, ka šī starpība varētu būt skaidrojama ar to, ka abiem ekspertiem bija jāpaļaujas uz prognozēm par vairākiem tehniskiem parametriem un ka šādās prognozēs pēc būtības parasti pastāv noteikta starpības robeža. Itālijas iestādes iesniedza Banca Profilo sagatavoto pretvērtējumu, kurā ir sīki izskaidrotas atšķirības (71) salīdzinājumā ar Ecorys ziņojumu. Itālija uzskatīja, ka minētais pretvērtējums sniedz pārliecinošu un objektīvu pamatojumu atšķirībām starp abiem vērtējumiem. Patiešām, Banca Profilo apgalvoja, ka tās pieņēmumi ir atturīgāki (72) nekā Ecorys pieņēmumi labāk atspoguļo izvērtējamo situāciju. |
| --- | --- |

(176)

Ecorys ziņojumā bija secināts, ka aplēstā Tirrenia darbības filiāles vērtība varētu būt bijusi par aptuveni 7,8 % lielāka nekā vērtība, ko bija norādījis Itālijas iestāžu ieceltais eksperts Banca Profilo. Itālija uzskatīja, ka šī starpība varētu būt skaidrojama ar to, ka abiem ekspertiem bija jāpaļaujas uz prognozēm par vairākiem tehniskiem parametriem un ka šādās prognozēs pēc būtības parasti pastāv noteikta starpības robeža. Itālijas iestādes iesniedza Banca Profilo sagatavoto pretvērtējumu, kurā ir sīki izskaidrotas atšķirības (71) salīdzinājumā ar Ecorys ziņojumu. Itālija uzskatīja, ka minētais pretvērtējums sniedz pārliecinošu un objektīvu pamatojumu atšķirībām starp abiem vērtējumiem. Patiešām, Banca Profilo apgalvoja, ka tās pieņēmumi ir atturīgāki (72) nekā Ecorys pieņēmumi labāk atspoguļo izvērtējamo situāciju.

Ecorys

Tirrenia

Banca Profilo

Banca Profilo

71

Ecorys

Banca Profilo

72

Ecorys

| (177) | Turklāt Itālija norādīja, ka Tirrenia darbības filiāles īpašumtiesību nodošana notika vairāk nekā divus gadus pēc atsauces datuma, ko Banca Profilo un Ecorys izmantoja saviem novērtējumiem. Kā uzskata Itālija, šajā laikposmā Tirrenia darbības filiāles vērtība bija samazinājusies un ekonomiskais klimats bija ievērojami pasliktinājies. Šā iemesla dēļ Itālija secināja, ka nevar būt šaubu, ka dienā, kad tika pabeigta Tirrenia darbības filiāles pārdošana, cenas nosacījumi, par kuriem vienojās puses, pilnībā atspoguļoja uzņēmuma aktīvu tirgus vērtību. |
| --- | --- |

(177)

Turklāt Itālija norādīja, ka Tirrenia darbības filiāles īpašumtiesību nodošana notika vairāk nekā divus gadus pēc atsauces datuma, ko Banca Profilo un Ecorys izmantoja saviem novērtējumiem. Kā uzskata Itālija, šajā laikposmā Tirrenia darbības filiāles vērtība bija samazinājusies un ekonomiskais klimats bija ievērojami pasliktinājies. Šā iemesla dēļ Itālija secināja, ka nevar būt šaubu, ka dienā, kad tika pabeigta Tirrenia darbības filiāles pārdošana, cenas nosacījumi, par kuriem vienojās puses, pilnībā atspoguļoja uzņēmuma aktīvu tirgus vērtību.

Tirrenia

Banca Profilo

Ecorys

Tirrenia

Tirrenia

4.4.   Par jaunās konvencijas atbilstību Altmark kritērijiem

Par jaunās konvencijas atbilstību Altmark kritērijiem

| (178) | Itālija atgādināja, ka tā bija paziņojusi sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, kas jāmaksā saskaņā ar jauno konvenciju, tikai juridiskās noteiktības apsvērumu dēļ, jo tā uzskatīja, ka šis pasākums nav valsts atbalsts (sk. 4. apsvērumu). Itālijas iestādes jo īpaši argumentēja, ka visi četri Altmark kritēriji ir izpildīti šādu iemeslu dēļ:






  — | jūras transporta pakalpojumi, kā tos definējušas Itālijas iestādes jaunajā konvencijā, ir svarīgi salu ekonomiskajai attīstībai, vienlaikus arī apmierinot salu iedzīvotāju pamatvajadzības pēc transporta pakalpojumiem un nodrošinot Itālijas Konvencijā noteikto tiesību uz teritoriālo nepārtrauktību ievērošanu. Jaunajā konvencijā ir skaidri noteikti pakalpojumi, kuģi, laika grafiki un tarifu ierobežojumi. Tāpēc Itālija argumentēja, ka sabiedrisko pakalpojumu saistības ir skaidri definētas un ka pirmais Altmark kritērijs ir izpildīts, |
| --- | --- | --- |

(178)

Itālija atgādināja, ka tā bija paziņojusi sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, kas jāmaksā saskaņā ar jauno konvenciju, tikai juridiskās noteiktības apsvērumu dēļ, jo tā uzskatīja, ka šis pasākums nav valsts atbalsts (sk. 4. apsvērumu). Itālijas iestādes jo īpaši argumentēja, ka visi četri Altmark kritēriji ir izpildīti šādu iemeslu dēļ:

Altmark

—

jūras transporta pakalpojumi, kā tos definējušas Itālijas iestādes jaunajā konvencijā, ir svarīgi salu ekonomiskajai attīstībai, vienlaikus arī apmierinot salu iedzīvotāju pamatvajadzības pēc transporta pakalpojumiem un nodrošinot Itālijas Konvencijā noteikto tiesību uz teritoriālo nepārtrauktību ievērošanu. Jaunajā konvencijā ir skaidri noteikti pakalpojumi, kuģi, laika grafiki un tarifu ierobežojumi. Tāpēc Itālija argumentēja, ka sabiedrisko pakalpojumu saistības ir skaidri definētas un ka pirmais Altmark kritērijs ir izpildīts,

Altmark

| — | parametri, uz kuru pamata tika aprēķināta kompensācija, ir sīki izskaidroti CIPE direktīvā un ir izmantoti jaunajā konvencijā (un tās pielikumos), savukārt maksimālās kompensācijas summas ir noteiktas 2009. gada likumā. Tāpēc Itālija argumentēja, ka šie parametri bija noteikti iepriekš objektīvā un pārredzamā veidā un ka otrais Altmark kritērijs ir izpildīts, |
| --- | --- |

—

parametri, uz kuru pamata tika aprēķināta kompensācija, ir sīki izskaidroti CIPE direktīvā un ir izmantoti jaunajā konvencijā (un tās pielikumos), savukārt maksimālās kompensācijas summas ir noteiktas 2009. gada likumā. Tāpēc Itālija argumentēja, ka šie parametri bija noteikti iepriekš objektīvā un pārredzamā veidā un ka otrais Altmark kritērijs ir izpildīts,

CIPE

Altmark

| — | sabiedrisko pakalpojumu operators uzņemas visus darbības riskus (sk. arī 4.5. iedaļu) apmaiņā pret fiksētu subsīdijas likmi, nesniedzot noteiktību par visu tā izmaksu segšanu. Šā iemesla dēļ Itālija argumentēja, ka 6,5 % kapitāla atdeves koeficients ir atbilstošs darbībai, neradot pārmērīgas kompensācijas piešķiršanu par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu. Tāpēc arī Altmark kritērijs ir uzskatāms par izpildītu, |
| --- | --- |

—

sabiedrisko pakalpojumu operators uzņemas visus darbības riskus (sk. arī 4.5. iedaļu) apmaiņā pret fiksētu subsīdijas likmi, nesniedzot noteiktību par visu tā izmaksu segšanu. Šā iemesla dēļ Itālija argumentēja, ka 6,5 % kapitāla atdeves koeficients ir atbilstošs darbībai, neradot pārmērīgas kompensācijas piešķiršanu par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu. Tāpēc arī Altmark kritērijs ir uzskatāms par izpildītu,

Altmark

| — | Tirrenia darbības filiāle tika privatizēta, rīkojot atklātu konkursa procedūru, aptverot aktīvus, kas nepieciešami sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, apvienojumā ar jaunu astoņu gadu konvenciju par minēto pakalpojumu sniegšanu. Tā kā konkursa procedūrā tika ievēroti konkurences, pārredzamības un nediskriminācijas principi un līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijs bija visaugstākā cena, Itālija argumentēja, ka arī ceturtais Altmark kritērijs ir izpildīts. |
| --- | --- |

—

Tirrenia darbības filiāle tika privatizēta, rīkojot atklātu konkursa procedūru, aptverot aktīvus, kas nepieciešami sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, apvienojumā ar jaunu astoņu gadu konvenciju par minēto pakalpojumu sniegšanu. Tā kā konkursa procedūrā tika ievēroti konkurences, pārredzamības un nediskriminācijas principi un līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijs bija visaugstākā cena, Itālija argumentēja, ka arī ceturtais Altmark kritērijs ir izpildīts.

Tirrenia

Altmark

4.5.   Par 6,5 % riska prēmiju, kas noteikta CIPE direktīvā un piemērojama kopš 2010. gada

Par 6,5 % riska prēmiju, kas noteikta CIPE direktīvā un piemērojama kopš 2010. gada

| (179) | Itālija norādīja, ka 2009. gadā kompensācija, kas samaksāta Tirrenia, bija 80 010 000 EUR. Sākot no 2010. gada, maksimālā kompensācijas summa tika noteikta 72 685 642 EUR apmērā. Itālija norādīja, ka šī summa ir ievērojami mazāka nekā uzņēmuma vēsturiskais deficīta līmenis. Tas, domājams, liek Tirrenia darbības filiāles pircējam palielināt darbību efektivitāti, lai deficītu ierobežotu līdz fiksētajai subsīdijas summai visā jaunās konvencijas darbības laikā un lai kompensētu inflāciju ilgā laikposmā nākotnē. |
| --- | --- |

(179)

Itālija norādīja, ka 2009. gadā kompensācija, kas samaksāta Tirrenia, bija 80 010 000 EUR. Sākot no 2010. gada, maksimālā kompensācijas summa tika noteikta 72 685 642 EUR apmērā. Itālija norādīja, ka šī summa ir ievērojami mazāka nekā uzņēmuma vēsturiskais deficīta līmenis. Tas, domājams, liek Tirrenia darbības filiāles pircējam palielināt darbību efektivitāti, lai deficītu ierobežotu līdz fiksētajai subsīdijas summai visā jaunās konvencijas darbības laikā un lai kompensētu inflāciju ilgā laikposmā nākotnē.

Tirrenia

Tirrenia

| (180) | CIPE direktīva paredz, ka, lai noteiktu kapitāla atdevi, izmantojot WACC formulu (sk. 42. apsvērumu, izmanto 6,5 % riska prēmiju. Tomēr Itālija paskaidroja, ka ar 2009. gada likumu kompensācijai ir noteikts maksimālais ierobežojums, tāpēc tika nolemts vienkāršot aprēķinu, piemērojot 6,5 % likmi kā vienotu kapitāla atdeves likmi. Šī vienkāršotā pieeja bija piemērojama sākotnējās konvencijas pagarinājuma laikā un joprojām ir piemērojama saskaņā ar jauno konvenciju. Itālijas iestādes arī pierādīja, ka, piemērojot pilno metodiku, kas noteikta CIPE direktīvā, rezultātā varēja tikt iegūta kapitāla atdeve, kas – vismaz pēc dažiem gadiem – būtu pārsniegusi 6,5 %. Šā iemesla dēļ Itālija uzskata, ka tās vienkāršotā pieeja ir konservatīva un nepieļauj lielāku kompensāciju Tirrenia vai CIN par to, kas noteikta CIPE direktīvā. |
| --- | --- |

(180)

CIPE direktīva paredz, ka, lai noteiktu kapitāla atdevi, izmantojot WACC formulu (sk. 42. apsvērumu, izmanto 6,5 % riska prēmiju. Tomēr Itālija paskaidroja, ka ar 2009. gada likumu kompensācijai ir noteikts maksimālais ierobežojums, tāpēc tika nolemts vienkāršot aprēķinu, piemērojot 6,5 % likmi kā vienotu kapitāla atdeves likmi. Šī vienkāršotā pieeja bija piemērojama sākotnējās konvencijas pagarinājuma laikā un joprojām ir piemērojama saskaņā ar jauno konvenciju. Itālijas iestādes arī pierādīja, ka, piemērojot pilno metodiku, kas noteikta CIPE direktīvā, rezultātā varēja tikt iegūta kapitāla atdeve, kas – vismaz pēc dažiem gadiem – būtu pārsniegusi 6,5 %. Šā iemesla dēļ Itālija uzskata, ka tās vienkāršotā pieeja ir konservatīva un nepieļauj lielāku kompensāciju Tirrenia vai CIN par to, kas noteikta CIPE direktīvā.

CIPE

WACC

CIPE

Tirrenia

CIN

CIPE

| (181) | Itālija arī apgalvoja, ka 6,5 % kapitāla atdeve atspoguļo to darbību risku, kas uzticētas Tirrenia, respektīvi, CIN, neizraisot pārmērīgi lielu kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem turpmākajos apsvērumos izklāstīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(181)

Itālija arī apgalvoja, ka 6,5 % kapitāla atdeve atspoguļo to darbību risku, kas uzticētas Tirrenia, respektīvi, CIN, neizraisot pārmērīgi lielu kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem turpmākajos apsvērumos izklāstīto iemeslu dēļ.

Tirrenia

CIN

| (182) | Vispirms Itālija atgādināja, ka sākotnējās konvencijas pagarinājuma laikā, ņemot vērā uzņēmuma sarežģīto finanšu stāvokli, 2010. gada 5. augustāTirrenia bija jāpiemēro ārkārtas administratīvā procedūra. Kā norādīja Itālija, bija de facto neiespējami pilnībā segt sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksas (t. i., izmaksas, no kurām atskaitīti ieņēmumi) ar maksimālo kompensācijas summu, kas noteikta ar 2009. gada likumu. Tāpēc Tirrenia praksē nesaņēma nekādu kapitāla atdevi laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Itālija iesniedza Tirrenia maršrutu pārskatus par 2010. un 2011. gadu un ceturkšņa finanšu pārskatus par 2012. gadu. |
| --- | --- |

(182)

Vispirms Itālija atgādināja, ka sākotnējās konvencijas pagarinājuma laikā, ņemot vērā uzņēmuma sarežģīto finanšu stāvokli, 2010. gada 5. augustāTirrenia bija jāpiemēro ārkārtas administratīvā procedūra. Kā norādīja Itālija, bija de facto neiespējami pilnībā segt sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksas (t. i., izmaksas, no kurām atskaitīti ieņēmumi) ar maksimālo kompensācijas summu, kas noteikta ar 2009. gada likumu. Tāpēc Tirrenia praksē nesaņēma nekādu kapitāla atdevi laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Itālija iesniedza Tirrenia maršrutu pārskatus par 2010. un 2011. gadu un ceturkšņa finanšu pārskatus par 2012. gadu.

Tirrenia

de facto

Tirrenia

Tirrenia

| (183) | Jaunā konvencija attiecībā uz Tirrenia darbības filiāles pircēju paredz, ka kompensācijas līmenis ir jāaprēķina, pamatojoties uz prognozēto ieņēmumu un izmaksu attīstību. Kā norādīja Itālija, atšķirībā no sākotnējām konvencijām jaunā konvencija nenosaka pilnīgu un automātisku kompensāciju par darbības izmaksu (piemēram, darbaspēka, degvielas, fraktēšanas izmaksu) palielinājumu. Tāpēc riskus, kas saistīti ar šādu izmaksu palielinājumu, kā arī riskus, kas saistīti ar satiksmes apjomu, pilnībā uzņemas operators. Attiecīgi Itālija argumentēja, ka operators uzņemas visus ar pakalpojumu saistītos riskus un tam nav garantijas, ka tam tiks piešķirta pietiekama kompensācija visu izmaksu segšanai. Itālijas ieskatā šis apstāklis nemainās arī tad, ja ņem vērā jaunās konvencijas 8. un 9. pantu, jo operators joprojām ir pakļauts kavējumu riskam starp brīdi, kad notiek šāda nelīdzsvarotība, un brīdi, kad var tikt veiktas korekcijas. Turklāt jebkuras šādas korekcijas tiek panāktas sarunās un netiek piemērotas ar atpakaļejošu spēku, bet ir piemērojamas tikai attiecībā uz nākotni. Itālija iesniedza CIN ikgadējos maršrutu pārskatus par laikposmu no 2012. gada 18. jūlija līdz 2018. gada beigām, lai pierādītu, ka nav bijusi piešķirta pārmērīga kompensācija saskaņā ar jauno konvenciju. |
| --- | --- |

(183)

Jaunā konvencija attiecībā uz Tirrenia darbības filiāles pircēju paredz, ka kompensācijas līmenis ir jāaprēķina, pamatojoties uz prognozēto ieņēmumu un izmaksu attīstību. Kā norādīja Itālija, atšķirībā no sākotnējām konvencijām jaunā konvencija nenosaka pilnīgu un automātisku kompensāciju par darbības izmaksu (piemēram, darbaspēka, degvielas, fraktēšanas izmaksu) palielinājumu. Tāpēc riskus, kas saistīti ar šādu izmaksu palielinājumu, kā arī riskus, kas saistīti ar satiksmes apjomu, pilnībā uzņemas operators. Attiecīgi Itālija argumentēja, ka operators uzņemas visus ar pakalpojumu saistītos riskus un tam nav garantijas, ka tam tiks piešķirta pietiekama kompensācija visu izmaksu segšanai. Itālijas ieskatā šis apstāklis nemainās arī tad, ja ņem vērā jaunās konvencijas 8. un 9. pantu, jo operators joprojām ir pakļauts kavējumu riskam starp brīdi, kad notiek šāda nelīdzsvarotība, un brīdi, kad var tikt veiktas korekcijas. Turklāt jebkuras šādas korekcijas tiek panāktas sarunās un netiek piemērotas ar atpakaļejošu spēku, bet ir piemērojamas tikai attiecībā uz nākotni. Itālija iesniedza CIN ikgadējos maršrutu pārskatus par laikposmu no 2012. gada 18. jūlija līdz 2018. gada beigām, lai pierādītu, ka nav bijusi piešķirta pārmērīga kompensācija saskaņā ar jauno konvenciju.

Tirrenia

CIN

4.6.   Par jaunās konvencijas atbilstību 2011. gada VTNP lēmumam

Par jaunās konvencijas atbilstību 2011. gada VTNP lēmumam

| (184) | Pat ja Itālija uzskatīja, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, kas samaksāta CIN saskaņā ar jauno konvenciju, nav valsts atbalsts, tā ir arī argumentējusi, kādēļ šis pasākums atbilstu 2011. gada VTNP lēmumam, ja tas būtu atbalsts. |
| --- | --- |

(184)

Pat ja Itālija uzskatīja, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, kas samaksāta CIN saskaņā ar jauno konvenciju, nav valsts atbalsts, tā ir arī argumentējusi, kādēļ šis pasākums atbilstu 2011. gada VTNP lēmumam, ja tas būtu atbalsts.

CIN

| (185) | Itālija atgādināja, ka Komisijas novērtējumā par VTNP reālo raksturu tiek tikai pārbaudīts, vai dalībvalsts ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu, definējot pakalpojumu kā VTNP. Šajā kontekstā Itālija raksturoja jaunajā konvencijā norādītos maršrutus un norādīja, ka vairākos no šiem maršrutiem CIN ir vienīgais operators. Turklāt vēl par trim maršrutiem CIN saņem sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju tikai klusajā sezonā, bet tam joprojām ir piemērojami ierobežojumi (piemēram, attiecībā uz tarifiem) karstajā sezonā. |
| --- | --- |

(185)

Itālija atgādināja, ka Komisijas novērtējumā par VTNP reālo raksturu tiek tikai pārbaudīts, vai dalībvalsts ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu, definējot pakalpojumu kā VTNP. Šajā kontekstā Itālija raksturoja jaunajā konvencijā norādītos maršrutus un norādīja, ka vairākos no šiem maršrutiem CIN ir vienīgais operators. Turklāt vēl par trim maršrutiem CIN saņem sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju tikai klusajā sezonā, bet tam joprojām ir piemērojami ierobežojumi (piemēram, attiecībā uz tarifiem) karstajā sezonā.

CIN

CIN

| (186) | Itālija iesniedza ikgadējos pasažieru pārvadājumu datus par abiem finanšu gadiem pirms VTNP piešķiršanas (t. i., 2010. un 2011. gadu), lai argumentētu, ka 2011. gada VTNP lēmuma 2. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteiktais maksimālais ierobežojums, kas ir 300 000 pasažieru, nav pārkāpts Tirrenia izmantotajos maršrutos. Turklāt, tā kā jaunās konvencijas termiņš ir astoņi gadi, Itālija atzīmēja, ka ir ievērots arī 2011. gada VTNP lēmuma 2. panta 2. punkts. Visbeidzot, Itālija apgalvoja, ka ir ievērots 2011. gada VTNP lēmuma 2. panta 4. punkts, jo, pārdodot Tirrenia darbības filiāli konkurenci nodrošinošā, pārredzamā un nediskriminējošā konkursa procedūrā, tika pilnībā ievērotas Jūras kabotāžas regulas prasības. |
| --- | --- |

(186)

Itālija iesniedza ikgadējos pasažieru pārvadājumu datus par abiem finanšu gadiem pirms VTNP piešķiršanas (t. i., 2010. un 2011. gadu), lai argumentētu, ka 2011. gada VTNP lēmuma 2. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteiktais maksimālais ierobežojums, kas ir 300 000 pasažieru, nav pārkāpts Tirrenia izmantotajos maršrutos. Turklāt, tā kā jaunās konvencijas termiņš ir astoņi gadi, Itālija atzīmēja, ka ir ievērots arī 2011. gada VTNP lēmuma 2. panta 2. punkts. Visbeidzot, Itālija apgalvoja, ka ir ievērots 2011. gada VTNP lēmuma 2. panta 4. punkts, jo, pārdodot Tirrenia darbības filiāli konkurenci nodrošinošā, pārredzamā un nediskriminējošā konkursa procedūrā, tika pilnībā ievērotas Jūras kabotāžas regulas prasības.

Tirrenia

Tirrenia

| (187) | Itālija apgalvoja, ka jaunā konvencija atbilst visiem nosacījumiem, kas piemērojami attiecībā uz pilnvarojuma aktiem, kā noteikts 2011. gada VTNP lēmuma 4.–6. pantā. Proti, minētajā konvencijā ir sīki izklāstītas sabiedrisko pakalpojumu saistības, to termiņš, kompensācijas mehānisms (pamatojoties uz CIPE direktīvu un 2009. gada likumu) un mehānismi, lai izvairītos no pārmērīgas kompensācijas piešķiršanas un lai atgūtu pārmērīgi izmaksātu kompensāciju. Visbeidzot, Itālija norādīja uz pasākumiem (tostarp tiesiskās aizsardzības līdzekļu un sankciju sistēmu), kas ir ieviesti, lai nodrošinātu stingru atbilstību jaunās konvencijas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(187)

Itālija apgalvoja, ka jaunā konvencija atbilst visiem nosacījumiem, kas piemērojami attiecībā uz pilnvarojuma aktiem, kā noteikts 2011. gada VTNP lēmuma 4.–6. pantā. Proti, minētajā konvencijā ir sīki izklāstītas sabiedrisko pakalpojumu saistības, to termiņš, kompensācijas mehānisms (pamatojoties uz CIPE direktīvu un 2009. gada likumu) un mehānismi, lai izvairītos no pārmērīgas kompensācijas piešķiršanas un lai atgūtu pārmērīgi izmaksātu kompensāciju. Visbeidzot, Itālija norādīja uz pasākumiem (tostarp tiesiskās aizsardzības līdzekļu un sankciju sistēmu), kas ir ieviesti, lai nodrošinātu stingru atbilstību jaunās konvencijas nosacījumiem.

CIPE

4.7.   Par atlikto CIN pirkuma cenas daļas samaksu

Par atlikto CIN

| (188) | Attiecībā uz CIN pirkuma cenas daļas samaksu ar vairākiem maksājumiem visā konvencijas darbības laikā Itālija atzīmēja turpmāk izklāstīto. Saistošais piedāvājums, ko CIN iesniedza 2011. gada 14. aprīlī un kas paredzēja atliktu cenas daļas maksājumu, tika iekļauts datu telpā. Ārkārtas komisārs 2011. gada 2. maijā nosūtīja visām pusēm, kas bija uzņemtas uzticamības pārbaudes posmā, paziņojumu, aicinot tās iesniegt labākus piedāvājumus par CIN iesniegto. Iemesls tam, ka netika saņemti galīgi piedāvājumi, kas būtu labāki par CIN iesniegto, ir konkursa procedūrai raksturīgā konkurences dinamika. Minētā iemesla dēļ atlikto pirkuma cenas samaksu nevar uzskatīt par selektīvu iejaukšanos par labu CIN, jo tā atspoguļo tirgus cenu. Proti, arī iespējamie citi pretendenti varēja iesniegt piedāvājumu, kurā ietverta atlikta samaksa, taču viņi izvēlējās neiesniegt šādus piedāvājumus. |
| --- | --- |

(188)

Attiecībā uz CIN pirkuma cenas daļas samaksu ar vairākiem maksājumiem visā konvencijas darbības laikā Itālija atzīmēja turpmāk izklāstīto. Saistošais piedāvājums, ko CIN iesniedza 2011. gada 14. aprīlī un kas paredzēja atliktu cenas daļas maksājumu, tika iekļauts datu telpā. Ārkārtas komisārs 2011. gada 2. maijā nosūtīja visām pusēm, kas bija uzņemtas uzticamības pārbaudes posmā, paziņojumu, aicinot tās iesniegt labākus piedāvājumus par CIN iesniegto. Iemesls tam, ka netika saņemti galīgi piedāvājumi, kas būtu labāki par CIN iesniegto, ir konkursa procedūrai raksturīgā konkurences dinamika. Minētā iemesla dēļ atlikto pirkuma cenas samaksu nevar uzskatīt par selektīvu iejaukšanos par labu CIN, jo tā atspoguļo tirgus cenu. Proti, arī iespējamie citi pretendenti varēja iesniegt piedāvājumu, kurā ietverta atlikta samaksa, taču viņi izvēlējās neiesniegt šādus piedāvājumus.

CIN

CIN

CIN

CIN

CIN

| (189) | Šajā kontekstā Itālija atsaucās uz Eiropas tiesu judikatūru (73), saskaņā ar kuru saistoši piedāvājumi, ko pienācīgā kārtībā iesniedz saistībā ar konkursa procedūru par konkrēta uzņēmuma privatizāciju, ir labāks attiecīgā subjekta tirgus cenas rādītājs nekā, piemēram, ekspertu novērtējumi. Itālija arī uzsvēra, ka Eiropas tiesas ir konstatējušas, ka šī pieeja būtu jāizmanto arī tad, ja attiecīgo konkursa procedūru raksturo nelikumīgi nosacījumi, pat ja Itālijas iestādes uzskata, ka konkursa procedūra par Tirrenia darbības filiāles privatizāciju nebija saistīta ar šādiem nosacījumiem. Itālijas iestādes arī atsaucās uz Komisijas lēmumu Sandretto lietā (74). Minētajā lēmumā Komisija pieņēma Itālijas argumentu, ka, lai gan Sandretto aktīvu pārdošanas cena bija zemāka nekā cena, kādā tie tika novērtēti, tā tik un tā bija visaugstākā vērtība tirgū, un tāpēc nevarēja izslēgt, ka pircēja piedāvātā cena ir tirgus cena. |
| --- | --- |

(189)

Šajā kontekstā Itālija atsaucās uz Eiropas tiesu judikatūru (73), saskaņā ar kuru saistoši piedāvājumi, ko pienācīgā kārtībā iesniedz saistībā ar konkursa procedūru par konkrēta uzņēmuma privatizāciju, ir labāks attiecīgā subjekta tirgus cenas rādītājs nekā, piemēram, ekspertu novērtējumi. Itālija arī uzsvēra, ka Eiropas tiesas ir konstatējušas, ka šī pieeja būtu jāizmanto arī tad, ja attiecīgo konkursa procedūru raksturo nelikumīgi nosacījumi, pat ja Itālijas iestādes uzskata, ka konkursa procedūra par Tirrenia darbības filiāles privatizāciju nebija saistīta ar šādiem nosacījumiem. Itālijas iestādes arī atsaucās uz Komisijas lēmumu Sandretto lietā (74). Minētajā lēmumā Komisija pieņēma Itālijas argumentu, ka, lai gan Sandretto aktīvu pārdošanas cena bija zemāka nekā cena, kādā tie tika novērtēti, tā tik un tā bija visaugstākā vērtība tirgū, un tāpēc nevarēja izslēgt, ka pircēja piedāvātā cena ir tirgus cena.

73

Tirrenia

Sandretto

74

Sandretto

4.8.   Par pietauvošanās prioritāti

Par pietauvošanās prioritāti

| (190) | Itālijas iestādes ir argumentējušas, ka, piešķirot pietauvošanās prioritāti, netika zaudēti valsts līdzekļi. Kā norādīja Itālijas iestādes, visi prāmju operatori maksā regulāru maksu attiecīgajām ostas iestādēm par pietauvošanos. Itālijas iestādes arī apgalvo, ka šī pietauvošanās prioritāte ir bijusi piemērojama tikai sabiedrisko pakalpojumu maršrutiem un ka Tirrenia un vēlāk CIN nemaksāja un nemaksā nekādu papildu maksu par šo pietauvošanās prioritāti, jo ostas tiem piešķir pirmo pietauvošanās laika nišu izvēli pat tad, ja nav oficiālas pietauvošanās prioritātes sakarā ar to sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

(190)

Itālijas iestādes ir argumentējušas, ka, piešķirot pietauvošanās prioritāti, netika zaudēti valsts līdzekļi. Kā norādīja Itālijas iestādes, visi prāmju operatori maksā regulāru maksu attiecīgajām ostas iestādēm par pietauvošanos. Itālijas iestādes arī apgalvo, ka šī pietauvošanās prioritāte ir bijusi piemērojama tikai sabiedrisko pakalpojumu maršrutiem un ka Tirrenia un vēlāk CIN nemaksāja un nemaksā nekādu papildu maksu par šo pietauvošanās prioritāti, jo ostas tiem piešķir pirmo pietauvošanās laika nišu izvēli pat tad, ja nav oficiālas pietauvošanās prioritātes sakarā ar to sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu.

Tirrenia

CIN

| (191) | Itālijas iestādes uzskata, ka pietauvošanās prioritāte nepiešķir jēgpilnu priekšrocību bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem, tostarp Tirrenia un tā iegādātājam CIN. Tās jo īpaši argumentē, ka praksē pietauvošanās prioritāti piemēro tikai ļoti ierobežotos apstākļos. Lielākās ostu daļas lielums un iebraukšanas un izbraukšanas iepriekšēja plānošana nodrošina to, ka normālos apstākļos, neskaitot kavējumus un galējus laikapstākļus, nenotiek pārklāšanās, dažādiem operatoriem izmantojot konkrētas pietauvošanās vietas. Turklāt, tā kā Tirrenia un CIN savus pakalpojumus sniedz visu gadu (atšķirībā, piemēram, no operatoriem, kuri darbojas tikai karstajā sezonā), būtu dabiski, ja ostas tiem piešķirtu pirmo pietauvošanās laika nišu izvēli, ja nav oficiālas pietauvošanās prioritātes. Minēto iemeslu dēļ Itālija uzskata, ka pietauvošanās prioritāte nevar būt radījusi jēgpilnu priekšrocību Tirrenia un CIN. |
| --- | --- |

(191)

Itālijas iestādes uzskata, ka pietauvošanās prioritāte nepiešķir jēgpilnu priekšrocību bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem, tostarp Tirrenia un tā iegādātājam CIN. Tās jo īpaši argumentē, ka praksē pietauvošanās prioritāti piemēro tikai ļoti ierobežotos apstākļos. Lielākās ostu daļas lielums un iebraukšanas un izbraukšanas iepriekšēja plānošana nodrošina to, ka normālos apstākļos, neskaitot kavējumus un galējus laikapstākļus, nenotiek pārklāšanās, dažādiem operatoriem izmantojot konkrētas pietauvošanās vietas. Turklāt, tā kā Tirrenia un CIN savus pakalpojumus sniedz visu gadu (atšķirībā, piemēram, no operatoriem, kuri darbojas tikai karstajā sezonā), būtu dabiski, ja ostas tiem piešķirtu pirmo pietauvošanās laika nišu izvēli, ja nav oficiālas pietauvošanās prioritātes. Minēto iemeslu dēļ Itālija uzskata, ka pietauvošanās prioritāte nevar būt radījusi jēgpilnu priekšrocību Tirrenia un CIN.

Tirrenia

Tirrenia

CIN

Tirrenia

CIN

Tirrenia

CIN

4.9.   Par pasākumiem, kas noteikti 2010. gada likumā

Par pasākumiem, kas noteikti 2010. gada likumā

| (192) | Itālija neapstrīdēja, ka Tirrenia saņēma aptuveni 12 051 900 EUR kuģu modernizācijai, kas bija vajadzīga, lai izpildītu starptautiskos drošības standartus. Itālijas iestādes arī apstiprināja, ka no šiem līdzekļiem Tirrenia faktiski izmantoja tikai 630 600 EUR, lai samaksātu par kuģa “Clodia” modernizācijas darbiem. Atlikušie līdzekļi (t. i., 11 421 300 EUR) nedz tika izmantoti, lai samaksātu par kuģu modernizāciju, nedz tika atmaksāti valstij. Kā norādīja Itālija, jaunajam Tirrenia darbības filiāles īpašniekam (t. i., CIN) bija jāmaksā par atlikušajiem modernizācijas darbiem no saviem līdzekļiem (un šīs saistības 11 421 300 EUR apmērā tādējādi arī tika ņemtas vērā Banca Profilo sagatavotajā novērtējumā). |
| --- | --- |

(192)

Itālija neapstrīdēja, ka Tirrenia saņēma aptuveni 12 051 900 EUR kuģu modernizācijai, kas bija vajadzīga, lai izpildītu starptautiskos drošības standartus. Itālijas iestādes arī apstiprināja, ka no šiem līdzekļiem Tirrenia faktiski izmantoja tikai 630 600 EUR, lai samaksātu par kuģa “Clodia” modernizācijas darbiem. Atlikušie līdzekļi (t. i., 11 421 300 EUR) nedz tika izmantoti, lai samaksātu par kuģu modernizāciju, nedz tika atmaksāti valstij. Kā norādīja Itālija, jaunajam Tirrenia darbības filiāles īpašniekam (t. i., CIN) bija jāmaksā par atlikušajiem modernizācijas darbiem no saviem līdzekļiem (un šīs saistības 11 421 300 EUR apmērā tādējādi arī tika ņemtas vērā Banca Profilo sagatavotajā novērtējumā).

Tirrenia

Tirrenia

Clodia

Tirrenia

CIN

Banca Profilo

| (193) | Attiecībā uz fiskālajiem izņēmumiem, kas saistīti ar privatizācijas procesu, Itālijas iestādes argumentēja, ka uzņēmumu ienākuma nodoklis netika piemērots, jo Caremar, Saremar un Toremar nodošana reģioniem tika veikta bez maksas. Tāpēc, tā kā nebija nekādas atlīdzības, Konsolidētā ienākuma nodokļa likuma 86. panta 1. punkta a) apakšpunkts par kapitāla ieņēmumiem, nododot aktīvus pret samaksu, nav piemērojams. Attiecībā uz PVN Itālija atzīmēja, ka Caremar, Saremar un Toremar nodošana ir darījumi, kam nepiemēro PVN saskaņā ar 1972. gada 26. oktobra Prezidenta dekrēta Nr. 633 10. panta 1. punkta 4. apakšpunktu. Attiecībā uz netiešiem nodokļiem, kas nav PVN, Itālija uzsvēra, ka 2010. gada likumā paredzētais atbrīvojums tika noteikts administratīvās vienkāršošanas nolūkos. No nodokļu piemērošanas viedokļa tā ietekmi var uzskatīt par nenozīmīgu un ļoti mazu attiecībā uz nodokļiem, ko iekasē pēc vienotas likmes. Konkrētāk, tas attiecas uz reģistrācijas nodevu (168 EUR vienam dokumentam), nodevām par reģistrāciju zemesgrāmatā un hipotēku reģistrā (168 EUR par katru) un zīmognodevu (14,62 EUR par četrām pusēm). |
| --- | --- |

(193)

Attiecībā uz fiskālajiem izņēmumiem, kas saistīti ar privatizācijas procesu, Itālijas iestādes argumentēja, ka uzņēmumu ienākuma nodoklis netika piemērots, jo Caremar, Saremar un Toremar nodošana reģioniem tika veikta bez maksas. Tāpēc, tā kā nebija nekādas atlīdzības, Konsolidētā ienākuma nodokļa likuma 86. panta 1. punkta a) apakšpunkts par kapitāla ieņēmumiem, nododot aktīvus pret samaksu, nav piemērojams. Attiecībā uz PVN Itālija atzīmēja, ka Caremar, Saremar un Toremar nodošana ir darījumi, kam nepiemēro PVN saskaņā ar 1972. gada 26. oktobra Prezidenta dekrēta Nr. 633 10. panta 1. punkta 4. apakšpunktu. Attiecībā uz netiešiem nodokļiem, kas nav PVN, Itālija uzsvēra, ka 2010. gada likumā paredzētais atbrīvojums tika noteikts administratīvās vienkāršošanas nolūkos. No nodokļu piemērošanas viedokļa tā ietekmi var uzskatīt par nenozīmīgu un ļoti mazu attiecībā uz nodokļiem, ko iekasē pēc vienotas likmes. Konkrētāk, tas attiecas uz reģistrācijas nodevu (168 EUR vienam dokumentam), nodevām par reģistrāciju zemesgrāmatā un hipotēku reģistrā (168 EUR par katru) un zīmognodevu (14,62 EUR par četrām pusēm).

Caremar

Saremar

Toremar

Caremar

Saremar

Toremar

| (194) | Itālijas iestādes precizēja, ka FAS līdzekļi netika izmantoti, lai piešķirtu papildu kompensāciju Tirrenia. Minētie līdzekļi tika darīti pieejami, lai papildinātu budžeta apropriācijas sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju izmaksai bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem gadījumā, ja tās izrādās nepietiekamas. Itālija atzīmē, ka 2010. gada 1. panta 5.ter punkts ļāva reģioniem izmantot FAS līdzekļus, lai finansētu regulāro sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju (tās daļu) un tādējādi nodrošinātu jūras sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību. Tāpēc šis pasākums ir saistīts tikai ar līdzekļu piešķiršanu Itālijas budžetā sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju izmaksai. |
| --- | --- |

(194)

Itālijas iestādes precizēja, ka FAS līdzekļi netika izmantoti, lai piešķirtu papildu kompensāciju Tirrenia. Minētie līdzekļi tika darīti pieejami, lai papildinātu budžeta apropriācijas sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju izmaksai bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem gadījumā, ja tās izrādās nepietiekamas. Itālija atzīmē, ka 2010. gada 1. panta 5.ter punkts ļāva reģioniem izmantot FAS līdzekļus, lai finansētu regulāro sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju (tās daļu) un tādējādi nodrošinātu jūras sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību. Tāpēc šis pasākums ir saistīts tikai ar līdzekļu piešķiršanu Itālijas budžetā sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju izmaksai.

FAS

Tirrenia

Tirrenia

ter

FAS

4.10.   Par saimniecisko pēctecību (tās neesību) starp Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, un CIN

Par saimniecisko pēctecību (tās neesību) starp Tirrenia

CIN

| (195) | Itālija apgalvoja, ka nepastāv saimnieciskā pēctecība starp Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, un CIN, turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.






  a) | Pārdošanas darbības joma. Itālija norādīja, ka pēc neveiksmīga visa Tirrenia uzņēmuma, ieskaitot tā filiāli Siremar, privatizācijas mēģinājuma, pirms uzņēmumam tika piemērota ārkārtas administratīvā procedūra, tika organizētas atsevišķas konkursa procedūras par daļu no attiecīgajiem uzņēmuma aktīviem (t. i., attiecīgi Tirrenia un Siremar darbības filiālēm). Bez tam šī pārdošana attiecās uz ierobežotu skaitu Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, aktīvu, kam iepriekš nebija funkcionālas autonomijas; aktīvi, kas nav būtiski sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, tostarp seši kuģi, nekustamais īpašums un mākslas darbu kolekcija, tika pārdoti atsevišķi. Turklāt CIN nepārņēma parādus, kas bija radušies Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, pirms nodošanas. |
| --- | --- | --- |

(195)

Itālija apgalvoja, ka nepastāv saimnieciskā pēctecība starp Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, un CIN, turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.

Tirrenia

CIN

a)

Pārdošanas darbības joma. Itālija norādīja, ka pēc neveiksmīga visa Tirrenia uzņēmuma, ieskaitot tā filiāli Siremar, privatizācijas mēģinājuma, pirms uzņēmumam tika piemērota ārkārtas administratīvā procedūra, tika organizētas atsevišķas konkursa procedūras par daļu no attiecīgajiem uzņēmuma aktīviem (t. i., attiecīgi Tirrenia un Siremar darbības filiālēm). Bez tam šī pārdošana attiecās uz ierobežotu skaitu Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, aktīvu, kam iepriekš nebija funkcionālas autonomijas; aktīvi, kas nav būtiski sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, tostarp seši kuģi, nekustamais īpašums un mākslas darbu kolekcija, tika pārdoti atsevišķi. Turklāt CIN nepārņēma parādus, kas bija radušies Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, pirms nodošanas.

Pārdošanas darbības joma

Tirrenia

Siremar

Tirrenia

Siremar

Tirrenia

CIN

Tirrenia

| b) | Saimnieciskā darbība. Nosacījumi sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei, kas paredzēti jaunajā konvencijā attiecībā uz CIN, ievērojami atšķiras no tiem, kas izklāstīti sākotnējā konvencijā attiecībā uz Tirrenia. Proti, jaunajā konvencijā ir paredzēti pilnīgi atšķirīgi kritēriji, lai aprēķinātu kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (kas noteikta maksimālās summas apmērā, nevis pilnībā sedz sabiedrisko pakalpojumu zaudējumus), un noteikts lielāks elastīgums attiecībā uz likmēm, ko piedāvā pasažieriem (izmantojot maksimālo cenu ierobežojumus, nevis fiksētas cenas). Itālija uzskatīja, ka kompensācijas metodes būtiskās izmaiņas noteikti ir likušas pircējam palielināt Tirrenia darbības filiāles organizatorisko efektivitāti. Turklāt Itālija apgalvoja, ka vienkārša pāreja no valsts uz privātu īpašnieku nozīmē krasas pārmaiņas organizācijā un pārvaldībā un ka nosacījumi, ko noteica AGCM savā 2012. gada 21. jūnija Lēmumā Nr. 23670, vēl vairāk nodrošina CIN saimnieciskās pēctecības neesību attiecībā pret Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru. |
| --- | --- |

b)

Saimnieciskā darbība. Nosacījumi sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei, kas paredzēti jaunajā konvencijā attiecībā uz CIN, ievērojami atšķiras no tiem, kas izklāstīti sākotnējā konvencijā attiecībā uz Tirrenia. Proti, jaunajā konvencijā ir paredzēti pilnīgi atšķirīgi kritēriji, lai aprēķinātu kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (kas noteikta maksimālās summas apmērā, nevis pilnībā sedz sabiedrisko pakalpojumu zaudējumus), un noteikts lielāks elastīgums attiecībā uz likmēm, ko piedāvā pasažieriem (izmantojot maksimālo cenu ierobežojumus, nevis fiksētas cenas). Itālija uzskatīja, ka kompensācijas metodes būtiskās izmaiņas noteikti ir likušas pircējam palielināt Tirrenia darbības filiāles organizatorisko efektivitāti. Turklāt Itālija apgalvoja, ka vienkārša pāreja no valsts uz privātu īpašnieku nozīmē krasas pārmaiņas organizācijā un pārvaldībā un ka nosacījumi, ko noteica AGCM savā 2012. gada 21. jūnija Lēmumā Nr. 23670, vēl vairāk nodrošina CIN saimnieciskās pēctecības neesību attiecībā pret Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru.

Saimnieciskā darbība

CIN

Tirrenia

Tirrenia

AGCM

CIN

Tirrenia

| c) | Darbaspēka pēctecības neesība. Itālija norādīja, ka nav notikusi darbinieku automātiska nodošana pircējam. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atlaida savus darbiniekus un bija pilnībā atbildīgs par atlikušajām izmaksām, kas saistītas ar vecajiem līgumiem. Tad pircējs izteica jaunus darba piedāvājumus bijušajiem darbiniekiem, ciktāl viņi tika uzskatīti par nepieciešamiem nodotās darbības (t. i., sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas) īstenošanai. Ja bijušie darbinieki piekrita piedāvājumam, viņi tika pieņemti darbā uz jauna, atšķirīga līguma pamata. |
| --- | --- |

c)

Darbaspēka pēctecības neesība. Itālija norādīja, ka nav notikusi darbinieku automātiska nodošana pircējam. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atlaida savus darbiniekus un bija pilnībā atbildīgs par atlikušajām izmaksām, kas saistītas ar vecajiem līgumiem. Tad pircējs izteica jaunus darba piedāvājumus bijušajiem darbiniekiem, ciktāl viņi tika uzskatīti par nepieciešamiem nodotās darbības (t. i., sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas) īstenošanai. Ja bijušie darbinieki piekrita piedāvājumam, viņi tika pieņemti darbā uz jauna, atšķirīga līguma pamata.

Darbaspēka pēctecības neesība

Tirrenia

| d) | Atšķirīgs pārdevēja un pircēja aktīvu turējums. Itālija atzīmēja, ka pircējs tika noteikts publiskā konkursa procedūrā, kurā varēja piedalīties maksimāli plašs potenciālo pretendentu loks. Konkursa pamatā bija konkurences, pārredzamības un nediskriminācijas principi, un uzvarētājs tika noteikts, izmantojot visaugstākās cenas kritēriju. Pārdevēja identitāte pilnībā atšķiras no pircēja identitātes, un tiem abiem nav ar akciju turējumu saistītu attiecību. |
| --- | --- |

d)

Atšķirīgs pārdevēja un pircēja aktīvu turējums. Itālija atzīmēja, ka pircējs tika noteikts publiskā konkursa procedūrā, kurā varēja piedalīties maksimāli plašs potenciālo pretendentu loks. Konkursa pamatā bija konkurences, pārredzamības un nediskriminācijas principi, un uzvarētājs tika noteikts, izmantojot visaugstākās cenas kritēriju. Pārdevēja identitāte pilnībā atšķiras no pircēja identitātes, un tiem abiem nav ar akciju turējumu saistītu attiecību.

Atšķirīgs pārdevēja un pircēja aktīvu turējums

| e) | Darījuma ekonomiskais pamatojums. Darījuma mērķis bija liberalizēt jūras transporta pakalpojumus, ko sniedz Tirrenia, lai izpildītu Jūras kabotāžas regulas prasības. Turklāt pirmais uzaicinājums izteikt ieinteresētību tika publicēts 2010. gada septembrī, un pārdošanas līgums ar CIN tika parakstīts 2011. gada 25. jūlijā, savukārt Komisijas oficiālā izmeklēšanas procedūra tika sākta ar tās 2011. gada 5. oktobra lēmumu. Itālija apgalvoja, ka minēto iemeslu dēļ darījuma mērķis nebija apiet valsts atbalsta noteikumus, bet tas tika plānots un īstenots ar nolūku īstenot svarīgu rūpniecisku projektu. |
| --- | --- |

e)

Darījuma ekonomiskais pamatojums. Darījuma mērķis bija liberalizēt jūras transporta pakalpojumus, ko sniedz Tirrenia, lai izpildītu Jūras kabotāžas regulas prasības. Turklāt pirmais uzaicinājums izteikt ieinteresētību tika publicēts 2010. gada septembrī, un pārdošanas līgums ar CIN tika parakstīts 2011. gada 25. jūlijā, savukārt Komisijas oficiālā izmeklēšanas procedūra tika sākta ar tās 2011. gada 5. oktobra lēmumu. Itālija apgalvoja, ka minēto iemeslu dēļ darījuma mērķis nebija apiet valsts atbalsta noteikumus, bet tas tika plānots un īstenots ar nolūku īstenot svarīgu rūpniecisku projektu.

Darījuma ekonomiskais pamatojums

Tirrenia

CIN

5.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (196) | Komisija saņēma piezīmes no četrām ieinteresētajām personām (t. i., Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, CIN, Pan Med un Grandi Navi Veloci), un to kopsavilkums ir sniegts turpmāk. |
| --- | --- |

(196)

Komisija saņēma piezīmes no četrām ieinteresētajām personām (t. i., Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, CIN, Pan Med un Grandi Navi Veloci), un to kopsavilkums ir sniegts turpmāk.

Tirrenia

CIN

Pan Med

Grandi Navi Veloci

5.1.   
  Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, piezīmes

Tirrenia

| (197) | Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, iesniegtās atbildes uz 2011. gada lēmumu un 2012. gada lēmumu ir apkopotas turpmāk. |
| --- | --- |

(197)

Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, iesniegtās atbildes uz 2011. gada lēmumu un 2012. gada lēmumu ir apkopotas turpmāk.

Tirrenia

5.1.1.   Par pārkāpuma procedūru Nr. 2007/4609

Par pārkāpuma procedūru Nr. 2007/4609

| (198) | Savā atbildē uz 2012. gada lēmumu Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, vispirms atsaucās uz Komisijas pārkāpuma procedūru Nr. 2007/4609 par Jūras kabotāžas regulas nepareizu piemērošanu (sk. arī 2.4. iedaļu). Šajā kontekstā Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atsaucās uz 2009. gada 21. decembra vēstuli (sk. 114. apsvērumu) par Itālijas nodomu rīkot konkursa procedūras nevis par sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, bet par to kuģniecības uzņēmumu pārdošanu, kuriem ir šādi līgumi. Minētajā vēstulē Komisijas ģenerāldirektors, kurš atbild par enerģētiku un transportu, norādīja, ka, ņemot vērā Itālijas iestāžu plānoto nozares kraso pārveidošanu un sociālo ietekmi, kāda minēto iestāžu ieskatā būtu jūtama, ja konkursa procedūrās nebūtu iekļauta uzņēmumu iegāde, izvēlētā procedūra bija pieņemama – principā un izņēmuma kārtā –, lai nodrošinātu atbilstību principam par Kopienas kuģu īpašnieku nediskrimināciju. |
| --- | --- |

(198)

Savā atbildē uz 2012. gada lēmumu Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, vispirms atsaucās uz Komisijas pārkāpuma procedūru Nr. 2007/4609 par Jūras kabotāžas regulas nepareizu piemērošanu (sk. arī 2.4. iedaļu). Šajā kontekstā Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atsaucās uz 2009. gada 21. decembra vēstuli (sk. 114. apsvērumu) par Itālijas nodomu rīkot konkursa procedūras nevis par sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, bet par to kuģniecības uzņēmumu pārdošanu, kuriem ir šādi līgumi. Minētajā vēstulē Komisijas ģenerāldirektors, kurš atbild par enerģētiku un transportu, norādīja, ka, ņemot vērā Itālijas iestāžu plānoto nozares kraso pārveidošanu un sociālo ietekmi, kāda minēto iestāžu ieskatā būtu jūtama, ja konkursa procedūrās nebūtu iekļauta uzņēmumu iegāde, izvēlētā procedūra bija pieņemama – principā un izņēmuma kārtā –, lai nodrošinātu atbilstību principam par Kopienas kuģu īpašnieku nediskrimināciju.

Tirrenia

Tirrenia

| (199) | Komisija 2012. gada 21. jūnijā (sk. 121. apsvērumu) nosūtīja Itālijai argumentētu atzinumu par kavēšanos īstenot konkursa procedūras Caremar, Laziomar un Saremar nodrošināto jūras kabotāžas sabiedrisko pakalpojumu piešķiršanai vairāk nekā trīs gadus pēc attiecīgo līgumu parastā termiņa beigām. Tā kā Itālijas iestādes bija pabeigušas konkursa procedūras Tirrenia, Siremar un Toremar nodrošināto jūras kabotāžas sabiedrisko pakalpojumu piešķiršanai, argumentētais atzinums neatteicās uz šiem uzņēmumiem. Pamatojoties uz minēto un ņemot vērā iepriekšēju informācijas apmaiņu starp Itālijas iestādēm un Komisijas dienestiem, Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, apgalvoja, ka Komisija bija atzinusi, ka Tirrenia darbības filiāles privatizācija atbilst Jūras kabotāžas regulas 4. pantam. |
| --- | --- |

(199)

Komisija 2012. gada 21. jūnijā (sk. 121. apsvērumu) nosūtīja Itālijai argumentētu atzinumu par kavēšanos īstenot konkursa procedūras Caremar, Laziomar un Saremar nodrošināto jūras kabotāžas sabiedrisko pakalpojumu piešķiršanai vairāk nekā trīs gadus pēc attiecīgo līgumu parastā termiņa beigām. Tā kā Itālijas iestādes bija pabeigušas konkursa procedūras Tirrenia, Siremar un Toremar nodrošināto jūras kabotāžas sabiedrisko pakalpojumu piešķiršanai, argumentētais atzinums neatteicās uz šiem uzņēmumiem. Pamatojoties uz minēto un ņemot vērā iepriekšēju informācijas apmaiņu starp Itālijas iestādēm un Komisijas dienestiem, Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, apgalvoja, ka Komisija bija atzinusi, ka Tirrenia darbības filiāles privatizācija atbilst Jūras kabotāžas regulas 4. pantam.

Caremar

Laziomar

Saremar

Tirrenia

Siremar

Toremar

Tirrenia

Tirrenia

| (200) | Pamatojoties uz Eiropas tiesu judikatūru (75), Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, argumentēja, ka, tiklīdz sabiedrisko pakalpojumu saistības ir noteiktas saskaņā ar Jūras kabotāžas regulu, tās jāuzskata par atbilstošām Savienības tiesību aktiem bez vajadzības veikt papildu pārbaudi atbilstoši LESD 106. panta 2. punktam. Kā norādīja Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, tā kā pārkāpuma procedūrā tika secināts, ka sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas noteiktas Tirrenia darbības filiāles izmantotajiem maršrutiem pirms privatizācijas, ir pamatotas, ņemot vērā Jūras kabotāžas regulu, šādu secinājumu nevar apšaubīt LESD 108. panta 2. punktā noteiktās Komisijas oficiālās izmeklēšanas kontekstā (76). Turklāt jebkādai papildu darbībai saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu jābūt ierobežotai līdz citiem pasākumiem, kas atšķiras no kompensācijas par papildu izmaksām, kuras radušās saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kas likumīgi uzticētas un tiek īstenotas saskaņā ar Jūras kabotāžas regulu. |
| --- | --- |

(200)

Pamatojoties uz Eiropas tiesu judikatūru (75), Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, argumentēja, ka, tiklīdz sabiedrisko pakalpojumu saistības ir noteiktas saskaņā ar Jūras kabotāžas regulu, tās jāuzskata par atbilstošām Savienības tiesību aktiem bez vajadzības veikt papildu pārbaudi atbilstoši LESD 106. panta 2. punktam. Kā norādīja Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, tā kā pārkāpuma procedūrā tika secināts, ka sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas noteiktas Tirrenia darbības filiāles izmantotajiem maršrutiem pirms privatizācijas, ir pamatotas, ņemot vērā Jūras kabotāžas regulu, šādu secinājumu nevar apšaubīt LESD 108. panta 2. punktā noteiktās Komisijas oficiālās izmeklēšanas kontekstā (76). Turklāt jebkādai papildu darbībai saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu jābūt ierobežotai līdz citiem pasākumiem, kas atšķiras no kompensācijas par papildu izmaksām, kuras radušās saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kas likumīgi uzticētas un tiek īstenotas saskaņā ar Jūras kabotāžas regulu.

75

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

76

| (201) | Visbeidzot, Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atsaucās uz 2009. gada spriedumu, ar kuru tika atcelts 2004. gada lēmums, un iespējamību, ka minētajā lēmumā novērtēto sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju varētu klasificēt par pastāvošu atbalstu. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, apgalvoja, ka, ja bijušajai Tirrenia grupai piešķirto atbalstu patiešām klasificētu kā pastāvošu atbalstu, šāda klasifikācija, iespējams, būtu piemērojama arī kompensācijai, ko maksā par sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kuras Tirrenia darbības filiāle īstenoja laikposmā, uz ko attiecas 2011. gada lēmums un 2012. gada lēmums, līdz privatizācijai. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, norāda, ka sākotnējās konvencijas pagarināšana bija noteikti nepieciešama, lai garantētu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu līdz jaunās konvencijas piešķiršanai Tirrenia darbības filiāles privatizācijas kontekstā. Tāpēc tas tika uzskatīts par pamatotu, ņemot vērā Komisijas pārkāpuma procedūras rezultātu. Turklāt vienīgajām būtiskajām izmaiņām, kas ieviestas kopš 2009. gada 1. janvāra, sekas bija tādas, ka samazinājās piešķirtās sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas kopējā summa. Šā iemesla dēļ Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, apgalvo, ka attiecīgais pasākums nevarēja kļūt par jaunu atbalstu. |
| --- | --- |

(201)

Visbeidzot, Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atsaucās uz 2009. gada spriedumu, ar kuru tika atcelts 2004. gada lēmums, un iespējamību, ka minētajā lēmumā novērtēto sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju varētu klasificēt par pastāvošu atbalstu. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, apgalvoja, ka, ja bijušajai Tirrenia grupai piešķirto atbalstu patiešām klasificētu kā pastāvošu atbalstu, šāda klasifikācija, iespējams, būtu piemērojama arī kompensācijai, ko maksā par sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kuras Tirrenia darbības filiāle īstenoja laikposmā, uz ko attiecas 2011. gada lēmums un 2012. gada lēmums, līdz privatizācijai. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, norāda, ka sākotnējās konvencijas pagarināšana bija noteikti nepieciešama, lai garantētu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu līdz jaunās konvencijas piešķiršanai Tirrenia darbības filiāles privatizācijas kontekstā. Tāpēc tas tika uzskatīts par pamatotu, ņemot vērā Komisijas pārkāpuma procedūras rezultātu. Turklāt vienīgajām būtiskajām izmaiņām, kas ieviestas kopš 2009. gada 1. janvāra, sekas bija tādas, ka samazinājās piešķirtās sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas kopējā summa. Šā iemesla dēļ Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, apgalvo, ka attiecīgais pasākums nevarēja kļūt par jaunu atbalstu.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

5.1.2.   Par sākotnējās konvencijas pagarināšanu

Par sākotnējās konvencijas pagarināšanu

| (202) | Attiecībā uz VTNP esību maršrutos, ko apkalpoja Tirrenia darbības filiāle saskaņā ar sākotnējo konvenciju, Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atzīmēja turpmāk izklāstīto. Pirmkārt, savienojumos Palermo–Kaljāri, Čivitavekija–Kaljāri, Neapole–Kaljāri, Kaljāri–Trapāni un savienojumā ar Tremiti salām Tirrenia bija vienīgais operators. Maršrutos Neapole–Palermo, Čivitavekija–Olbija un Dženova–Portotorresa sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju piešķir tikai klusajā sezonā. Karstajā sezonā šajos trīs maršrutos ir lielāks satiksmes apjoms, līdz ar to uzņēmums var darboties uz konkurences pamata. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, norāda, ka saskaņā ar sākotnējo konvenciju visa peļņa, kas gūta minētajos maršrutos karstajā sezonā, tika atskaitīta no sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas summas, kas maksājama Tirrenia, savukārt visi minētajā periodā radušies zaudējumi bija jāsedz uzņēmumam pašam (77). |
| --- | --- |

(202)

Attiecībā uz VTNP esību maršrutos, ko apkalpoja Tirrenia darbības filiāle saskaņā ar sākotnējo konvenciju, Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atzīmēja turpmāk izklāstīto. Pirmkārt, savienojumos Palermo–Kaljāri, Čivitavekija–Kaljāri, Neapole–Kaljāri, Kaljāri–Trapāni un savienojumā ar Tremiti salām Tirrenia bija vienīgais operators. Maršrutos Neapole–Palermo, Čivitavekija–Olbija un Dženova–Portotorresa sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju piešķir tikai klusajā sezonā. Karstajā sezonā šajos trīs maršrutos ir lielāks satiksmes apjoms, līdz ar to uzņēmums var darboties uz konkurences pamata. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, norāda, ka saskaņā ar sākotnējo konvenciju visa peļņa, kas gūta minētajos maršrutos karstajā sezonā, tika atskaitīta no sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas summas, kas maksājama Tirrenia, savukārt visi minētajā periodā radušies zaudējumi bija jāsedz uzņēmumam pašam (77).

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

77

| (203) | Otrkārt, Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, arī iekļāva pasažieru datus par maršrutiem, kuros Tirrenia nodrošināja sabiedriskos pakalpojumus 2010. un 2011. gadā. Pamatojoties uz minēto, Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, apgalvo, ka 2011. gada VTNP lēmuma 2. panta 1. punkta d) apakšpunktā un 2005. gada VTNP lēmuma 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir izpildīti. Turklāt, tā kā kompensācija, kas samaksāta, pamatojoties uz sākotnējo konvenciju pagarinājumu, tika atzīta pārkāpuma procedūras kontekstā, arī 2011. gada VTNP lēmuma 2. panta 4. punktā un 2005. gada VTNP lēmuma 2. panta 2. punktā paredzētie nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

(203)

Otrkārt, Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, arī iekļāva pasažieru datus par maršrutiem, kuros Tirrenia nodrošināja sabiedriskos pakalpojumus 2010. un 2011. gadā. Pamatojoties uz minēto, Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, apgalvo, ka 2011. gada VTNP lēmuma 2. panta 1. punkta d) apakšpunktā un 2005. gada VTNP lēmuma 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir izpildīti. Turklāt, tā kā kompensācija, kas samaksāta, pamatojoties uz sākotnējo konvenciju pagarinājumu, tika atzīta pārkāpuma procedūras kontekstā, arī 2011. gada VTNP lēmuma 2. panta 4. punktā un 2005. gada VTNP lēmuma 2. panta 2. punktā paredzētie nosacījumi ir izpildīti.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

| (204) | Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, arī apgalvoja, ka valsts tam nav piešķīrusi pārmērīgu kompensāciju. Minētais uzņēmums jo īpaši norādīja, ka periodā, kad tam bija piemērojama ārkārtas administratīvā procedūra (no 2010. gada septembra līdz 2012. gada jūlijam), subsīdijas summa bija par aptuveni 20 miljoniem EUR absolūtā izteiksmē un par aptuveni 25 % relatīvā izteiksmē mazāka nekā subsīdiju summa, ko šis uzņēmums saņēma iepriekšējos divos gados (2008.–2009. gadā). Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atzīmēja, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, kas samaksāta līdz 2009. gada beigām, ļāva Tirrenia līdzsvarot tā ienākumus un izdevumus un turpināt darbību, neraugoties uz tā ekonomisko un finansiālo izredžu pakāpenisku pasliktināšanos. Laika gaitā Tirrenia kļuva arvien vairāk atkarīgs no subsīdijām, jo tā ieņēmumi neatbilda zaudējumiem, kas tam radās saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu. Tomēr no 2010. gada ar 2009. gada likumu kompensācijas summai tika noteikts maksimālais ierobežojums, kas bija ievērojami mazāks nekā iepriekšējos gados. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, argumentēja, ka šā iemesla dēļ valsts subsīdija nespēja segt darbības izmaksas, kas Tirrenia radās attiecīgajos maršrutos. Tāpēc Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, secina, ka nevar būt pastāvējusi pārmērīga kompensācija gados, kad sākotnējā konvencija bija pagarināta. |
| --- | --- |

(204)

Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, arī apgalvoja, ka valsts tam nav piešķīrusi pārmērīgu kompensāciju. Minētais uzņēmums jo īpaši norādīja, ka periodā, kad tam bija piemērojama ārkārtas administratīvā procedūra (no 2010. gada septembra līdz 2012. gada jūlijam), subsīdijas summa bija par aptuveni 20 miljoniem EUR absolūtā izteiksmē un par aptuveni 25 % relatīvā izteiksmē mazāka nekā subsīdiju summa, ko šis uzņēmums saņēma iepriekšējos divos gados (2008.–2009. gadā). Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atzīmēja, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, kas samaksāta līdz 2009. gada beigām, ļāva Tirrenia līdzsvarot tā ienākumus un izdevumus un turpināt darbību, neraugoties uz tā ekonomisko un finansiālo izredžu pakāpenisku pasliktināšanos. Laika gaitā Tirrenia kļuva arvien vairāk atkarīgs no subsīdijām, jo tā ieņēmumi neatbilda zaudējumiem, kas tam radās saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu. Tomēr no 2010. gada ar 2009. gada likumu kompensācijas summai tika noteikts maksimālais ierobežojums, kas bija ievērojami mazāks nekā iepriekšējos gados. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, argumentēja, ka šā iemesla dēļ valsts subsīdija nespēja segt darbības izmaksas, kas Tirrenia radās attiecīgajos maršrutos. Tāpēc Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, secina, ka nevar būt pastāvējusi pārmērīga kompensācija gados, kad sākotnējā konvencija bija pagarināta.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

5.1.3.   Par iespējamo Tirrenia glābšanas atbalsta nelikumīgo pagarināšanu

Par iespējamo Tirrenia glābšanas atbalsta nelikumīgo pagarināšanu

| (205) | Attiecībā uz tā glābšanas atbalsta atmaksu, kas apstiprināts ar 2010. gada lēmumu, Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atgādina, ka Itālijas iestādes 2011. gada 16. maijā informēja Komisiju, ka Tirrenia un Siremar ārkārtas administrācijas atmaksās glābšanas atbalstu pēc Tirrenia un Siremar darbības filiāļu pārdošanas pabeigšanas, izmantojot ieņēmumus no šo filiāļu pārdošanas. Ņemot vērā, ka 2011. gada 23. maijā Ekonomikas attīstības ministrija atļāva Tirrenia darbības filiāli nodot CIN un ka 2011. gada 25. jūlijā tika parakstīts pārdošanas līgums, gan Itālijas iestādes, gan Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, tolaik leģitīmi uzskatīja, ka atbalstu varēs atmaksāt līdz 2011. gada 28. augustam, kā prasīts. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atzīmēja, ka pārdošanas pabeigšana tika aizkavēta neparedzētu notikumu dēļ un tāpēc Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, bija jāturpina sniegt savus pakalpojumus ievērojami ilgāku laiku, nekā bija plānots, sedzot saistītās izmaksas. Tomēr valsts atmaksāja visu glābšanas atbalstu Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, pilnā apmērā ar vienu maksājumu 2012. gada 18. septembrī, t. i., tikai 48 dienas pēc CIN pirmā maksājuma, kas tika kreditēts 2012. gada 1. augustā. |
| --- | --- |

(205)

Attiecībā uz tā glābšanas atbalsta atmaksu, kas apstiprināts ar 2010. gada lēmumu, Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atgādina, ka Itālijas iestādes 2011. gada 16. maijā informēja Komisiju, ka Tirrenia un Siremar ārkārtas administrācijas atmaksās glābšanas atbalstu pēc Tirrenia un Siremar darbības filiāļu pārdošanas pabeigšanas, izmantojot ieņēmumus no šo filiāļu pārdošanas. Ņemot vērā, ka 2011. gada 23. maijā Ekonomikas attīstības ministrija atļāva Tirrenia darbības filiāli nodot CIN un ka 2011. gada 25. jūlijā tika parakstīts pārdošanas līgums, gan Itālijas iestādes, gan Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, tolaik leģitīmi uzskatīja, ka atbalstu varēs atmaksāt līdz 2011. gada 28. augustam, kā prasīts. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atzīmēja, ka pārdošanas pabeigšana tika aizkavēta neparedzētu notikumu dēļ un tāpēc Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, bija jāturpina sniegt savus pakalpojumus ievērojami ilgāku laiku, nekā bija plānots, sedzot saistītās izmaksas. Tomēr valsts atmaksāja visu glābšanas atbalstu Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, pilnā apmērā ar vienu maksājumu 2012. gada 18. septembrī, t. i., tikai 48 dienas pēc CIN pirmā maksājuma, kas tika kreditēts 2012. gada 1. augustā.

Tirrenia

Tirrenia

Siremar

Tirrenia

Siremar

Tirrenia

CIN

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

CIN

| (206) | Attiecībā uz Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 25. punkta c) apakšpunktā noteikto prasību Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atzīmēja turpmāk norādīto. Tirrenia likvidācijas plāns tika publicēts ārkārtas administrācijas tīmekļa vietnē (78) ilgu laiku pirms iepriekš minētā sešu mēnešu termiņa beigām. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, piebilda, ka visa būtiskā informācija par privatizācijas procesa – kas, kā tas apgalvoja, būtībā bija pārstrukturēšanas plāns, kā definēts Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs – turpmāko norisi tika regulāri iesniegta Komisijai gan par valsts atbalsta, gan apvienošanās apstiprināšanas procedūrām. Tāpēc Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, apgalvoja, ka Komisija bija pilnībā informēta un ka šis plāns bija pamatots, saskaņots un tālejošs, lai atjaunotu Tirrenia dzīvotspēju, kā noteikts Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(206)

Attiecībā uz Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 25. punkta c) apakšpunktā noteikto prasību Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atzīmēja turpmāk norādīto. Tirrenia likvidācijas plāns tika publicēts ārkārtas administrācijas tīmekļa vietnē (78) ilgu laiku pirms iepriekš minētā sešu mēnešu termiņa beigām. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, piebilda, ka visa būtiskā informācija par privatizācijas procesa – kas, kā tas apgalvoja, būtībā bija pārstrukturēšanas plāns, kā definēts Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs – turpmāko norisi tika regulāri iesniegta Komisijai gan par valsts atbalsta, gan apvienošanās apstiprināšanas procedūrām. Tāpēc Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, apgalvoja, ka Komisija bija pilnībā informēta un ka šis plāns bija pamatots, saskaņots un tālejošs, lai atjaunotu Tirrenia dzīvotspēju, kā noteikts Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs.

Tirrenia

Tirrenia

78

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

| (207) | Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, arī argumentēja, ka Tirrenia pārstāja būt par grūtībās nonākušu uzņēmumu, tiklīdz tas saņēma glābšanas atbalstu, kas tam ļāva regulāri sniegt sabiedriskos pakalpojumus, vienlaikus pienācīgi pārvaldot likvidācijas procesu. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, uzskata, ka attiecīgajā periodā minētās darbības tika veiktas regulāri un bez pārtraukumiem, kas parasti raksturīgi grūtībās nonākušam uzņēmumam. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, piebilda, ka privatizācijas pabeigšana sakrita ar pārstrukturēšanas plāna pilnīgu īstenošanu. Tas ietvēra strukturālas izmaiņas Tirrenia organizācijā un pārvaldībā, nodrošinot tā ilgtermiņa rentabilitātes atjaunošanu. Visbeidzot, Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, norādīja, ka 2010. gada lēmumā bija apstiprināts, ka princips “vienu reizi – vienīgo reizi” ir ievērots arī attiecībā uz pagātni, t. i., attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu saistībām. Tāpēc Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, argumentēja, ka Itālijas iestādes varēja leģitīmi paredzēt, ka šī kompensācija neietver valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(207)

Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, arī argumentēja, ka Tirrenia pārstāja būt par grūtībās nonākušu uzņēmumu, tiklīdz tas saņēma glābšanas atbalstu, kas tam ļāva regulāri sniegt sabiedriskos pakalpojumus, vienlaikus pienācīgi pārvaldot likvidācijas procesu. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, uzskata, ka attiecīgajā periodā minētās darbības tika veiktas regulāri un bez pārtraukumiem, kas parasti raksturīgi grūtībās nonākušam uzņēmumam. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, piebilda, ka privatizācijas pabeigšana sakrita ar pārstrukturēšanas plāna pilnīgu īstenošanu. Tas ietvēra strukturālas izmaiņas Tirrenia organizācijā un pārvaldībā, nodrošinot tā ilgtermiņa rentabilitātes atjaunošanu. Visbeidzot, Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, norādīja, ka 2010. gada lēmumā bija apstiprināts, ka princips “vienu reizi – vienīgo reizi” ir ievērots arī attiecībā uz pagātni, t. i., attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu saistībām. Tāpēc Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, argumentēja, ka Itālijas iestādes varēja leģitīmi paredzēt, ka šī kompensācija neietver valsts atbalstu.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

5.1.4.   Par jauno konvenciju

Par jauno konvenciju

| (208) | Attiecībā uz ievēroto procedūru Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, apgalvoja, ka Itālija 2012. gada 10. janvārī paziņoja Komisijai par jauno konvenciju juridiskās noteiktības apsvērumu dēļ. Tāpēc Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, nepiekrita 2012. gada lēmumā paustajam Komisijas viedoklim, ka šis pasākums varētu būt nelikumīgs atbalsts, kas piešķirts, neievērojot LESD 108. panta 3. punktā noteikto nogaidīšanas pienākumu. |
| --- | --- |

(208)

Attiecībā uz ievēroto procedūru Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, apgalvoja, ka Itālija 2012. gada 10. janvārī paziņoja Komisijai par jauno konvenciju juridiskās noteiktības apsvērumu dēļ. Tāpēc Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, nepiekrita 2012. gada lēmumā paustajam Komisijas viedoklim, ka šis pasākums varētu būt nelikumīgs atbalsts, kas piešķirts, neievērojot LESD 108. panta 3. punktā noteikto nogaidīšanas pienākumu.

Tirrenia

Tirrenia

| (209) | Pēc būtības Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, pievērsās Komisijas šaubām par pasākuma atbilstību 2011. gada VTNP lēmumā noteiktajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(209)

Pēc būtības Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, pievērsās Komisijas šaubām par pasākuma atbilstību 2011. gada VTNP lēmumā noteiktajiem nosacījumiem.

Tirrenia

| (210) | Proti, Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, apgalvoja, ka, pamatojoties uz pasažieru datiem par 2010. un 2011. gadu, pasažieru skaita ierobežojums, kas noteikts 2011. gada VTNP lēmuma 2. panta 1. punkta d) apakšpunktā, nav pārkāpts. Turklāt, tā kā jaunās konvencijas termiņš ir astoņi gadi, tas nepārsniedz maksimālos 10 gadus, kas noteikti 2011. gada VTNP lēmuma 2. panta 2. punktā. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, arī argumentēja, ka, ņemot vērā pārkāpuma procedūras rezultātu (sk. arī 5.1.1. punktu) un Tirrenia darbības filiāles privatizāciju, ir ievērots arī 2011. gada VTNP lēmuma 2. panta 4. punktā noteiktais nosacījums. |
| --- | --- |

(210)

Proti, Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, apgalvoja, ka, pamatojoties uz pasažieru datiem par 2010. un 2011. gadu, pasažieru skaita ierobežojums, kas noteikts 2011. gada VTNP lēmuma 2. panta 1. punkta d) apakšpunktā, nav pārkāpts. Turklāt, tā kā jaunās konvencijas termiņš ir astoņi gadi, tas nepārsniedz maksimālos 10 gadus, kas noteikti 2011. gada VTNP lēmuma 2. panta 2. punktā. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, arī argumentēja, ka, ņemot vērā pārkāpuma procedūras rezultātu (sk. arī 5.1.1. punktu) un Tirrenia darbības filiāles privatizāciju, ir ievērots arī 2011. gada VTNP lēmuma 2. panta 4. punktā noteiktais nosacījums.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

| (211) | Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, norādīja, ka jaunās konvencijas 3. pantā ir skaidri noteikti sniedzamie pakalpojumi, savukārt tās A pielikumā ir sīki noteikti kuģu veidi, kas izmantojami, un laika nišas, kas jāaptver, nosakot prasības pakalpojumiem vakaros un naktīs un tarifu ierobežojumus. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, arī piebilda, ka jaunā konvencija paredz sīki izstrādātus noteikumus par parametriem kompensācijas aprēķināšanai, kontrolēšanai un pārskatīšanai un pasākumus, lai nepieļautu pārmērīgu kompensāciju un nodrošinātu šādas pārmērīgas kompensācijas atmaksu, kā arī saistošas prasības, kas attiecas uz sniegto pakalpojumu pamataspektiem (cena, kvalitāte un daudzums). Par katru maršrutu maksimālie tarifi, kas piemērojami vienai personai vai transportlīdzeklim, ir noteikti jaunās konvencijas A pielikumā, kur ir nošķirti standarta tarifi un samazināti tarifi salu rezidentiem. Ikgadējā kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu saistībām ir noteikta visam konvencijas darbības laikam. Tomēr pastāv mehānisms ekonomisko atsauces parametru pārskatīšanai ik pēc trim gadiem, kā arī drošības klauzula par labu abām pusēm neparedzētu un strukturālu izmaiņu gadījumā, pārsniedzot noteiktu robežlīmeni, attiecībā uz konkrētiem ekonomiskajiem parametriem. Visbeidzot, Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, norādīja, ka, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību iepriekš izklāstītajām prasībām, jaunajā konvencijā ir noteikta stingra un visaptveroša sodu sistēma pakalpojumu operatoram, kas balstīta uz atturēšanas principu. Arī uzraugošās ministrijas ir pilnvarotas veikt inspekcijas un pārbaudes un iegūt informāciju, lai novērtētu konvencijā noteikto pienākumu izpildi. |
| --- | --- |

(211)

Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, norādīja, ka jaunās konvencijas 3. pantā ir skaidri noteikti sniedzamie pakalpojumi, savukārt tās A pielikumā ir sīki noteikti kuģu veidi, kas izmantojami, un laika nišas, kas jāaptver, nosakot prasības pakalpojumiem vakaros un naktīs un tarifu ierobežojumus. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, arī piebilda, ka jaunā konvencija paredz sīki izstrādātus noteikumus par parametriem kompensācijas aprēķināšanai, kontrolēšanai un pārskatīšanai un pasākumus, lai nepieļautu pārmērīgu kompensāciju un nodrošinātu šādas pārmērīgas kompensācijas atmaksu, kā arī saistošas prasības, kas attiecas uz sniegto pakalpojumu pamataspektiem (cena, kvalitāte un daudzums). Par katru maršrutu maksimālie tarifi, kas piemērojami vienai personai vai transportlīdzeklim, ir noteikti jaunās konvencijas A pielikumā, kur ir nošķirti standarta tarifi un samazināti tarifi salu rezidentiem. Ikgadējā kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu saistībām ir noteikta visam konvencijas darbības laikam. Tomēr pastāv mehānisms ekonomisko atsauces parametru pārskatīšanai ik pēc trim gadiem, kā arī drošības klauzula par labu abām pusēm neparedzētu un strukturālu izmaiņu gadījumā, pārsniedzot noteiktu robežlīmeni, attiecībā uz konkrētiem ekonomiskajiem parametriem. Visbeidzot, Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, norādīja, ka, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību iepriekš izklāstītajām prasībām, jaunajā konvencijā ir noteikta stingra un visaptveroša sodu sistēma pakalpojumu operatoram, kas balstīta uz atturēšanas principu. Arī uzraugošās ministrijas ir pilnvarotas veikt inspekcijas un pārbaudes un iegūt informāciju, lai novērtētu konvencijā noteikto pienākumu izpildi.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

5.1.5.   Par Tirrenia privatizāciju un atlikto CIN pirkuma cenas samaksu

Par Tirrenia privatizāciju un atlikto CIN pirkuma cenas samaksu

| (212) | Savā atbildē uz 2011. gada lēmumu Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, norādīja, ka Tirrenia darbības filiāles privatizācija ir pilnībā atbilstoša valsts atbalsta tiesību aktiem. Uzņēmums jo īpaši atsaucās uz GRAWE judikatūru (79), kurā noteikts, ka, tad, kad tiek privatizēts valstij piederošs uzņēmums, var pieņemt, ka tirgus cena atbilst saņemtajam visaugstākās cenas piedāvājumam, ja šāds piedāvājums ir ticams un tam ir ekonomiska vērtība. |
| --- | --- |

(212)

Savā atbildē uz 2011. gada lēmumu Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, norādīja, ka Tirrenia darbības filiāles privatizācija ir pilnībā atbilstoša valsts atbalsta tiesību aktiem. Uzņēmums jo īpaši atsaucās uz GRAWE judikatūru (79), kurā noteikts, ka, tad, kad tiek privatizēts valstij piederošs uzņēmums, var pieņemt, ka tirgus cena atbilst saņemtajam visaugstākās cenas piedāvājumam, ja šāds piedāvājums ir ticams un tam ir ekonomiska vērtība.

Tirrenia

Tirrenia

GRAWE

79

| (213) | Savā atbildē uz 2012. gada lēmumu Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atgādināja, kādi ir konkursa procedūras galvenie posmi un turpmākās norises. Tas uzsvēra, ka ārkārtas komisārs sagatavoja un rīkoja konkursa procedūru tādā veidā, kas tika uzskatīts par visatbilstošāko, lai nodrošinātu visaugstākās iespējamās vērtības sasniegšanu, un ka viņam saskaņā ar likumu bija jāievieš drošības pasākumi, lai nodrošinātu konkursa procedūras pārredzamību, objektivitāti un taisnīgumu. |
| --- | --- |

(213)

Savā atbildē uz 2012. gada lēmumu Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atgādināja, kādi ir konkursa procedūras galvenie posmi un turpmākās norises. Tas uzsvēra, ka ārkārtas komisārs sagatavoja un rīkoja konkursa procedūru tādā veidā, kas tika uzskatīts par visatbilstošāko, lai nodrošinātu visaugstākās iespējamās vērtības sasniegšanu, un ka viņam saskaņā ar likumu bija jāievieš drošības pasākumi, lai nodrošinātu konkursa procedūras pārredzamību, objektivitāti un taisnīgumu.

Tirrenia

| (214) | Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, arī argumentēja, ka konkursa procedūrai netika piemēroti nekādi nosacījumi, kas paši par sevi var izraisīt pārdošanai piedāvāto aktīvu vērtības samazinājumu vai potenciālo pircēju skaita samazinājumu. Tas jo īpaši attiecas uz 2011. gada lēmumā minētajiem nosacījumiem par i) darbinieku skaita saglabāšanu, ii) kuģu sasaistīšanu ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām vienā konkursa procedūrā. Attiecībā uz pirmo minēto nosacījumu Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, norādīja, ka tas attiecas uz obligātu noteikumu, kas noteikts vispārpiemērojamā leģislatīvā aktā un ir piemērojams vienādi. Attiecībā uz otro minēto nosacījumu Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, norādīja, ka iespēja izmantot darbības filiāles floti sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanai konvencijā noteiktajos maršrutos ir dzīvotspējīga darbības iespēja, nevis negatīvs faktors, kas ietekmē pārdodamās darbības filiāles vērtību, it īpaši laikā, kad jūras transporta nozarē notiek lejupslīde. |
| --- | --- |

(214)

Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, arī argumentēja, ka konkursa procedūrai netika piemēroti nekādi nosacījumi, kas paši par sevi var izraisīt pārdošanai piedāvāto aktīvu vērtības samazinājumu vai potenciālo pircēju skaita samazinājumu. Tas jo īpaši attiecas uz 2011. gada lēmumā minētajiem nosacījumiem par i) darbinieku skaita saglabāšanu, ii) kuģu sasaistīšanu ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām vienā konkursa procedūrā. Attiecībā uz pirmo minēto nosacījumu Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, norādīja, ka tas attiecas uz obligātu noteikumu, kas noteikts vispārpiemērojamā leģislatīvā aktā un ir piemērojams vienādi. Attiecībā uz otro minēto nosacījumu Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, norādīja, ka iespēja izmantot darbības filiāles floti sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanai konvencijā noteiktajos maršrutos ir dzīvotspējīga darbības iespēja, nevis negatīvs faktors, kas ietekmē pārdodamās darbības filiāles vērtību, it īpaši laikā, kad jūras transporta nozarē notiek lejupslīde.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

| (215) | Konkrēti par atlikto CIN pirkuma cenas daļas samaksu Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, argumentēja, ka šis jautājums nebūtu jāvērtē nodalīti no privatizācijas kopumā. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, uzsvēra, ka konkursa procedūra tika izstrādāta tā, lai pilnībā ievērotu konkurences, pārredzamības un nediskriminācijas principus. Tādēļ, kā arī pamatojoties uz Eiropas tiesu judikatūru (80), Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, apgalvoja, ka šīs konkursa procedūras rezultāts ir tirgus cena. Lēmums atļaut maksājumus pa daļām bija daļa no konkursa procedūras dinamikas un tika pieņemts tādēļ, ka nebija citu galīgu piedāvājumu, kas konkurētu ar CIN iesniegto. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, argumentēja, ka tādēļ atļauja atlikt pirkuma cenas daļas samaksu nav selektīva iejaukšanās par labu CIN. Tas jo īpaši tā ir tādēļ, ka visi potenciālie pretendenti bija informēti par CIN piedāvājumā ietverto noteikumu par samaksas veikšanu pa daļām un tika aicināti iesniegt konkurējošus piedāvājumus. |
| --- | --- |

(215)

Konkrēti par atlikto CIN pirkuma cenas daļas samaksu Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, argumentēja, ka šis jautājums nebūtu jāvērtē nodalīti no privatizācijas kopumā. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, uzsvēra, ka konkursa procedūra tika izstrādāta tā, lai pilnībā ievērotu konkurences, pārredzamības un nediskriminācijas principus. Tādēļ, kā arī pamatojoties uz Eiropas tiesu judikatūru (80), Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, apgalvoja, ka šīs konkursa procedūras rezultāts ir tirgus cena. Lēmums atļaut maksājumus pa daļām bija daļa no konkursa procedūras dinamikas un tika pieņemts tādēļ, ka nebija citu galīgu piedāvājumu, kas konkurētu ar CIN iesniegto. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, argumentēja, ka tādēļ atļauja atlikt pirkuma cenas daļas samaksu nav selektīva iejaukšanās par labu CIN. Tas jo īpaši tā ir tādēļ, ka visi potenciālie pretendenti bija informēti par CIN piedāvājumā ietverto noteikumu par samaksas veikšanu pa daļām un tika aicināti iesniegt konkurējošus piedāvājumus.

CIN

Tirrenia

Tirrenia

80

Tirrenia

CIN

Tirrenia

CIN

CIN

| (216) | Šo iemeslu dēļ Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, apgalvoja, ka Komisijas šaubas par Tirrenia privatizāciju un pirkuma cenas samaksu pa daļām nav pamatotas. |
| --- | --- |

(216)

Šo iemeslu dēļ Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, apgalvoja, ka Komisijas šaubas par Tirrenia privatizāciju un pirkuma cenas samaksu pa daļām nav pamatotas.

Tirrenia

Tirrenia

5.1.6.   Par saimnieciskās pēctecības neesību starp Tirrenia un CIN

Par saimnieciskās pēctecības neesību starp Tirrenia un CIN

| (217) | Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, raksturoja šādas Tirrenia darbības filiāles privatizācijas iezīmes: nodošanas tvērums (aktīvi un saistības); saimnieciskā darbība, darbaspēks un pušu identitāte; pārdošanas cena; darbības loģika un laiks. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, apgalvoja, ka šajā gadījumā visi minētie elementi norāda uz saimnieciskās pēctecības neesību starp ārkārtas administrāciju, kas pārdod Tirrenia darbības filiāli, un CIN. |
| --- | --- |

(217)

Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, raksturoja šādas Tirrenia darbības filiāles privatizācijas iezīmes: nodošanas tvērums (aktīvi un saistības); saimnieciskā darbība, darbaspēks un pušu identitāte; pārdošanas cena; darbības loģika un laiks. Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, apgalvoja, ka šajā gadījumā visi minētie elementi norāda uz saimnieciskās pēctecības neesību starp ārkārtas administrāciju, kas pārdod Tirrenia darbības filiāli, un CIN.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

CIN

| (218) | Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, jo īpaši argumentēja, ka nodošanas CIN tvērums bija mazāks, nekā sākotnēji bija paredzēts, jo pārdošanai tika izlikts tikai darbības subjekts, kas sniedza sabiedriskos pakalpojumus, nevis viss Tirrenia uzņēmums kopumā (ieskaitot Siremar). Turklāt pēc pārdošanas pabeigšanas visas neizpildītās saistības, kas bija saistītas ar Tirrenia darbības filiāles aktīviem, tika atceltas. |
| --- | --- |

(218)

Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, jo īpaši argumentēja, ka nodošanas CIN tvērums bija mazāks, nekā sākotnēji bija paredzēts, jo pārdošanai tika izlikts tikai darbības subjekts, kas sniedza sabiedriskos pakalpojumus, nevis viss Tirrenia uzņēmums kopumā (ieskaitot Siremar). Turklāt pēc pārdošanas pabeigšanas visas neizpildītās saistības, kas bija saistītas ar Tirrenia darbības filiāles aktīviem, tika atceltas.

Tirrenia

CIN

Tirrenia

Siremar

Tirrenia

| (219) | Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, arī atzīmēja, ka pati darījuma būtība, t. i., privatizācija, netieši norāda uz acīmredzamu saimnieciskās pēctecības neesību no organizatoriskās struktūras, lēmumu pieņemšanas procesu, pārvaldības kritēriju un darbības stratēģiju viedokļa. Turklāt pēc tam, kad AGCM pārbaudīja darījumu, jaunā privātā uzņēmuma darbībai tika piemēroti ierobežojoši pasākumi (81), kas papildus iecerētajam to mērķim (t. i., veicināt konkurenci) arī ir palielinājuši saimnieciskās pēctecības neesību starp Tirrenia darbības filiāles pārdevēju un pircēju. |
| --- | --- |

(219)

Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, arī atzīmēja, ka pati darījuma būtība, t. i., privatizācija, netieši norāda uz acīmredzamu saimnieciskās pēctecības neesību no organizatoriskās struktūras, lēmumu pieņemšanas procesu, pārvaldības kritēriju un darbības stratēģiju viedokļa. Turklāt pēc tam, kad AGCM pārbaudīja darījumu, jaunā privātā uzņēmuma darbībai tika piemēroti ierobežojoši pasākumi (81), kas papildus iecerētajam to mērķim (t. i., veicināt konkurenci) arī ir palielinājuši saimnieciskās pēctecības neesību starp Tirrenia darbības filiāles pārdevēju un pircēju.

Tirrenia

AGCM

81

Tirrenia

| (220) | Turklāt, kā noteikts Dekrētlikuma 270/1999 56. panta 3.bis punktā, Itālijas Civilkodeksa 2112. pants neattiecas uz tādu uzņēmumu pārdošanu, kuri sniedz svarīgus sabiedriskos pakalpojumus, nodrošinot, ka darbaspēka pēctecības neesību. Turklāt Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atgādināja, ka neatkarīgs eksperts noteica minimālo pārdošanas cenu un ka pārdošanas procedūra bija pārredzama un nediskriminējoša, un ka procedūrā vienīgais līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijs bija augstākā cena. |
| --- | --- |

(220)

Turklāt, kā noteikts Dekrētlikuma 270/1999 56. panta 3.bis punktā, Itālijas Civilkodeksa 2112. pants neattiecas uz tādu uzņēmumu pārdošanu, kuri sniedz svarīgus sabiedriskos pakalpojumus, nodrošinot, ka darbaspēka pēctecības neesību. Turklāt Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atgādināja, ka neatkarīgs eksperts noteica minimālo pārdošanas cenu un ka pārdošanas procedūra bija pārredzama un nediskriminējoša, un ka procedūrā vienīgais līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijs bija augstākā cena.

bis

Tirrenia

| (221) | Visbeidzot, Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, norādīja, ka konkursa procedūra attiecībā uz Tirrenia darbības filiāli tika sākta 2010. gada septembrī, kā rezultātā 2011. gada 25. jūlijā tika parakstīts pārdošanas līgums ar CIN, savukārt Komisija savu oficiālo izmeklēšanu sāka tikai ar tās 2011. gada 5. oktobra lēmumu. Tāpēc darījumam nevarēja būt mērķis apiet noteikumus par valsts atbalstu. Tieši pretēji – darījuma nolūks bija liberalizēt jūras transporta tirgu saskaņā ar Jūras kabotāžas regulu, īstenojot privatizāciju. |
| --- | --- |

(221)

Visbeidzot, Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, norādīja, ka konkursa procedūra attiecībā uz Tirrenia darbības filiāli tika sākta 2010. gada septembrī, kā rezultātā 2011. gada 25. jūlijā tika parakstīts pārdošanas līgums ar CIN, savukārt Komisija savu oficiālo izmeklēšanu sāka tikai ar tās 2011. gada 5. oktobra lēmumu. Tāpēc darījumam nevarēja būt mērķis apiet noteikumus par valsts atbalstu. Tieši pretēji – darījuma nolūks bija liberalizēt jūras transporta tirgu saskaņā ar Jūras kabotāžas regulu, īstenojot privatizāciju.

Tirrenia

Tirrenia

CIN

5.2.   
  CIN piezīmes

CIN

| (222) | CIN atbildes uz 2011. gada lēmumu un 2012. gada lēmumu ir apkopotas turpmākajās iedaļās un galvenokārt attiecas uz privatizācijas procesu. |
| --- | --- |

(222)

CIN atbildes uz 2011. gada lēmumu un 2012. gada lēmumu ir apkopotas turpmākajās iedaļās un galvenokārt attiecas uz privatizācijas procesu.

CIN

5.2.1.   Par pārdošanas procedūras pārredzamību

Par pārdošanas procedūras pārredzamību

| (223) | CIN norāda, ka Tirrenia – kam pēc pasludināšanas par maksātnespējīgu tika piemērota ārkārtas administratīvā procedūra – pārdošana notika konkurenci nodrošinošā, pārredzamā un nediskriminējošā konkursa procedūrā tā, kā noteikts Dekrētlikuma 347/2003 4. panta 4.quater punktā. Kā norāda CIN, Dekrētlikumā 134/2008 paredzētajai iespējai izvēlēties iegādātāju privātās sarunās, bez šaubām, jāatbilst konkurences, pārredzamības un nediskriminācijas principiem. |
| --- | --- |

(223)

CIN norāda, ka Tirrenia – kam pēc pasludināšanas par maksātnespējīgu tika piemērota ārkārtas administratīvā procedūra – pārdošana notika konkurenci nodrošinošā, pārredzamā un nediskriminējošā konkursa procedūrā tā, kā noteikts Dekrētlikuma 347/2003 4. panta 4.quater punktā. Kā norāda CIN, Dekrētlikumā 134/2008 paredzētajai iespējai izvēlēties iegādātāju privātās sarunās, bez šaubām, jāatbilst konkurences, pārredzamības un nediskriminācijas principiem.

CIN

Tirrenia

quater

CIN

| (224) | Tajā pašā kontekstā CIN atsaucas uz paziņojumu presei, kuru Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, publicēja 2011. gada 5. oktobrī un kurā ir minēts: “šīs procedūras (82) tika īstenotas, pamatojoties uz konkursa procedūrām, pilnībā ievērojot pārredzamības un nediskriminācijas principus, jau no paša sākuma izslēdzot iespēju pārdošanu veikt, rīkojot privātas sarunas”; un “lai nodrošinātu, ka konkursa procedūrās var piedalīties pēc iespējas lielāks tirgus dalībnieku skaits, pārdodamo darbības filiāļu tvērums tika ierobežots līdz aktīviem un līgumattiecībām, kas ir svarīgas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, savukārt attiecībā uz citiem uzņēmumu rīcībā esošajiem aktīviem tika rīkotas atsevišķas pārdošanas procedūras. (..) potenciālajiem pircējiem netika noteikts nekāds pienākums vai apgrūtinājums, izņemot likumā paredzētos.” |
| --- | --- |

(224)

Tajā pašā kontekstā CIN atsaucas uz paziņojumu presei, kuru Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, publicēja 2011. gada 5. oktobrī un kurā ir minēts: “šīs procedūras (82) tika īstenotas, pamatojoties uz konkursa procedūrām, pilnībā ievērojot pārredzamības un nediskriminācijas principus, jau no paša sākuma izslēdzot iespēju pārdošanu veikt, rīkojot privātas sarunas”; un “lai nodrošinātu, ka konkursa procedūrās var piedalīties pēc iespējas lielāks tirgus dalībnieku skaits, pārdodamo darbības filiāļu tvērums tika ierobežots līdz aktīviem un līgumattiecībām, kas ir svarīgas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, savukārt attiecībā uz citiem uzņēmumu rīcībā esošajiem aktīviem tika rīkotas atsevišķas pārdošanas procedūras. (..) potenciālajiem pircējiem netika noteikts nekāds pienākums vai apgrūtinājums, izņemot likumā paredzētos.”

CIN

Tirrenia

82

| (225) | Attiecībā uz veidu, kā konkursa procedūra tika publicēta un vēlāk rīkota, CIN iesniedza turpmāk izklāstītās piezīmes. |
| --- | --- |

(225)

Attiecībā uz veidu, kā konkursa procedūra tika publicēta un vēlāk rīkota, CIN iesniedza turpmāk izklāstītās piezīmes.

CIN

| (226) | Pirmkārt, uzaicinājums izteikt ieinteresētību tika publicēts ne tikai Tirrenia tīmekļa vietnē un citās tīmekļa vietnēs, bet arī lielākajos valsts un starptautiskos laikrakstos gan itāļu, gan angļu valodā. Turklāt sākotnējais termiņš atbildēšanai uz uzaicinājumu tika pagarināts gandrīz par mēnesi līdz 2010. gada 20. oktobrim. Tāpēc visiem potenciālajiem pretendentiem – gan valsts, gan starptautiskiem – bija pietiekami daudz laika ieinteresētības izteikšanai un nepieciešamās informācijas iegūšanai, lai sagatavotu piedāvājumu par Tirrenia darbības filiāles iegādi. |
| --- | --- |

(226)

Pirmkārt, uzaicinājums izteikt ieinteresētību tika publicēts ne tikai Tirrenia tīmekļa vietnē un citās tīmekļa vietnēs, bet arī lielākajos valsts un starptautiskos laikrakstos gan itāļu, gan angļu valodā. Turklāt sākotnējais termiņš atbildēšanai uz uzaicinājumu tika pagarināts gandrīz par mēnesi līdz 2010. gada 20. oktobrim. Tāpēc visiem potenciālajiem pretendentiem – gan valsts, gan starptautiskiem – bija pietiekami daudz laika ieinteresētības izteikšanai un nepieciešamās informācijas iegūšanai, lai sagatavotu piedāvājumu par Tirrenia darbības filiāles iegādi.

Tirrenia

Tirrenia

| (227) | Vairāk nekā 20 subjekti iesniedza paziņojumus par ieinteresētību. Tāpēc CIN ieskatā Komisijas viedoklis, ka pārdošanas procedūra nebija atbilstoša pārredzamības prasībām, jo bija balstīta uz privātām sarunām, ir pilnībā nepamatots. Uzticamības pārbaudes posmā visiem pretendentiem tika sniegta pienācīga piekļuve būtiskajai informācijai par Tirrenia darbības filiāli. Konkrētāk, potenciālajiem pretendentiem tika darīti pieejami visi tehniskie/juridiskie un ekonomiskie/finanšu dati, kas nepieciešami, lai sagatavotu piedāvājumu (tostarp sīks apraksts par pārdodamo darbības subjektu, darījumdarbības plāns, pārdevēja uzticamības pārbaudes ziņojums un jaunā sabiedrisko pakalpojumu līguma projekts). |
| --- | --- |

(227)

Vairāk nekā 20 subjekti iesniedza paziņojumus par ieinteresētību. Tāpēc CIN ieskatā Komisijas viedoklis, ka pārdošanas procedūra nebija atbilstoša pārredzamības prasībām, jo bija balstīta uz privātām sarunām, ir pilnībā nepamatots. Uzticamības pārbaudes posmā visiem pretendentiem tika sniegta pienācīga piekļuve būtiskajai informācijai par Tirrenia darbības filiāli. Konkrētāk, potenciālajiem pretendentiem tika darīti pieejami visi tehniskie/juridiskie un ekonomiskie/finanšu dati, kas nepieciešami, lai sagatavotu piedāvājumu (tostarp sīks apraksts par pārdodamo darbības subjektu, darījumdarbības plāns, pārdevēja uzticamības pārbaudes ziņojums un jaunā sabiedrisko pakalpojumu līguma projekts).

CIN

Tirrenia

| (228) | CIN secina, ka nav iespējams apšaubīt, ka visi pretendenti, kuri bija potenciāli ieinteresēti iegadāties Tirrenia darbības filiāli – gan no Itālijas, gan ārvalstīm –, varēja izteikt ieinteresētību to darīt un ka tiem vēlāk tika nodrošināta pārredzama un nediskriminējoša piekļuve dokumentācijai, kas nepieciešama sīki sagatavota piedāvājuma iesniegšanai. |
| --- | --- |

(228)

CIN secina, ka nav iespējams apšaubīt, ka visi pretendenti, kuri bija potenciāli ieinteresēti iegadāties Tirrenia darbības filiāli – gan no Itālijas, gan ārvalstīm –, varēja izteikt ieinteresētību to darīt un ka tiem vēlāk tika nodrošināta pārredzama un nediskriminējoša piekļuve dokumentācijai, kas nepieciešama sīki sagatavota piedāvājuma iesniegšanai.

CIN

Tirrenia

5.2.2.   Par privatizācijas tvērumu

Par privatizācijas tvērumu

| (229) | Savā atbildē CIN norāda, ka tieši tādēļ, ka mērķis bija iegūt visaugstāko cenu, ārkārtas komisārs Tirrenia darbības filiāles pārdošanas priekšmetu ierobežoja, tajā iekļaujot tikai tos aktīvus un līgumus, kas bija vajadzīgi sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei. |
| --- | --- |

(229)

Savā atbildē CIN norāda, ka tieši tādēļ, ka mērķis bija iegūt visaugstāko cenu, ārkārtas komisārs Tirrenia darbības filiāles pārdošanas priekšmetu ierobežoja, tajā iekļaujot tikai tos aktīvus un līgumus, kas bija vajadzīgi sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei.

CIN

Tirrenia

| (230) | Proti, visi pārdošanā iekļautie kuģi ir obligāti nepieciešami sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei, jo tie ir tie paši kuģi, ko Tirrenia izmantoja maršrutos, uz kuriem attiecas sabiedrisko pakalpojumu saistības saskaņā ar konvenciju. Attiecībā uz maršrutiem Čivitavekija–Olbija, Dženova–Portotorresa un Dženova–Olbija, par kuriem sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju piešķir tikai klusajā sezonā, tos pašus kuģus izmanto pakalpojumu nodrošināšanai karstajā sezonā. CIN argumentē, ka, tā kā šie kuģi bija saistīti ar sabiedrisko pakalpojumu saistām un bija svarīgi to izpildei divas trešdaļas no gada, tie noteikti bija jāiekļauj pārdodamās darbības filiāles tvērumā. |
| --- | --- |

(230)

Proti, visi pārdošanā iekļautie kuģi ir obligāti nepieciešami sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei, jo tie ir tie paši kuģi, ko Tirrenia izmantoja maršrutos, uz kuriem attiecas sabiedrisko pakalpojumu saistības saskaņā ar konvenciju. Attiecībā uz maršrutiem Čivitavekija–Olbija, Dženova–Portotorresa un Dženova–Olbija, par kuriem sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju piešķir tikai klusajā sezonā, tos pašus kuģus izmanto pakalpojumu nodrošināšanai karstajā sezonā. CIN argumentē, ka, tā kā šie kuģi bija saistīti ar sabiedrisko pakalpojumu saistām un bija svarīgi to izpildei divas trešdaļas no gada, tie noteikti bija jāiekļauj pārdodamās darbības filiāles tvērumā.

Tirrenia

CIN

| (231) | Visbeidzot, CIN atzīmē, ka ārkārtas komisārs rīkoja atsevišķas procedūras par tiem Tirrenia aktīviem, kas nebija nepieciešami sabiedrisko pakalpojumu savienojumu nodrošināšanai. Minētās procedūras ietver gan procedūras Tirrenia nekustamā īpašuma un mākslas darbu pārdošanai, gan – kas ir jo īpaši svarīgi – procedūras to sešu Tirrenia piederošo kuģu pārdošanai, kuri nebija nepieciešami sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai saskaņā ar konvenciju. |
| --- | --- |

(231)

Visbeidzot, CIN atzīmē, ka ārkārtas komisārs rīkoja atsevišķas procedūras par tiem Tirrenia aktīviem, kas nebija nepieciešami sabiedrisko pakalpojumu savienojumu nodrošināšanai. Minētās procedūras ietver gan procedūras Tirrenia nekustamā īpašuma un mākslas darbu pārdošanai, gan – kas ir jo īpaši svarīgi – procedūras to sešu Tirrenia piederošo kuģu pārdošanai, kuri nebija nepieciešami sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai saskaņā ar konvenciju.

CIN

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

5.2.3.   Par pretendentiem noteiktajiem nosacījumiem

Par pretendentiem noteiktajiem nosacījumiem

| (232) | Attiecībā uz nosacījumu saglabāt nodarbinātības līmeni CIN norāda, ka vienīgais pienākums, kas tika noteikts šajā saistībā, izriet no piemērojamajiem tiesību aktiem, proti, Dekrētlikuma 270/1999 63. panta 2. punkta, un tāpēc ārkārtas komisārs to nenoteica konkrētajā Tirrenia gadījumā. |
| --- | --- |

(232)

Attiecībā uz nosacījumu saglabāt nodarbinātības līmeni CIN norāda, ka vienīgais pienākums, kas tika noteikts šajā saistībā, izriet no piemērojamajiem tiesību aktiem, proti, Dekrētlikuma 270/1999 63. panta 2. punkta, un tāpēc ārkārtas komisārs to nenoteica konkrētajā Tirrenia gadījumā.

CIN

Tirrenia

| (233) | CIN uzsver, ka Itālijas Civilkodeksa 2112. pants nosaka, ka uzņēmuma nodošanas gadījumā darba līgumi tiek turpināts ar pircēju un darbinieki saglabā visas izrietošās tiesības. Tomēr saskaņā ar Dekrētlikuma 270/1999 56. panta 3.bis punktu šis parastais režīms nav piemērojams gadījumā, ja nodod darbības filiāles, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru. Tāpēc, ņemot vērā gan Dekrētlikuma 270/1999 63. panta 2. punktā noteiktā konkrētā pienākuma ierobežoto termiņu (tikai divi gadi), gan faktu, ka šis pienākums bija ierobežots līdz “darbiniekiem, kuri ir svarīgi” sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei, CIN argumentē, ka nevar uzskatīt, ka šāds pienākums ir samazinājis Tirrenia darbības filiāles tirgus vērtību. |
| --- | --- |

(233)

CIN uzsver, ka Itālijas Civilkodeksa 2112. pants nosaka, ka uzņēmuma nodošanas gadījumā darba līgumi tiek turpināts ar pircēju un darbinieki saglabā visas izrietošās tiesības. Tomēr saskaņā ar Dekrētlikuma 270/1999 56. panta 3.bis punktu šis parastais režīms nav piemērojams gadījumā, ja nodod darbības filiāles, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru. Tāpēc, ņemot vērā gan Dekrētlikuma 270/1999 63. panta 2. punktā noteiktā konkrētā pienākuma ierobežoto termiņu (tikai divi gadi), gan faktu, ka šis pienākums bija ierobežots līdz “darbiniekiem, kuri ir svarīgi” sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei, CIN argumentē, ka nevar uzskatīt, ka šāds pienākums ir samazinājis Tirrenia darbības filiāles tirgus vērtību.

CIN

bis

CIN

Tirrenia

| (234) | Attiecībā uz Komisijas bažām par to, ka veiksmīgajam pretendentam tika noteikts pienākums izpildīt sabiedrisko pakalpojumu saistības, CIN atzīmē turpmāk izklāstīto. Nav pierādījumu, ka atšķirīgi veidotai procedūrai varēja būt cits iznākums, proti, augstāka tirgus cena. Gluži pretēji – izvēle piešķirt sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības un tādējādi arī uz to pamata piešķirtā kompensācija apvienojumā ar aktīviem, kas ir noteikti vajadzīgi minēto pakalpojumu sniegšanai, ir nodrošinājuši augstu konkurenci starp potenciālajiem pretendentiem. |
| --- | --- |

(234)

Attiecībā uz Komisijas bažām par to, ka veiksmīgajam pretendentam tika noteikts pienākums izpildīt sabiedrisko pakalpojumu saistības, CIN atzīmē turpmāk izklāstīto. Nav pierādījumu, ka atšķirīgi veidotai procedūrai varēja būt cits iznākums, proti, augstāka tirgus cena. Gluži pretēji – izvēle piešķirt sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības un tādējādi arī uz to pamata piešķirtā kompensācija apvienojumā ar aktīviem, kas ir noteikti vajadzīgi minēto pakalpojumu sniegšanai, ir nodrošinājuši augstu konkurenci starp potenciālajiem pretendentiem.

CIN

| (235) | Lai īstenotu šo mērķi, ārkārtas komisārs rīkojās pareizi, i) ierobežojot pārdodamās darbības filiāles tvērumu līdz aktīviem un līgumiem, kas ir funkcionāli vajadzīgi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, un ii) nosakot pircējiem tikai tos pienākumus, kurus paredz likums. CIN uzskata, ka šis mērķis noteikti ir sasniegts, ņemot vērā, ka 21 subjekts no valsts, Eiropas un trešām valstīm iesniedza paziņojumus par ieinteresētību iegādāties Tirrenia darbības filiāli. |
| --- | --- |

(235)

Lai īstenotu šo mērķi, ārkārtas komisārs rīkojās pareizi, i) ierobežojot pārdodamās darbības filiāles tvērumu līdz aktīviem un līgumiem, kas ir funkcionāli vajadzīgi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, un ii) nosakot pircējiem tikai tos pienākumus, kurus paredz likums. CIN uzskata, ka šis mērķis noteikti ir sasniegts, ņemot vērā, ka 21 subjekts no valsts, Eiropas un trešām valstīm iesniedza paziņojumus par ieinteresētību iegādāties Tirrenia darbības filiāli.

CIN

Tirrenia

5.2.4.   Par pirkuma cenu

Par pirkuma cenu

| (236) | CIN uzskata, ka Komisijas šaubas par to, vai cena, kas iegūta par Tirrenia darbības filiāli, ir labākā iespējamā cena, ir nepamatotas. Kā norādīja CIN, varētu pat uzskatīt, ka pirkuma cena ir augstāka nekā tirgus cena. CIN jo īpaši atsaucas uz faktu, ka viens no operatoriem, kuri pauda ieinteresētību iegādāties Tirrenia darbības filiāli, proti, (..), apstrīdēja cenu, ko bija noteicis ministrijas ieceltais neatkarīgais eksperts, to pamatojot ar to, ka attiecīgā summa (380 000 000 EUR) ir pārāk liela (83). CIN ieskatā tas netieši nozīmē, ka privāts ieguldītājs pirkuma cenu, ko samaksāja CIN un kas faktiski bija augstāka par eksperta noteikto, uzskatīja par pārmērīgi lielu. Tāpēc CIN uzskata, ka nevar apstrīdēt faktu, ka procedūras rezultātā tika iegūta visaugstākā cena. |
| --- | --- |

(236)

CIN uzskata, ka Komisijas šaubas par to, vai cena, kas iegūta par Tirrenia darbības filiāli, ir labākā iespējamā cena, ir nepamatotas. Kā norādīja CIN, varētu pat uzskatīt, ka pirkuma cena ir augstāka nekā tirgus cena. CIN jo īpaši atsaucas uz faktu, ka viens no operatoriem, kuri pauda ieinteresētību iegādāties Tirrenia darbības filiāli, proti, (..), apstrīdēja cenu, ko bija noteicis ministrijas ieceltais neatkarīgais eksperts, to pamatojot ar to, ka attiecīgā summa (380 000 000 EUR) ir pārāk liela (83). CIN ieskatā tas netieši nozīmē, ka privāts ieguldītājs pirkuma cenu, ko samaksāja CIN un kas faktiski bija augstāka par eksperta noteikto, uzskatīja par pārmērīgi lielu. Tāpēc CIN uzskata, ka nevar apstrīdēt faktu, ka procedūras rezultātā tika iegūta visaugstākā cena.

CIN

Tirrenia

CIN

CIN

Tirrenia

83

CIN

CIN

CIN

| (237) | Jebkurā gadījumā CIN uzsver, ka, saņemot vairākus piedāvājumus par Tirrenia darbības filiāli, līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijs bija visaugstākā cena. Turklāt, kā noteikts Dekrētlikumā 347/2003, pirkuma cena nekādā gadījumā nevarēja būt zemāka par neatkarīgā novērtējumā noteikto tirgus cenu. |
| --- | --- |

(237)

Jebkurā gadījumā CIN uzsver, ka, saņemot vairākus piedāvājumus par Tirrenia darbības filiāli, līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijs bija visaugstākā cena. Turklāt, kā noteikts Dekrētlikumā 347/2003, pirkuma cena nekādā gadījumā nevarēja būt zemāka par neatkarīgā novērtējumā noteikto tirgus cenu.

CIN

Tirrenia

| (238) | 2011. gada 15. martā beidzoties saistošu piedāvājumu iesniegšanas termiņam, CIN bija vienīgais uzņēmums, kas bija iesniedzis derīgu pirkuma piedāvājumu, kurš atbilda visām procedūras vēstulē uzskaitītajām prasībām. Pēc ārkārtas komisāra pieprasījuma CIN2011. gada 14. aprīlī iesniedza papildu skaidrojumus un galīgu saistošu piedāvājumu, lai tā piedāvājumu pilnībā pielāgotu ministrijas ieceltā eksperta veiktajam novērtējumam. Šajā kontekstā Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, nevis tūlītēji par konkursa uzvarētāju atzina CIN, bet rīkojās, lai nodrošinātu maksimāli augstu konkurences līmeni starp pretendentiem. Attiecīgi CIN piedāvājums tika iekļauts datu telpā, un visi pretendenti, kas bija uzņemti uzticamības pārbaudes posmā, tika aicināti iesniegt uzlabotus pirkuma piedāvājumus. Tomēr, beidzoties šai pēdējai piedāvājumu iesniegšanas kārtai noteiktajam termiņam (kas bija pagarināts līdz 2011. gada 19. maijam), citi piedāvājumi nebija saņemti. |
| --- | --- |

(238)

2011. gada 15. martā beidzoties saistošu piedāvājumu iesniegšanas termiņam, CIN bija vienīgais uzņēmums, kas bija iesniedzis derīgu pirkuma piedāvājumu, kurš atbilda visām procedūras vēstulē uzskaitītajām prasībām. Pēc ārkārtas komisāra pieprasījuma CIN2011. gada 14. aprīlī iesniedza papildu skaidrojumus un galīgu saistošu piedāvājumu, lai tā piedāvājumu pilnībā pielāgotu ministrijas ieceltā eksperta veiktajam novērtējumam. Šajā kontekstā Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, nevis tūlītēji par konkursa uzvarētāju atzina CIN, bet rīkojās, lai nodrošinātu maksimāli augstu konkurences līmeni starp pretendentiem. Attiecīgi CIN piedāvājums tika iekļauts datu telpā, un visi pretendenti, kas bija uzņemti uzticamības pārbaudes posmā, tika aicināti iesniegt uzlabotus pirkuma piedāvājumus. Tomēr, beidzoties šai pēdējai piedāvājumu iesniegšanas kārtai noteiktajam termiņam (kas bija pagarināts līdz 2011. gada 19. maijam), citi piedāvājumi nebija saņemti.

CIN

CIN

Tirrenia

CIN

CIN

| (239) | CIN atzīmē, ka iepriekš minēto apstiprina Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru un kas iepriekš minētajā 2011. gada 5. oktobra paziņojumā presei arī paziņoja, ka: “piedāvājumu salīdzināšanas un līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas nolūkā par vienīgo kritēriju ir jābūt visaugstākajai cenai. Turklāt saskaņā ar tiesību aktu noteikumiem pārdošanas cena nekādā gadījumā nevar būt zemāka par aktīvu tirgus vērtību, kas noteikta zvērinātā novērtējumā, kuru veikusi viena no vadošajām finanšu iestādēm, kas iecelta par neatkarīgu ekspertu”; un “attiecībā uz Tirrenia pārdošanas procedūru – pēc tam, kad Compagnia Italiana di Navigazione iesniedza saistošu pirkuma piedāvājumu, kas bija atbilstošs aktīvu ekonomiskajai vērtībai, lai nodrošinātu visaugstāko konkursa procedūras pārredzamības līmeni, attiecīgā piedāvājuma noteikumi tika darīti zināmi visiem pārējiem pretendentiem, lai tiem būtu pietiekami daudz laika savu pretpiedāvājumu iesniegšanai, tomēr neviens pretpiedāvājums netika saņemts.” |
| --- | --- |

(239)

CIN atzīmē, ka iepriekš minēto apstiprina Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru un kas iepriekš minētajā 2011. gada 5. oktobra paziņojumā presei arī paziņoja, ka: “piedāvājumu salīdzināšanas un līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas nolūkā par vienīgo kritēriju ir jābūt visaugstākajai cenai. Turklāt saskaņā ar tiesību aktu noteikumiem pārdošanas cena nekādā gadījumā nevar būt zemāka par aktīvu tirgus vērtību, kas noteikta zvērinātā novērtējumā, kuru veikusi viena no vadošajām finanšu iestādēm, kas iecelta par neatkarīgu ekspertu”; un “attiecībā uz Tirrenia pārdošanas procedūru – pēc tam, kad Compagnia Italiana di Navigazione iesniedza saistošu pirkuma piedāvājumu, kas bija atbilstošs aktīvu ekonomiskajai vērtībai, lai nodrošinātu visaugstāko konkursa procedūras pārredzamības līmeni, attiecīgā piedāvājuma noteikumi tika darīti zināmi visiem pārējiem pretendentiem, lai tiem būtu pietiekami daudz laika savu pretpiedāvājumu iesniegšanai, tomēr neviens pretpiedāvājums netika saņemts.”

CIN

Tirrenia

Tirrenia

Compagnia Italiana di Navigazione

5.2.5.   Par atlikto pirkuma cenas daļas samaksu

Par atlikto pirkuma cenas daļas samaksu

| (240) | Par šo jautājumu CIN atzīmēja turpmāk izklāstīto. Maksājuma atlikšana, neskaitot procentus, attiecas tikai uz summu 180 000 000 EUR no kopējās pirkuma cenas, kas bija 380 100 000 EUR. CIN arī norāda, ka atliktais maksājums savstarpēji saistīts ar pārdošanas priekšmeta būtību, proti, darbības segmentu, kura faktiskā vērtība ir atkarīga no jaunajā konvencijā paredzēto kompensācijas summu faktiskās samaksas astoņu gadu periodā. CIN argumentē, ka arī šis apsvērums ir ņemts vērā neatkarīgā eksperta vērtējuma ziņojumā par Tirrenia darbības filiāli (84). |
| --- | --- |

(240)

Par šo jautājumu CIN atzīmēja turpmāk izklāstīto. Maksājuma atlikšana, neskaitot procentus, attiecas tikai uz summu 180 000 000 EUR no kopējās pirkuma cenas, kas bija 380 100 000 EUR. CIN arī norāda, ka atliktais maksājums savstarpēji saistīts ar pārdošanas priekšmeta būtību, proti, darbības segmentu, kura faktiskā vērtība ir atkarīga no jaunajā konvencijā paredzēto kompensācijas summu faktiskās samaksas astoņu gadu periodā. CIN argumentē, ka arī šis apsvērums ir ņemts vērā neatkarīgā eksperta vērtējuma ziņojumā par Tirrenia darbības filiāli (84).

CIN

CIN

CIN

Tirrenia

84

| (241) | Turklāt CIN atzīmē, ka daļēja maksājuma atlikšana, nepiemērojot procentus, bija arī daļa no konkursa procedūras, ciktāl CIN saistošais piedāvājums, kurā bija ietverts šis nosacījums, tika darīts pieejams datu telpā. Ārkārtas komisārs aicināja visus pārējos pretendentus iesniegt augstākas cenas piedāvājumu. CIN apgalvo, ka, tā kā neviens šāds piedāvājums netika saņems, pārdevējs ir sasniedzis vislabākos samaksas nosacījumus, kas faktiski ir pieejami tirgū. Citiem vārdiem sakot, CIN ieskatā daļējas samaksas atlikšanas iekļaušana, nepiemērojot procentus, šajā gadījumā bija visizdevīgākā iespēja un faktiski vienīgā iespēja, kas ļāva iegūt cenu, kura ir samērīga ar Tirrenia darbības filiāles vērtību. |
| --- | --- |

(241)

Turklāt CIN atzīmē, ka daļēja maksājuma atlikšana, nepiemērojot procentus, bija arī daļa no konkursa procedūras, ciktāl CIN saistošais piedāvājums, kurā bija ietverts šis nosacījums, tika darīts pieejams datu telpā. Ārkārtas komisārs aicināja visus pārējos pretendentus iesniegt augstākas cenas piedāvājumu. CIN apgalvo, ka, tā kā neviens šāds piedāvājums netika saņems, pārdevējs ir sasniedzis vislabākos samaksas nosacījumus, kas faktiski ir pieejami tirgū. Citiem vārdiem sakot, CIN ieskatā daļējas samaksas atlikšanas iekļaušana, nepiemērojot procentus, šajā gadījumā bija visizdevīgākā iespēja un faktiski vienīgā iespēja, kas ļāva iegūt cenu, kura ir samērīga ar Tirrenia darbības filiāles vērtību.

CIN

CIN

CIN

CIN

Tirrenia

5.2.6.   Par sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, kas jāpiešķir CIN saskaņā ar jauno konvenciju

Par sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, kas jāpiešķir CIN saskaņā ar jauno konvenciju

| (242) | CIN atzīmē, ka tad, kad tas iesniedza savu piedāvājumu (t. i., 2013. gada martā), tas bija vienīgais operators, kas darbojās gandrīz visos maršrutos, uz kuriem attiecas jaunā konvencija. Tikai jauktu pakalpojumu maršrutā starp Neapoli un Palermo (kurā saskaņā ar konvenciju pakalpojumus sniedz tikai klusajā sezonā) ir vēl viens operators, t. i., Grandi Navi Veloci kopš 2011. gada (sadarbojoties ar SNAV, kas darbojās šajā maršrutā vēl pirms 2011. gada). Tomēr CIN uzskata, ka minētais operators nepiedāvā pakalpojumus, kas ir salīdzināmi ar tā pakalpojumiem. Izņemot šo maršrutu, CIN uzskata, ka, ņemot vērā konkurentu neesību maršrutos, uz kuriem attiecas jaunā konvencija, nevar būt konkurences izkropļojumu un ietekmes uz Savienības iekšējo tirdzniecību. Tāpēc tā ieskatā kompensācija, kas samaksāta, pamatojoties uz jauno konvenciju, nevar būt valsts atbalsts (izņemot maršrutu Neapole–Palermo). |
| --- | --- |

(242)

CIN atzīmē, ka tad, kad tas iesniedza savu piedāvājumu (t. i., 2013. gada martā), tas bija vienīgais operators, kas darbojās gandrīz visos maršrutos, uz kuriem attiecas jaunā konvencija. Tikai jauktu pakalpojumu maršrutā starp Neapoli un Palermo (kurā saskaņā ar konvenciju pakalpojumus sniedz tikai klusajā sezonā) ir vēl viens operators, t. i., Grandi Navi Veloci kopš 2011. gada (sadarbojoties ar SNAV, kas darbojās šajā maršrutā vēl pirms 2011. gada). Tomēr CIN uzskata, ka minētais operators nepiedāvā pakalpojumus, kas ir salīdzināmi ar tā pakalpojumiem. Izņemot šo maršrutu, CIN uzskata, ka, ņemot vērā konkurentu neesību maršrutos, uz kuriem attiecas jaunā konvencija, nevar būt konkurences izkropļojumu un ietekmes uz Savienības iekšējo tirdzniecību. Tāpēc tā ieskatā kompensācija, kas samaksāta, pamatojoties uz jauno konvenciju, nevar būt valsts atbalsts (izņemot maršrutu Neapole–Palermo).

CIN

Grandi Navi Veloci

SNAV

CIN

CIN

| (243) | Turklāt CIN arī argumentē, ka kompensācija, kas piešķirta, pamatojoties uz jauno konvenciju, nepiešķir tam ekonomisku priekšrocību. CIN jo īpaši uzskata, ka visi četri Altmark kritēriji ir izpildīti un ka Komisijas šaubas šajā saistībā ir nepamatotas. CIN norāda, ka attiecīgajos maršrutos nav konkurējošu operatoru un ka šis fakts pats par sevi attaisno gan vajadzību noteikt sabiedrisko pakalpojumu saistības CIN, gan tam piešķirto attiecīgo kompensāciju. CIN piebilst, ka jebkurā gadījumā jebkāda īslaicīga ar CIN“konkurējoša” operatora (85) klātbūtne maršrutos, par kuriem piešķir sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju saskaņā ar jauno konvenciju, pati par sevi nemazina CIN uzliktās sabiedrisko pakalpojumu saistības attiecībā uz konkrēto maršrutu. Lai gan CIN ir jāgarantē pakalpojumu nepārtrauktība šajos maršrutos, “konkurējošie” operatori var brīvi samazināt, apturēt vai atcelt savus plānveida pakalpojumus. Turklāt minētie operatori atšķirībā no CIN var brīvi izlemt, kāds būs to pakalpojumu biežums, jauda, kvalitāte un tarifi. |
| --- | --- |

(243)

Turklāt CIN arī argumentē, ka kompensācija, kas piešķirta, pamatojoties uz jauno konvenciju, nepiešķir tam ekonomisku priekšrocību. CIN jo īpaši uzskata, ka visi četri Altmark kritēriji ir izpildīti un ka Komisijas šaubas šajā saistībā ir nepamatotas. CIN norāda, ka attiecīgajos maršrutos nav konkurējošu operatoru un ka šis fakts pats par sevi attaisno gan vajadzību noteikt sabiedrisko pakalpojumu saistības CIN, gan tam piešķirto attiecīgo kompensāciju. CIN piebilst, ka jebkurā gadījumā jebkāda īslaicīga ar CIN“konkurējoša” operatora (85) klātbūtne maršrutos, par kuriem piešķir sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju saskaņā ar jauno konvenciju, pati par sevi nemazina CIN uzliktās sabiedrisko pakalpojumu saistības attiecībā uz konkrēto maršrutu. Lai gan CIN ir jāgarantē pakalpojumu nepārtrauktība šajos maršrutos, “konkurējošie” operatori var brīvi samazināt, apturēt vai atcelt savus plānveida pakalpojumus. Turklāt minētie operatori atšķirībā no CIN var brīvi izlemt, kāds būs to pakalpojumu biežums, jauda, kvalitāte un tarifi.

CIN

CIN

Altmark

CIN

CIN

CIN

CIN

85

CIN

CIN

CIN

| (244) | Attiecībā uz trešo Altmark kritēriju CIN nepiekrīt Komisijas novērtējumam, ka 6,5 % riska prēmija ir pārāk augsta, jo CIN neuzņemas riskus, kādus parasti uzņemas šo pakalpojumu operators. Šajā saistībā CIN atzīmē, ka tam ir jāuztur nemainīgs minimālais pakalpojumu biežums un jāpiemēro tarifu maksimālie ierobežojumi, kas noteikti jaunajā konvencijā, pat ja tirgus pieprasījums nepamato šādu biežumu vai tiek pierādīts, ka tarifu maksimālie ierobežojumi ir pārāk mazi un ekonomiski neilgtspējīgi. Tāpēc CIN uzskata, ka tas uzņemas risku, kas saistīts ar tirgus pieprasījuma nenoteiktību un kas neskar citus operatorus (86). CIN ir arī vismaz trīs gadus jāsedz izmaksas saistībā ar iespējamām mainīgo ekonomisko atsauces lielumu (kas izmantoti sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas noteikšanai) izmaiņām, kā rezultātā sabiedrisko pakalpojumu kompensācija ir nepietiekama, lai segtu sabiedrisko pakalpojumu saistības. Ja rodas nopietni vai neparedzēti apstākļi (piemēram, krīze nozarē), CIN ir jāsamierinās ar samazinātiem ieņēmumiem vai palielinātām izmaksām (atskaitot degvielas izmaksas), kas ietekmē līdz 3 % no paredzamajiem ieņēmumiem/izmaksām, un jebkurā gadījumā jāsamierinās ar samazinātiem ieņēmumiem vai palielinātām izmaksām katra trīsgadu darbības perioda pirmajā gadā (sk. 107. apsvērumu). CIN arī norāda, ka ekonomiskie parametri, uz kuru pamata noteikta kompensācija, tika noteikti, paturot prātā tirgus situāciju 2009. gadā. CIN norāda, ka pārvadāto pasažieru skaits kopš tā laika ir samazinājies, savukārt izmaksas (piemēram, ostas nodevas un izdevumi, apdrošināšana un uzturēšanas izmaksas) ir palielinājušās. Minēto iemeslu dēļ CIN uzskata, ka riska prēmija, ko tas saņem, nevar izraisīt pārmērīgu kompensāciju un ka tāpēc trešais Altmark kritērijs ir izpildīts. |
| --- | --- |

(244)

Attiecībā uz trešo Altmark kritēriju CIN nepiekrīt Komisijas novērtējumam, ka 6,5 % riska prēmija ir pārāk augsta, jo CIN neuzņemas riskus, kādus parasti uzņemas šo pakalpojumu operators. Šajā saistībā CIN atzīmē, ka tam ir jāuztur nemainīgs minimālais pakalpojumu biežums un jāpiemēro tarifu maksimālie ierobežojumi, kas noteikti jaunajā konvencijā, pat ja tirgus pieprasījums nepamato šādu biežumu vai tiek pierādīts, ka tarifu maksimālie ierobežojumi ir pārāk mazi un ekonomiski neilgtspējīgi. Tāpēc CIN uzskata, ka tas uzņemas risku, kas saistīts ar tirgus pieprasījuma nenoteiktību un kas neskar citus operatorus (86). CIN ir arī vismaz trīs gadus jāsedz izmaksas saistībā ar iespējamām mainīgo ekonomisko atsauces lielumu (kas izmantoti sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas noteikšanai) izmaiņām, kā rezultātā sabiedrisko pakalpojumu kompensācija ir nepietiekama, lai segtu sabiedrisko pakalpojumu saistības. Ja rodas nopietni vai neparedzēti apstākļi (piemēram, krīze nozarē), CIN ir jāsamierinās ar samazinātiem ieņēmumiem vai palielinātām izmaksām (atskaitot degvielas izmaksas), kas ietekmē līdz 3 % no paredzamajiem ieņēmumiem/izmaksām, un jebkurā gadījumā jāsamierinās ar samazinātiem ieņēmumiem vai palielinātām izmaksām katra trīsgadu darbības perioda pirmajā gadā (sk. 107. apsvērumu). CIN arī norāda, ka ekonomiskie parametri, uz kuru pamata noteikta kompensācija, tika noteikti, paturot prātā tirgus situāciju 2009. gadā. CIN norāda, ka pārvadāto pasažieru skaits kopš tā laika ir samazinājies, savukārt izmaksas (piemēram, ostas nodevas un izdevumi, apdrošināšana un uzturēšanas izmaksas) ir palielinājušās. Minēto iemeslu dēļ CIN uzskata, ka riska prēmija, ko tas saņem, nevar izraisīt pārmērīgu kompensāciju un ka tāpēc trešais Altmark kritērijs ir izpildīts.

Altmark

CIN

CIN

CIN

CIN

86

CIN

CIN

CIN

CIN

CIN

Altmark

| (245) | Attiecībā uz Komisijas šaubām par ceturto Altmark kritēriju CIN atzīmēja turpmāk norādīto. Konkursa procedūra attiecās tikai uz uzņēmuma aktīviem, kas bija noteikti vajadzīgi jaunajā konvencijā noteikto sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei (un nevis uz visu uzņēmumu kopumā, kā norādīts 2012. gada lēmumā). Kā norāda CIN, minētā konkursa procedūra bija pārredzama, bez nosacījumiem un nediskriminējoša, līdz ar to bija iespējams sasniegt vislabāko faktiski iespējamo pārdošanas cenu. CIN uzskata, ka tas ļāva veiksmīgajam pretendentam izpildīt jaunajā konvencijā noteiktās sabiedrisko pakalpojumu saistības tik efektīvi, cik vien iespējams, izmantojot (tikai) tos aktīvus, kas bija nepieciešami un būtiski šo pakalpojumu sniegšanai. CIN arī nepiekrīt Komisijas viedoklim, ka potenciālie pretendenti, kuriem jau bija savi kuģi un apkalpe, būtu varējuši sniegt šos pakalpojumus par zemākām izmaksām. Šajā saistībā CIN atzīmē, ka minētie operatori parasti šādus kuģus izmanto savu pakalpojumu nodrošināšanai un tāpēc kuģi nav pieejami, lai sniegtu papildu pakalpojumus, piemēram, konkursa procedūrā noteiktos. Tas jo īpaši attiecas uz gadījumu, kad piemēro stingrus ierobežojumus kuģu jaudai un pakalpojumu biežumam, kā noteikts jaunajā konvencijā. Visu iepriekš minēto iemeslu dēļ CIN secina, ka arī ceturtais Altmark kritērijs ir izpildīts. |
| --- | --- |

(245)

Attiecībā uz Komisijas šaubām par ceturto Altmark kritēriju CIN atzīmēja turpmāk norādīto. Konkursa procedūra attiecās tikai uz uzņēmuma aktīviem, kas bija noteikti vajadzīgi jaunajā konvencijā noteikto sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei (un nevis uz visu uzņēmumu kopumā, kā norādīts 2012. gada lēmumā). Kā norāda CIN, minētā konkursa procedūra bija pārredzama, bez nosacījumiem un nediskriminējoša, līdz ar to bija iespējams sasniegt vislabāko faktiski iespējamo pārdošanas cenu. CIN uzskata, ka tas ļāva veiksmīgajam pretendentam izpildīt jaunajā konvencijā noteiktās sabiedrisko pakalpojumu saistības tik efektīvi, cik vien iespējams, izmantojot (tikai) tos aktīvus, kas bija nepieciešami un būtiski šo pakalpojumu sniegšanai. CIN arī nepiekrīt Komisijas viedoklim, ka potenciālie pretendenti, kuriem jau bija savi kuģi un apkalpe, būtu varējuši sniegt šos pakalpojumus par zemākām izmaksām. Šajā saistībā CIN atzīmē, ka minētie operatori parasti šādus kuģus izmanto savu pakalpojumu nodrošināšanai un tāpēc kuģi nav pieejami, lai sniegtu papildu pakalpojumus, piemēram, konkursa procedūrā noteiktos. Tas jo īpaši attiecas uz gadījumu, kad piemēro stingrus ierobežojumus kuģu jaudai un pakalpojumu biežumam, kā noteikts jaunajā konvencijā. Visu iepriekš minēto iemeslu dēļ CIN secina, ka arī ceturtais Altmark kritērijs ir izpildīts.

Altmark

CIN

CIN

CIN

CIN

CIN

CIN

Altmark

| (246) | Pat ja CIN uzskata, ka kompensācija, kas samaksāta, pamatojoties uz jauno konvenciju, nav valsts atbalsts, lai atbilde būtu pilnīga, tas ir atbildējis arī uz Komisijas bažām par šīs kompensācijas saderību ar iekšējo tirgu. CIN jo īpaši norāda, ka šis pasākums, ciktāl tas būtu valsts atbalsts, atbilstu 2011. gada VTNP lēmuma nosacījumiem. Šajā saistībā CIN atzīmē, ka jaunās konvencijas termiņš ir mazāk nekā 10 gadi, kā prasīts 2011. gada VTNP lēmuma 2. panta 2. punktā. Turklāt visos maršrutos, kuros sniedza pakalpojumus saskaņā ar jauno konvenciju (attiecīgā gadījumā tikai klusās sezonas laikā) 2010. un 2011. gadā (abos gados pirms pilnvarojuma) bija mazāk nekā 300 000 pasažieru, tāpēc ir ievērots 2011. gada VTNP lēmuma 2. panta 1. punkta d) apakšpunkts. Visbeidzot, CIN atsaucas uz savu atbildi par pirmo un trešo Altmark kritēriju, lai kliedētu Komisijas šaubas par VTNP reālo raksturu un piešķirtās kompensācijas samērīgumu. |
| --- | --- |

(246)

Pat ja CIN uzskata, ka kompensācija, kas samaksāta, pamatojoties uz jauno konvenciju, nav valsts atbalsts, lai atbilde būtu pilnīga, tas ir atbildējis arī uz Komisijas bažām par šīs kompensācijas saderību ar iekšējo tirgu. CIN jo īpaši norāda, ka šis pasākums, ciktāl tas būtu valsts atbalsts, atbilstu 2011. gada VTNP lēmuma nosacījumiem. Šajā saistībā CIN atzīmē, ka jaunās konvencijas termiņš ir mazāk nekā 10 gadi, kā prasīts 2011. gada VTNP lēmuma 2. panta 2. punktā. Turklāt visos maršrutos, kuros sniedza pakalpojumus saskaņā ar jauno konvenciju (attiecīgā gadījumā tikai klusās sezonas laikā) 2010. un 2011. gadā (abos gados pirms pilnvarojuma) bija mazāk nekā 300 000 pasažieru, tāpēc ir ievērots 2011. gada VTNP lēmuma 2. panta 1. punkta d) apakšpunkts. Visbeidzot, CIN atsaucas uz savu atbildi par pirmo un trešo Altmark kritēriju, lai kliedētu Komisijas šaubas par VTNP reālo raksturu un piešķirtās kompensācijas samērīgumu.

CIN

CIN

CIN

CIN

Altmark

5.2.7.   Par saimniecisko pēctecību (tās neesību) starp Tirrenia un CIN

Par saimniecisko pēctecību (tās neesību) starp Tirrenia un CIN

| (247) | CIN atzīmē, ka Komisija jēdzienu par saimniecisko pēctecību starp abiem uzņēmumiem valsts atbalsta nolūkos būtībā izstrādāja, atsaucoties uz konkrētiem gadījumiem, kad uzņēmumi, kas guva labumu no atbalsta, nodeva savas darbības peļņu nesošo(-ās) daļu(-as) citiem uzņēmumiem, kuri tiem piederēja vai kurus tie kontrolēja, pat netieši. Ņemot vērā minēto, CIN uzskata, ka Tirrenia darbības filiāles privatizācija pilnībā neietilpst šā novērtējuma tvērumā, jo nav korporatīvu vai citu attiecību, kas sasaista Tirrenia (un kopumā bijušo Tirrenia grupu) ar CIN. |
| --- | --- |

(247)

CIN atzīmē, ka Komisija jēdzienu par saimniecisko pēctecību starp abiem uzņēmumiem valsts atbalsta nolūkos būtībā izstrādāja, atsaucoties uz konkrētiem gadījumiem, kad uzņēmumi, kas guva labumu no atbalsta, nodeva savas darbības peļņu nesošo(-ās) daļu(-as) citiem uzņēmumiem, kuri tiem piederēja vai kurus tie kontrolēja, pat netieši. Ņemot vērā minēto, CIN uzskata, ka Tirrenia darbības filiāles privatizācija pilnībā neietilpst šā novērtējuma tvērumā, jo nav korporatīvu vai citu attiecību, kas sasaista Tirrenia (un kopumā bijušo Tirrenia grupu) ar CIN.

CIN

CIN

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

CIN

| (248) | Turklāt CIN norāda, ka ir bijuši daži gadījumi – lai gan to ir bijis maz, un tie ir apstrīdami –, kad Komisija saimnieciskās pēctecības pārbaudi ir piemērojusi arī aktīvu vai uzņēmumu nodošanai starp neatkarīgiem subjektiem, starp kuriem nav akciju turējuma saistības. Tomēr, pat ja šī pārbaude būtu piemērojama šajā konkrētajā gadījumā (ko gan CIN apstrīd), CIN argumentē, ka saimnieciskā pēctecība netiktu konstatēta turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(248)

Turklāt CIN norāda, ka ir bijuši daži gadījumi – lai gan to ir bijis maz, un tie ir apstrīdami –, kad Komisija saimnieciskās pēctecības pārbaudi ir piemērojusi arī aktīvu vai uzņēmumu nodošanai starp neatkarīgiem subjektiem, starp kuriem nav akciju turējuma saistības. Tomēr, pat ja šī pārbaude būtu piemērojama šajā konkrētajā gadījumā (ko gan CIN apstrīd), CIN argumentē, ka saimnieciskā pēctecība netiktu konstatēta turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.

CIN

CIN

CIN

| (249) | Pirmkārt, nav nekādu identitātes vai citu korporatīvu attiecību starp CIN un Tirrenia vienīgo īpašnieku Fintecna – uzņēmumu, kas pilnībā pieder Itālijas Ekonomikas un finanšu ministrijai. Otrkārt, pārdošanas priekšmets ietver tikai tos aktīvus un līgumus, kas ir funkcionāli svarīgi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai. Treškārt, līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijs bija visaugstākā cena. Ceturtkārt, Tirrenia darbības filiāles iegāde, ko veica CIN, ir daļa no savdabīgas “uzņēmējdarbības loģikas” un ir balstīta uz darījumdarbības plānu, kuram pamatā esošie pieņēmumi atšķiras no Tirrenia uzņēmējdarbības plāna. Proti, CIN ir iecerējis īstenot vērienīgu plānu, lai atjaunotu Tirrenia darbības filiāles efektivitāti. Visbeidzot, netiek veikta darbinieku automātiska nodošana CIN un netiek saglabātas darbinieku iegūtās tiesības, bet CIN ir tikai pienākums divus gadus saglabāt darbinieku skaitu, kas vajadzīgs sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei. |
| --- | --- |

(249)

Pirmkārt, nav nekādu identitātes vai citu korporatīvu attiecību starp CIN un Tirrenia vienīgo īpašnieku Fintecna – uzņēmumu, kas pilnībā pieder Itālijas Ekonomikas un finanšu ministrijai. Otrkārt, pārdošanas priekšmets ietver tikai tos aktīvus un līgumus, kas ir funkcionāli svarīgi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai. Treškārt, līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijs bija visaugstākā cena. Ceturtkārt, Tirrenia darbības filiāles iegāde, ko veica CIN, ir daļa no savdabīgas “uzņēmējdarbības loģikas” un ir balstīta uz darījumdarbības plānu, kuram pamatā esošie pieņēmumi atšķiras no Tirrenia uzņēmējdarbības plāna. Proti, CIN ir iecerējis īstenot vērienīgu plānu, lai atjaunotu Tirrenia darbības filiāles efektivitāti. Visbeidzot, netiek veikta darbinieku automātiska nodošana CIN un netiek saglabātas darbinieku iegūtās tiesības, bet CIN ir tikai pienākums divus gadus saglabāt darbinieku skaitu, kas vajadzīgs sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei.

CIN

Tirrenia

Fintecna

Tirrenia

CIN

Tirrenia

CIN

Tirrenia

CIN

CIN

5.2.8.   CIN papildu apsvērumi

CIN papildu apsvērumi

| (250) | Pēc Komisijas pieprasījuma CIN iesniedza sīki sagatavotus datus par maršrutiem, kuros tas sniedza pakalpojumus laikposmā no 2012. gada 20. jūlija līdz 2012. gada 31. decembrim gan saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu, gan kā privāts operators. Iesniegtajā informācijā bija iekļauti cita starpā šādi elementi:






  1) | sezona, kuras laikā maršrutā tiek sniegti pakalpojumi (piemēram, karstā vai klusā sezona, visu gadu); |
| --- | --- | --- |

(250)

Pēc Komisijas pieprasījuma CIN iesniedza sīki sagatavotus datus par maršrutiem, kuros tas sniedza pakalpojumus laikposmā no 2012. gada 20. jūlija līdz 2012. gada 31. decembrim gan saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu, gan kā privāts operators. Iesniegtajā informācijā bija iekļauti cita starpā šādi elementi:

CIN

1)

sezona, kuras laikā maršrutā tiek sniegti pakalpojumi (piemēram, karstā vai klusā sezona, visu gadu);

| 2) | pakalpojumu sniegšanai maršrutā izmantotā(-to) kuģa(-u) nosaukums(-i) un tonnāža; |
| --- | --- |

2)

pakalpojumu sniegšanai maršrutā izmantotā(-to) kuģa(-u) nosaukums(-i) un tonnāža;

| 3) | vidējais pasažieru skaits vienā braucienā; |
| --- | --- |

3)

vidējais pasažieru skaits vienā braucienā;

| 4) | vidējais kravas apjoms (tonnās) katrā braucienā; |
| --- | --- |

4)

vidējais kravas apjoms (tonnās) katrā braucienā;

| 5) | vidējie kopējie ieņēmumi (EUR) katrā braucienā; |
| --- | --- |

5)

vidējie kopējie ieņēmumi (EUR) katrā braucienā;

| 6) | vidējais darbinieku skaits katrā braucienā (87). |
| --- | --- |

6)

vidējais darbinieku skaits katrā braucienā (87).

87

| (251) | CIN arī iesniedza to maršrutu sarakstu, kuros tam bija jāpilda sabiedrisko pakalpojumu saistības, ieskaitot par gada periodiem, un katrā maršrutā izmantojamā(-o) kuģa(-u) minimālo bruto tonnāžu. Visbeidzot, CIN atkārtoja dažus no argumentiem, kas sniegti tā 2012. gada 1. marta atbildē uz 2011. gada lēmumu, jo īpaši attiecībā uz privatizācijas procedūru, apgalvojot, ka konkrētās lietas fakti apstiprina, ka tam netika piešķirta priekšrocība sabiedrisko pakalpojumu saistību sasaistes ar to izpildei nepieciešamajiem aktīviem rezultātā un ka netika noteikti nosacījumi, kas būtu kaitējoši pārdošanas cenai (88). |
| --- | --- |

(251)

CIN arī iesniedza to maršrutu sarakstu, kuros tam bija jāpilda sabiedrisko pakalpojumu saistības, ieskaitot par gada periodiem, un katrā maršrutā izmantojamā(-o) kuģa(-u) minimālo bruto tonnāžu. Visbeidzot, CIN atkārtoja dažus no argumentiem, kas sniegti tā 2012. gada 1. marta atbildē uz 2011. gada lēmumu, jo īpaši attiecībā uz privatizācijas procedūru, apgalvojot, ka konkrētās lietas fakti apstiprina, ka tam netika piešķirta priekšrocība sabiedrisko pakalpojumu saistību sasaistes ar to izpildei nepieciešamajiem aktīviem rezultātā un ka netika noteikti nosacījumi, kas būtu kaitējoši pārdošanas cenai (88).

CIN

CIN

88

5.3.   
  Pan Med piezīmes

Pan Med

| (252) | Savā atbildē uz 2011. gada lēmumu Pan Med apgalvoja, ka konkurenti sniedz ikdienas pakalpojumus savienojumos Dženova–Portotorresa un Neapole–Palermo, neraugoties uz Itālijas apgalvojumiem, ka neviens Tirrenia konkurents nesniedz līdzīgus pakalpojumus biežuma un nepārtrauktības ziņā. |
| --- | --- |

(252)

Savā atbildē uz 2011. gada lēmumu Pan Med apgalvoja, ka konkurenti sniedz ikdienas pakalpojumus savienojumos Dženova–Portotorresa un Neapole–Palermo, neraugoties uz Itālijas apgalvojumiem, ka neviens Tirrenia konkurents nesniedz līdzīgus pakalpojumus biežuma un nepārtrauktības ziņā.

Pan Med

Tirrenia

| (253) | Pan Med jo īpaši norādīja, ka vismaz desmit gadus Grandi Navi Veloci ir sniedzis pakalpojumus savienojumā Dženova–Portotorresa, savukārt SNAV sniedz pakalpojumus savienojumā Neapole–Palermo (kopš 2011. gada, sadarbojoties ar Grandi Navi Veloci). Turklāt Moby piedāvā savienojumus starp Livorno un Kaljāri. Tāpēc Tirrenia nav vienīgais operators šajā savienojumā. Turklāt Pan Med apgalvoja, ka tikai kravu pārvadājumu pakalpojumi no Neapoles uz Kaljāri, no Ravennas uz Katāniju un no Livorno uz Kaljāri nevar būt VTNP, jo tie nenodrošina teritoriālo nepārtrauktību, bet ir tikai alternatīvs maršruts kravas transportlīdzekļiem, kam, ja nebūtu šo savienojumu, tiktu izmantoti citi esoši kravu pārvadājumu pakalpojumi. Pan Med galvenokārt pievēršas savienojumiem uz Sicīliju un atsaucas uz autotransporta līdzekļu alternatīvajām iespējām šķērsot Mesīnas jūras šaurumu ar prāmi. Visbeidzot, Pan Med apgalvoja, ka iespējamās zemās frakts likmes, ko šajos maršrutos piemēro Tirrenia, ir šķērslis citu operatoru ienākšanai šajā tirgū. |
| --- | --- |

(253)

Pan Med jo īpaši norādīja, ka vismaz desmit gadus Grandi Navi Veloci ir sniedzis pakalpojumus savienojumā Dženova–Portotorresa, savukārt SNAV sniedz pakalpojumus savienojumā Neapole–Palermo (kopš 2011. gada, sadarbojoties ar Grandi Navi Veloci). Turklāt Moby piedāvā savienojumus starp Livorno un Kaljāri. Tāpēc Tirrenia nav vienīgais operators šajā savienojumā. Turklāt Pan Med apgalvoja, ka tikai kravu pārvadājumu pakalpojumi no Neapoles uz Kaljāri, no Ravennas uz Katāniju un no Livorno uz Kaljāri nevar būt VTNP, jo tie nenodrošina teritoriālo nepārtrauktību, bet ir tikai alternatīvs maršruts kravas transportlīdzekļiem, kam, ja nebūtu šo savienojumu, tiktu izmantoti citi esoši kravu pārvadājumu pakalpojumi. Pan Med galvenokārt pievēršas savienojumiem uz Sicīliju un atsaucas uz autotransporta līdzekļu alternatīvajām iespējām šķērsot Mesīnas jūras šaurumu ar prāmi. Visbeidzot, Pan Med apgalvoja, ka iespējamās zemās frakts likmes, ko šajos maršrutos piemēro Tirrenia, ir šķērslis citu operatoru ienākšanai šajā tirgū.

Pan Med

Grandi Navi Veloci

SNAV

Grandi Navi Veloci

Moby

Tirrenia

Pan Med

Pan Med

Pan Med

Tirrenia

| (254) | Savā atbildē uz 2012. gada lēmumu Pan Med norādīja, ka ir iecerējis sākt pakalpojumu sniegšanu jaunos maršrutos, bet arī apgalvoja, ka konkurenci kavē nesaderīgais atbalsts, ko piešķir citiem bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem un to iegādātājiem. Turpmākajos apsvērumos ir sniegts kopsavilkums par Pan Med piezīmēm, kurās minēts vai nu tikai Tirrenia, vai visi bijušās Tirrenia grupas uzņēmumi. |
| --- | --- |

(254)

Savā atbildē uz 2012. gada lēmumu Pan Med norādīja, ka ir iecerējis sākt pakalpojumu sniegšanu jaunos maršrutos, bet arī apgalvoja, ka konkurenci kavē nesaderīgais atbalsts, ko piešķir citiem bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem un to iegādātājiem. Turpmākajos apsvērumos ir sniegts kopsavilkums par Pan Med piezīmēm, kurās minēts vai nu tikai Tirrenia, vai visi bijušās Tirrenia grupas uzņēmumi.

Pan Med

Tirrenia

Pan Med

Tirrenia

Tirrenia

| (255) | Attiecībā uz glābšanas atbalstu, kas piešķirts Tirrenia un Siremar, Pan Med apgalvoja, ka no 2011. gada 28. augusta – datuma, līdz kuram atbalstam vajadzēja būt izbeigtam, – līdz tā atmaksai pēc aptuveni gada un diviem mēnešiem abi minētie uzņēmumi saņēma nelikumīgu un neatbilstīgu glābšanas atbalstu. Glābšanas atbalsts jo īpaši nebija atbilstošs Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm un nebija daļa no visaptveroša pārstrukturēšanas plāna. Tāpēc Pan Med ieskatā tas bija darbības atbalsts Tirrenia un Siremar. |
| --- | --- |

(255)

Attiecībā uz glābšanas atbalstu, kas piešķirts Tirrenia un Siremar, Pan Med apgalvoja, ka no 2011. gada 28. augusta – datuma, līdz kuram atbalstam vajadzēja būt izbeigtam, – līdz tā atmaksai pēc aptuveni gada un diviem mēnešiem abi minētie uzņēmumi saņēma nelikumīgu un neatbilstīgu glābšanas atbalstu. Glābšanas atbalsts jo īpaši nebija atbilstošs Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm un nebija daļa no visaptveroša pārstrukturēšanas plāna. Tāpēc Pan Med ieskatā tas bija darbības atbalsts Tirrenia un Siremar.

Tirrenia un Siremar

Pan Med

Pan Med

Tirrenia

Siremar

| (256) | Attiecībā uz jaunajām konvencijām Pan Med pauda apsvērumus par CIN un Compagnia delle Isole (“CdI”) sniegto VTNP reālo raksturu. Pan Med argumentēja, ka nedz iesaistīto teritoriju vajadzības attiecībā uz vietējo iedzīvotāju mobilitāti, nedz ar ekonomikas attīstību saistītās vajadzības nevarēja pamatot sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas turpmāku piešķiršanu šiem operatoriem. Pan Med norādīja, ka mērķi nodrošināt teritoriālo nepārtrauktību nebūtu jātiecas sasniegt ar patvaļīgi atlasītiem maršrutu apvienojumiem, kas šajā gadījumā neatspoguļoja sabiedrības intereses. |
| --- | --- |

(256)

Attiecībā uz jaunajām konvencijām Pan Med pauda apsvērumus par CIN un Compagnia delle Isole (“CdI”) sniegto VTNP reālo raksturu. Pan Med argumentēja, ka nedz iesaistīto teritoriju vajadzības attiecībā uz vietējo iedzīvotāju mobilitāti, nedz ar ekonomikas attīstību saistītās vajadzības nevarēja pamatot sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas turpmāku piešķiršanu šiem operatoriem. Pan Med norādīja, ka mērķi nodrošināt teritoriālo nepārtrauktību nebūtu jātiecas sasniegt ar patvaļīgi atlasītiem maršrutu apvienojumiem, kas šajā gadījumā neatspoguļoja sabiedrības intereses.

Pan Med

CIN

Compagnia delle Isole

CdI

Pan Med

Pan Med

| (257) | Vēstulē arī bija ietverts Pan Med kopsavilkums par konkurences situāciju kabotāžas maršrutos, kurus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu apkalpoja CIN un CdI. Pamatojoties uz šo pārskatu, Pan Med secināja, ka daudzos no šiem maršrutiem (89) darbojas konkurējoši operatori, kas, pēc tā ieskatiem, sniedz salīdzināmus pakalpojumus. Tas pierāda, ka tirgus patiešām spēj izpildīt sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas uzticētas CIN un CdI. Turklāt Pan Med norādīja, ka attiecībā uz dažiem maršrutiem CIN saņem kompensāciju tikai par pakalpojumiem, ko sniedz klusajā sezonā, bet tas var brīvi noteikt tarifus karstajā sezonā. Kā norāda Pan Med, tas rada nepamatotu šķērssubsidēšanu, izmantojot valsts līdzekļus. |
| --- | --- |

(257)

Vēstulē arī bija ietverts Pan Med kopsavilkums par konkurences situāciju kabotāžas maršrutos, kurus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu apkalpoja CIN un CdI. Pamatojoties uz šo pārskatu, Pan Med secināja, ka daudzos no šiem maršrutiem (89) darbojas konkurējoši operatori, kas, pēc tā ieskatiem, sniedz salīdzināmus pakalpojumus. Tas pierāda, ka tirgus patiešām spēj izpildīt sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas uzticētas CIN un CdI. Turklāt Pan Med norādīja, ka attiecībā uz dažiem maršrutiem CIN saņem kompensāciju tikai par pakalpojumiem, ko sniedz klusajā sezonā, bet tas var brīvi noteikt tarifus karstajā sezonā. Kā norāda Pan Med, tas rada nepamatotu šķērssubsidēšanu, izmantojot valsts līdzekļus.

Pan Med

CIN

CdI

Pan Med

89

CIN

CdI

Pan Med

CIN

Pan Med

| (258) | Pan Med arī apgalvoja, ka Sicīlijas salu patlaban pietiekami apkalpo sešas lidostas (90). Jo īpaši gaisa savienojumi starp Sicīlijas reģionu un Itālijas kontinentālo daļu ir i) salīdzināmi no biežuma, nepārtrauktības un regularitātes viedokļa ar jūras transporta pakalpojumiem, par kuriem tiek saņemta sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, un ii) pietiekami, lai nodrošinātu vietējo iedzīvotāju mobilitāti. Attiecībā uz argumentu par ekonomisko attīstību Pan Med uzsvēra, ka lielākā daļa kravu pārvadājumu Itālijā notiek ar autotransportu un ka ir labi attīstīti savienojumi ar Sicīliju caur Mesīnas jūras šaurumu. Turklāt daudzi no subsidētajiem jūras savienojumiem nenodrošina pārvadājumus uz attāliem reģioniem vai no tiem. |
| --- | --- |

(258)

Pan Med arī apgalvoja, ka Sicīlijas salu patlaban pietiekami apkalpo sešas lidostas (90). Jo īpaši gaisa savienojumi starp Sicīlijas reģionu un Itālijas kontinentālo daļu ir i) salīdzināmi no biežuma, nepārtrauktības un regularitātes viedokļa ar jūras transporta pakalpojumiem, par kuriem tiek saņemta sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, un ii) pietiekami, lai nodrošinātu vietējo iedzīvotāju mobilitāti. Attiecībā uz argumentu par ekonomisko attīstību Pan Med uzsvēra, ka lielākā daļa kravu pārvadājumu Itālijā notiek ar autotransportu un ka ir labi attīstīti savienojumi ar Sicīliju caur Mesīnas jūras šaurumu. Turklāt daudzi no subsidētajiem jūras savienojumiem nenodrošina pārvadājumus uz attāliem reģioniem vai no tiem.

Pan Med

90

Pan Med

| (259) | Papildus minētajam Pan Med argumentē, ka kompensācija par sabiedrisko pakalpojumus sniegšanu ļauj operatoriem gūt peļņu, kas ir vairāk nekā samērīga, un tādējādi neatbilst trešajam Altmark kritērijam. Pan Med minēja piemēru par izmaksu un ieņēmumu aprēķinu par maršrutu Ravenna–Katānija 2010. gadā, kas rezultātā norāda uz 8,3 miljonu EUR lielu peļņu (91) un tādējādi arī uz pārmērīgu kompensāciju maršruta operatoram Tirrenia. Pan Med arī uzskata, ka 6,5 % riska prēmija, kas noteikta CIPE direktīvā, nav pamatota, ņemot vērā, ka CIN neuzņemas nekādu darījumdarbības risku. |
| --- | --- |

(259)

Papildus minētajam Pan Med argumentē, ka kompensācija par sabiedrisko pakalpojumus sniegšanu ļauj operatoriem gūt peļņu, kas ir vairāk nekā samērīga, un tādējādi neatbilst trešajam Altmark kritērijam. Pan Med minēja piemēru par izmaksu un ieņēmumu aprēķinu par maršrutu Ravenna–Katānija 2010. gadā, kas rezultātā norāda uz 8,3 miljonu EUR lielu peļņu (91) un tādējādi arī uz pārmērīgu kompensāciju maršruta operatoram Tirrenia. Pan Med arī uzskata, ka 6,5 % riska prēmija, kas noteikta CIPE direktīvā, nav pamatota, ņemot vērā, ka CIN neuzņemas nekādu darījumdarbības risku.

Pan Med

Altmark

Pan Med

91

Tirrenia

Pan Med

CIPE

CIN

| (260) | Tad Pan Med raksturoja vairākus jaunus maršrutus, kuros tas ir ieplānojis sniegt pakalpojumus, tostarp savienojumu Augusta–Ravenna. Pan Med apgalvoja, ka tādējādi tas piedāvās pastāvīgu pakalpojumu Adrijas koridorā ar savienojumu uz Sicīliju un no tās, nodrošinot lielāku kravu pārvadājumu jaudu un visaptverošākus savienojumus ar kontinentu. Tāpēc tas apgalvoja, ka tirgus konjunktūra ir pietiekama, lai nodrošinātu VTNP, kas uzticēti CIN, maršrutā Ravenna–Katānija. Pan Med cita starpā izteica līdzīgu argumentu attiecībā uz tā plānoto maršrutu Gaeta–Termini Imerēze, kas konkurēs ar CIN izmantoto maršrutu Neapole–Palermo. |
| --- | --- |

(260)

Tad Pan Med raksturoja vairākus jaunus maršrutus, kuros tas ir ieplānojis sniegt pakalpojumus, tostarp savienojumu Augusta–Ravenna. Pan Med apgalvoja, ka tādējādi tas piedāvās pastāvīgu pakalpojumu Adrijas koridorā ar savienojumu uz Sicīliju un no tās, nodrošinot lielāku kravu pārvadājumu jaudu un visaptverošākus savienojumus ar kontinentu. Tāpēc tas apgalvoja, ka tirgus konjunktūra ir pietiekama, lai nodrošinātu VTNP, kas uzticēti CIN, maršrutā Ravenna–Katānija. Pan Med cita starpā izteica līdzīgu argumentu attiecībā uz tā plānoto maršrutu Gaeta–Termini Imerēze, kas konkurēs ar CIN izmantoto maršrutu Neapole–Palermo.

Pan Med

Pan Med

CIN

Pan Med

CIN

| (261) | Attiecībā uz atlikto pirkuma cenas daļas samaksu par Tirrenia darbības filiāli Pan Med atzīmē, ka iespēja veikt samaksu pa daļām nebija paredzēta uzaicinājumā izteikt ieinteresētību ar Tirrenia darbības filiāles iegādi, kā arī to nebija izziņojis ne Tirrenia ārkārtas komisārs, ne tā konsultants(-i). Pan Med apgalvo, ka, ja tas būtu zinājis par iespēju samaksāt cenu pa daļām, tas būtu nopietni apsvēris iespēju iegādāties Tirrenia darbības filiāli. Turklāt Pan Med norāda, ka tas arī bija izteicis Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, interesi iegādāties tikai Tirrenia Adrijas nodaļu, bet nesaņēma nekādu atbildi. |
| --- | --- |

(261)

Attiecībā uz atlikto pirkuma cenas daļas samaksu par Tirrenia darbības filiāli Pan Med atzīmē, ka iespēja veikt samaksu pa daļām nebija paredzēta uzaicinājumā izteikt ieinteresētību ar Tirrenia darbības filiāles iegādi, kā arī to nebija izziņojis ne Tirrenia ārkārtas komisārs, ne tā konsultants(-i). Pan Med apgalvo, ka, ja tas būtu zinājis par iespēju samaksāt cenu pa daļām, tas būtu nopietni apsvēris iespēju iegādāties Tirrenia darbības filiāli. Turklāt Pan Med norāda, ka tas arī bija izteicis Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, interesi iegādāties tikai Tirrenia Adrijas nodaļu, bet nesaņēma nekādu atbildi.

Tirrenia

Pan Med

Tirrenia

Tirrenia

Pan Med

Tirrenia

Pan Med

Tirrenia

Tirrenia

| (262) | Visbeidzot, savas atbildes uz 2012. gada lēmumu secinājumos Pan Med argumentēja, ka tas uzskata, ka pastāv saimnieciskā pēctecība starp Tirrenia un CIN. Šā iemesla dēļ Pan Med uzskata, ka CIN būtu jāatmaksā iespējamais nesaderīgais atbalsts. |
| --- | --- |

(262)

Visbeidzot, savas atbildes uz 2012. gada lēmumu secinājumos Pan Med argumentēja, ka tas uzskata, ka pastāv saimnieciskā pēctecība starp Tirrenia un CIN. Šā iemesla dēļ Pan Med uzskata, ka CIN būtu jāatmaksā iespējamais nesaderīgais atbalsts.

Pan Med

Tirrenia

CIN

Pan Med

CIN

5.4.   Grandi Navi Veloci piezīmes

Grandi Navi Veloci piezīmes

| (263) | Grandi Navi Veloci iesniedza piezīmes par šādiem jautājumiem: i) iespējamais Jūras kabotāžas regulas 4. panta pārkāpums; ii) ikgadējā kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu saistībām; iii) Tirrenia un Siremar darbības filiāļu privatizācija; iv) pietauvošanās prioritāte, kas piešķirta Saremar; v) citi atbalsta pasākumi, kas piešķirti privatizāciju kontekstā; vi) jau piešķirtā atbalsta nelikumīgums un vajadzība apturēt un provizoriski atgūt atbalstu (92). Lielākā daļa šo piezīmju attiecas tikai konkrēti uz Saremar gadījumu, uz kuru neattiecas šā lēmuma darbības joma. Turpmākajos apsvērumos ir apkopotas piezīmes, kas visvairāk attiecas uz šo lēmumu. |
| --- | --- |

(263)

Grandi Navi Veloci iesniedza piezīmes par šādiem jautājumiem: i) iespējamais Jūras kabotāžas regulas 4. panta pārkāpums; ii) ikgadējā kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu saistībām; iii) Tirrenia un Siremar darbības filiāļu privatizācija; iv) pietauvošanās prioritāte, kas piešķirta Saremar; v) citi atbalsta pasākumi, kas piešķirti privatizāciju kontekstā; vi) jau piešķirtā atbalsta nelikumīgums un vajadzība apturēt un provizoriski atgūt atbalstu (92). Lielākā daļa šo piezīmju attiecas tikai konkrēti uz Saremar gadījumu, uz kuru neattiecas šā lēmuma darbības joma. Turpmākajos apsvērumos ir apkopotas piezīmes, kas visvairāk attiecas uz šo lēmumu.

Grandi Navi Veloci

Tirrenia

Siremar

Saremar

92

Saremar

| (264) | Attiecībā uz Tirrenia un Siremar darbības filiāļu privatizāciju Grandi Navi Veloci piekrita 2011. gada lēmumā paustajam Komisijas sākotnējam viedoklim, ka procedūra nav bijusi pietiekami pārredzama un bez nosacījumiem, lai izslēgtu atbalsta esību. Turklāt minētais uzņēmums apgalvoja, ka Itālijas iestādes uz nenoteiktu laiku kavē Tirrenia grupas uzņēmumu privatizāciju, neraugoties uz garantijām, kas gadu gaitā sniegtas Komisijai un formalizētas 2001. gada lēmumā (4. un 12. apsvērumā) un 2004. gada lēmumā (tā 5. un 45. apsvērumā). Minētais uzņēmums apgalvoja, ka privatizācijas izredzes nākotnē ir izmantotas kā trumpis attiecībā pret Komisiju, lai varētu maksāt sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju Tirrenia grupas uzņēmumiem līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(264)

Attiecībā uz Tirrenia un Siremar darbības filiāļu privatizāciju Grandi Navi Veloci piekrita 2011. gada lēmumā paustajam Komisijas sākotnējam viedoklim, ka procedūra nav bijusi pietiekami pārredzama un bez nosacījumiem, lai izslēgtu atbalsta esību. Turklāt minētais uzņēmums apgalvoja, ka Itālijas iestādes uz nenoteiktu laiku kavē Tirrenia grupas uzņēmumu privatizāciju, neraugoties uz garantijām, kas gadu gaitā sniegtas Komisijai un formalizētas 2001. gada lēmumā (4. un 12. apsvērumā) un 2004. gada lēmumā (tā 5. un 45. apsvērumā). Minētais uzņēmums apgalvoja, ka privatizācijas izredzes nākotnē ir izmantotas kā trumpis attiecībā pret Komisiju, lai varētu maksāt sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju Tirrenia grupas uzņēmumiem līdz 2008. gadam.

Tirrenia

Siremar

Grandi Navi Veloci

Tirrenia

Tirrenia

| (265) | Attiecībā uz pietauvošanās prioritāti uzņēmums citēja divus AGCM lēmumus (segnalazioni), norādot, ka šai prioritātei var būt negatīva ietekme uz konkurenci, jo īpaši, ja atbalsta saņēmējam ir ekskluzīvas tiesības uz pietauvošanās laika nišām, kas ir visvērtīgākās no ekonomiskā viedokļa. Uzņēmums neapstrīdēja Komisijas sākotnējo viedokli, ka pasākums nav valsts atbalsts, jo nav zaudēti valsts resursi. Tomēr Grandi Navi Veloci argumentēja, ka pietauvošanās prioritātes nodošana bijušās Tirrenia grupas uzņēmumu jaunajiem īpašniekiem, kas apstiprināta ar 2009. gada likuma 19.ter panta 21. punktu, pati par sevi ir Jūras kabotāžas regulas 4. panta pārkāpums. |
| --- | --- |

(265)

Attiecībā uz pietauvošanās prioritāti uzņēmums citēja divus AGCM lēmumus (segnalazioni), norādot, ka šai prioritātei var būt negatīva ietekme uz konkurenci, jo īpaši, ja atbalsta saņēmējam ir ekskluzīvas tiesības uz pietauvošanās laika nišām, kas ir visvērtīgākās no ekonomiskā viedokļa. Uzņēmums neapstrīdēja Komisijas sākotnējo viedokli, ka pasākums nav valsts atbalsts, jo nav zaudēti valsts resursi. Tomēr Grandi Navi Veloci argumentēja, ka pietauvošanās prioritātes nodošana bijušās Tirrenia grupas uzņēmumu jaunajiem īpašniekiem, kas apstiprināta ar 2009. gada likuma 19.ter panta 21. punktu, pati par sevi ir Jūras kabotāžas regulas 4. panta pārkāpums.

AGCM

segnalazioni

Grandi Navi Veloci

Tirrenia

ter

| (266) | Pēc Komisijas pieprasījuma GNV arī iesniedza sīki sagatavotus datus par savu darbību maršrutos, kuros pakalpojumus sniedza Tirrenia/CIN saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu. Konkrētāk, GNV paskaidroja, ka tas sniedza pakalpojumus šādos maršrutos:






  — | Dženova–Portotorresa – visu 2009. un 2010. gadu, no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 5. novembrim un no 2012. gada 30. marta līdz 2012. gada 16. septembrim, |
| --- | --- | --- |

(266)

Pēc Komisijas pieprasījuma GNV arī iesniedza sīki sagatavotus datus par savu darbību maršrutos, kuros pakalpojumus sniedza Tirrenia/CIN saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu. Konkrētāk, GNV paskaidroja, ka tas sniedza pakalpojumus šādos maršrutos:

GNV

Tirrenia

CIN

GNV

—

Dženova–Portotorresa – visu 2009. un 2010. gadu, no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 5. novembrim un no 2012. gada 30. marta līdz 2012. gada 16. septembrim,

| — | Dženova–Olbija (tikai karstajā sezonā) – no 2009. gada 22. maija līdz 2009. gada 5. oktobrim, no 2010. gada 28. maija līdz 2010. gada 3. oktobrim, no 2011. gada 27. maija līdz 2011. gada 18. septembrim un no 2012. gada 1. jūnija līdz 2012. gada 15. septembrim, |
| --- | --- |

—

Dženova–Olbija (tikai karstajā sezonā) – no 2009. gada 22. maija līdz 2009. gada 5. oktobrim, no 2010. gada 28. maija līdz 2010. gada 3. oktobrim, no 2011. gada 27. maija līdz 2011. gada 18. septembrim un no 2012. gada 1. jūnija līdz 2012. gada 15. septembrim,

| — | Neapole–Palermo – nebija aktīvs šajā maršrutā 2009. un 2010. gadā; 2011. gadā no maija līdz decembrim un visu 2012. gadu. |
| --- | --- |

—

Neapole–Palermo – nebija aktīvs šajā maršrutā 2009. un 2010. gadā; 2011. gadā no maija līdz decembrim un visu 2012. gadu.

| (267) | Attiecībā uz maršrutu Dženova–Portotorresa GNV norādīja, ka tas samazināja savus pakalpojumus (tostarp to biežumu) 2012. gadā pēc tam, kad tirgū ienāca Saremar. Maršrutā Neapole–Palermo GNV 2012. gadā sāka nodrošināt divus ikdienas savienojumus (vienu pa nakti un vienu ar izbraukšanu pa dienu) visu gadu. GNV apgalvoja, ka tā pakalpojumi šajos maršrutos ir līdzvērtīgi Tirrenia/CIN piedāvātajiem. GNV atbildēs arī bija norādīts, ka maršrutā Neapole–Palermo tas izmantoja šādus kuģus: SNAV Sardegna (būvēts 1989. gadā), SNAV Campania (būvēts 1974. gadā), SNAV Lazio (būvēts 1989. gadā) un tikai 2011. gadā arī Finn Forest (būvēts 1978. gadā). |
| --- | --- |

(267)

Attiecībā uz maršrutu Dženova–Portotorresa GNV norādīja, ka tas samazināja savus pakalpojumus (tostarp to biežumu) 2012. gadā pēc tam, kad tirgū ienāca Saremar. Maršrutā Neapole–Palermo GNV 2012. gadā sāka nodrošināt divus ikdienas savienojumus (vienu pa nakti un vienu ar izbraukšanu pa dienu) visu gadu. GNV apgalvoja, ka tā pakalpojumi šajos maršrutos ir līdzvērtīgi Tirrenia/CIN piedāvātajiem. GNV atbildēs arī bija norādīts, ka maršrutā Neapole–Palermo tas izmantoja šādus kuģus: SNAV Sardegna (būvēts 1989. gadā), SNAV Campania (būvēts 1974. gadā), SNAV Lazio (būvēts 1989. gadā) un tikai 2011. gadā arī Finn Forest (būvēts 1978. gadā).

GNV

Saremar

GNV

GNV

Tirrenia

CIN

GNV

SNAV Sardegna

SNAV Campania

SNAV Lazio

Finn Forest

6.   GRIMALDI APSVĒRUMI

GRIMALDI APSVĒRUMI

| (268) | Grimaldi iesniedza vairākus apsvērumus, visus pēc procesuālajiem termiņiem, līdz kuriem ieinteresētās trešās personas varēja darīt zināmu savu viedokli par 2011. un 2012. gada lēmumiem. Neviens no minētajiem apsvērumiem nebija iesniegts, izmantojot sūdzības iesnieguma obligāto veidlapu, kas minēta Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (93) 24. panta 2. punktā. Tomēr Komisija apkopos šos apsvērumus turpmākajās iedaļās un sniegs atbildi uz tiem 7.4. iedaļā. |
| --- | --- |

(268)

Grimaldi iesniedza vairākus apsvērumus, visus pēc procesuālajiem termiņiem, līdz kuriem ieinteresētās trešās personas varēja darīt zināmu savu viedokli par 2011. un 2012. gada lēmumiem. Neviens no minētajiem apsvērumiem nebija iesniegts, izmantojot sūdzības iesnieguma obligāto veidlapu, kas minēta Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (93) 24. panta 2. punktā. Tomēr Komisija apkopos šos apsvērumus turpmākajās iedaļās un sniegs atbildi uz tiem 7.4. iedaļā.

Grimaldi

93

6.1.   Pirmais apsvērums (2016. gada februāris)

Pirmais apsvērums (2016. gada februāris)

| (269) | Grimaldi2016. gada 12. februārī iesniedza Komisijai apsvērumu par kompensāciju, kas piešķirta CIN saskaņā ar jauno konvenciju, un iespējamu dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu (atbilstīgi LESD 102. pantam), tomēr tas neiesniedza nekādus apliecinošus dokumentus. Vēstule bija adresēta arī AGCM. Elementi, kas visvairāk attiecas uz šo lēmumu, ir apkopoti turpmāk. |
| --- | --- |

(269)

Grimaldi2016. gada 12. februārī iesniedza Komisijai apsvērumu par kompensāciju, kas piešķirta CIN saskaņā ar jauno konvenciju, un iespējamu dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu (atbilstīgi LESD 102. pantam), tomēr tas neiesniedza nekādus apliecinošus dokumentus. Vēstule bija adresēta arī AGCM. Elementi, kas visvairāk attiecas uz šo lēmumu, ir apkopoti turpmāk.

Grimaldi

CIN

AGCM

| (270) | Attiecībā uz vēstulē ietvertajiem valsts atbalsta elementiem Grimaldi argumentēja, ka CIN ir piešķirta pārmērīgi liela kompensācija par tā iespējamo sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi. Grimaldi sniedza turpmāk izklāstītos argumentus. |
| --- | --- |

(270)

Attiecībā uz vēstulē ietvertajiem valsts atbalsta elementiem Grimaldi argumentēja, ka CIN ir piešķirta pārmērīgi liela kompensācija par tā iespējamo sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi. Grimaldi sniedza turpmāk izklāstītos argumentus.

Grimaldi

CIN

Grimaldi

| (271) | Pirmkārt, fiksētā kompensācijas summa tika aprēķināta, pamatojoties uz novecojušiem un kļūdainiem pieņēmumiem par izmaksām, jo īpaši degvielas izmaksām. Konkrētāk, Grimaldi uzskatīja, ka degvielas izmaksas, kas veido aptuveni 30 % no transporta izmaksām, ievērojami samazinājās no 2012. līdz 2016. gadam, tāpēc, pēc tā ieskatiem, kompensācija bija attiecīgi jākoriģē (t. i., jāsamazina) (94). |
| --- | --- |

(271)

Pirmkārt, fiksētā kompensācijas summa tika aprēķināta, pamatojoties uz novecojušiem un kļūdainiem pieņēmumiem par izmaksām, jo īpaši degvielas izmaksām. Konkrētāk, Grimaldi uzskatīja, ka degvielas izmaksas, kas veido aptuveni 30 % no transporta izmaksām, ievērojami samazinājās no 2012. līdz 2016. gadam, tāpēc, pēc tā ieskatiem, kompensācija bija attiecīgi jākoriģē (t. i., jāsamazina) (94).

Grimaldi

94

| (272) | Otrkārt, Grimaldi arī apgalvoja, ka vairākas agresīvas tirgvedības iniciatīvas un atlaides, ko izmantoja CIN, bija iespējamas tikai, pateicoties pārmērīgai kompensācijai, kas izriet no jaunās konvencijas. Grimaldi jo īpaši uzsvēra, ka 2016. gada februārī CIN un Moby izteica divus identiskus reklāmas piedāvājumus, kas nozīmē, ka CIN un Moby būtībā darbojās atbilstoši integrētai darījumdarbības stratēģijai un ka CIN šķērssubsidē iespējamo pārmērīgo kompensāciju, kas izriet no jaunās konvencijas, Moby piedāvājumos un reklāmās. |
| --- | --- |

(272)

Otrkārt, Grimaldi arī apgalvoja, ka vairākas agresīvas tirgvedības iniciatīvas un atlaides, ko izmantoja CIN, bija iespējamas tikai, pateicoties pārmērīgai kompensācijai, kas izriet no jaunās konvencijas. Grimaldi jo īpaši uzsvēra, ka 2016. gada februārī CIN un Moby izteica divus identiskus reklāmas piedāvājumus, kas nozīmē, ka CIN un Moby būtībā darbojās atbilstoši integrētai darījumdarbības stratēģijai un ka CIN šķērssubsidē iespējamo pārmērīgo kompensāciju, kas izriet no jaunās konvencijas, Moby piedāvājumos un reklāmās.

Grimaldi

CIN

Grimaldi

CIN

Moby

CIN

Moby

CIN

Moby

| (273) | Treškārt, Grimaldi norādīja, ka dažos maršrutos, kas ietverti jaunajā konvencijā, CIN būtībā darbojās kā monopolists, savukārt citos maršrutos galvenais konkurents bija pats Moby. Tāpēc Grimaldi argumentē, ka, Onorato Partecipazioni iegūstot ekskluzīvu kontroli pār CIN un Moby, ko AGCM atļāva ar tās rezolūciju Nr. 25773, CIN praktiski izzuda konkurence maršrutos, kuros Moby iepriekš bija vienīgais konkurents. Tāpēc, kā uzskata Grimaldi, riska prēmija, kas ietverta, aprēķinot kompensāciju CIN saskaņā ar jauno konvenciju, būtu jāsamazina, jo tā bija paredzēta, lai atlīdzinātu papildu risku, ko CIN uzņēmās attiecībā uz maršrutiem, kuros tas nepildīja sabiedrisko pakalpojumu saistības atbilstoši ekskluzivitātes nosacījumiem. Turklāt Grimaldi uzsvēra, ka AGCM Lēmuma Nr. 25773 47. un 56. punktā fakts, ka CIN saņem “apjomīgas valsts subsīdijas” tā sabiedrisko pakalpojumu saistību rezultātā, tika uzskatīts par šķērsli iespējamo konkurentu iekļūšanai tirgos, kuros CIN/Moby koncentrācija būtībā radīja dominējošu stāvokli, kas robežojās ar monopolu (95). |
| --- | --- |

(273)

Treškārt, Grimaldi norādīja, ka dažos maršrutos, kas ietverti jaunajā konvencijā, CIN būtībā darbojās kā monopolists, savukārt citos maršrutos galvenais konkurents bija pats Moby. Tāpēc Grimaldi argumentē, ka, Onorato Partecipazioni iegūstot ekskluzīvu kontroli pār CIN un Moby, ko AGCM atļāva ar tās rezolūciju Nr. 25773, CIN praktiski izzuda konkurence maršrutos, kuros Moby iepriekš bija vienīgais konkurents. Tāpēc, kā uzskata Grimaldi, riska prēmija, kas ietverta, aprēķinot kompensāciju CIN saskaņā ar jauno konvenciju, būtu jāsamazina, jo tā bija paredzēta, lai atlīdzinātu papildu risku, ko CIN uzņēmās attiecībā uz maršrutiem, kuros tas nepildīja sabiedrisko pakalpojumu saistības atbilstoši ekskluzivitātes nosacījumiem. Turklāt Grimaldi uzsvēra, ka AGCM Lēmuma Nr. 25773 47. un 56. punktā fakts, ka CIN saņem “apjomīgas valsts subsīdijas” tā sabiedrisko pakalpojumu saistību rezultātā, tika uzskatīts par šķērsli iespējamo konkurentu iekļūšanai tirgos, kuros CIN/Moby koncentrācija būtībā radīja dominējošu stāvokli, kas robežojās ar monopolu (95).

Grimaldi

CIN

Moby

Grimaldi

Onorato Partecipazioni

CIN

Moby

AGCM

CIN

Moby

Grimaldi

CIN

CIN

Grimaldi

AGCM

CIN

CIN

Moby

95

| (274) | Grimaldi arī uzskatīja, ka nebija reālas vajadzības pēc VTNP vismaz dažos no maršrutiem, kuros darbojās konkurenti, jo īpaši savienojumā Dženova–Olbija un Čivitavekija–Olbija, kuros darbojās pats Moby. Kā uzskatīja Grimaldi, tas nozīmē, ka CIN un Moby kopējā klātbūtne abos maršrutos bija pietiekami stabila, lai apšaubītu vajadzību pēc VTNP, vismaz minētajos gados. |
| --- | --- |

(274)

Grimaldi arī uzskatīja, ka nebija reālas vajadzības pēc VTNP vismaz dažos no maršrutiem, kuros darbojās konkurenti, jo īpaši savienojumā Dženova–Olbija un Čivitavekija–Olbija, kuros darbojās pats Moby. Kā uzskatīja Grimaldi, tas nozīmē, ka CIN un Moby kopējā klātbūtne abos maršrutos bija pietiekami stabila, lai apšaubītu vajadzību pēc VTNP, vismaz minētajos gados.

Grimaldi

Moby

Grimaldi

CIN

Moby

| (275) | Attiecībā uz iespējamo dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu Grimaldi apraksta vairākas ļaunprātīgas un represīvas prakses, ko CIN un Moby īstenojuši pret to klientiem, kuri darbojās transporta sektorā un sāka izmantot Moby un CIN konkurentu pakalpojumus vairākos maršrutos. Grimaldi arī norāda, ka iespējami pārmērīgā kompensācija, kas piešķirta CIN saskaņā ar jauno konvenciju, nodrošināja tam finanšu līdzekļus, lai iesaistītos ierobežojošā praksē pret iespējamajiem jaunpienācējiem tirgū. |
| --- | --- |

(275)

Attiecībā uz iespējamo dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu Grimaldi apraksta vairākas ļaunprātīgas un represīvas prakses, ko CIN un Moby īstenojuši pret to klientiem, kuri darbojās transporta sektorā un sāka izmantot Moby un CIN konkurentu pakalpojumus vairākos maršrutos. Grimaldi arī norāda, ka iespējami pārmērīgā kompensācija, kas piešķirta CIN saskaņā ar jauno konvenciju, nodrošināja tam finanšu līdzekļus, lai iesaistītos ierobežojošā praksē pret iespējamajiem jaunpienācējiem tirgū.

Grimaldi

CIN

Moby

Moby

CIN

Grimaldi

CIN

| (276) | Visbeidzot, Grimaldi argumentēja, ka atbalsts, kas piešķirts CIN, ir nelikumīgs, jo Itālija neievēroja nogaidīšanas pienākumu saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu, un ierosināja, ka Komisijai būtu jāpieņem lēmums, prasot, lai Itālija aptur atbalsta izmaksu un provizoriski atgūst atbalstu (vismaz to daļu, kas saistīta ar pārmērīgu kompensāciju) saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 13. pantu. |
| --- | --- |

(276)

Visbeidzot, Grimaldi argumentēja, ka atbalsts, kas piešķirts CIN, ir nelikumīgs, jo Itālija neievēroja nogaidīšanas pienākumu saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu, un ierosināja, ka Komisijai būtu jāpieņem lēmums, prasot, lai Itālija aptur atbalsta izmaksu un provizoriski atgūst atbalstu (vismaz to daļu, kas saistīta ar pārmērīgu kompensāciju) saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 13. pantu.

Grimaldi

CIN

6.2.   AGCM 2018. gada 28. marta Rezolūcija Nr. 27053

AGCM 2018. gada 28. marta Rezolūcija Nr. 27053

| (277) | AGCM2018. gada 28. martā pieņēma Rezolūciju Nr. 27053, arī Grimaldi vēstules rezultātā (sk. 269. apsvērumu), kurā secināja, ka laikposmā no 2015. gada 28. septembra līdz rezolūcijas pieņemšanai (t. i., 2018. gada 28. februārim) CIN un Moby bija ļaunprātīgi izmantojuši savu dominējošo stāvokli atbilstīgi LESD 102. panta b) punktam vairākos kravu pārvadājumu un jauktu pakalpojumu maršrutos starp Itālijas kontinentālo daļu un Sardīniju, tostarp šādos:






  1) | Dženova–Portotorresa; |
| --- | --- | --- |

(277)

AGCM2018. gada 28. martā pieņēma Rezolūciju Nr. 27053, arī Grimaldi vēstules rezultātā (sk. 269. apsvērumu), kurā secināja, ka laikposmā no 2015. gada 28. septembra līdz rezolūcijas pieņemšanai (t. i., 2018. gada 28. februārim) CIN un Moby bija ļaunprātīgi izmantojuši savu dominējošo stāvokli atbilstīgi LESD 102. panta b) punktam vairākos kravu pārvadājumu un jauktu pakalpojumu maršrutos starp Itālijas kontinentālo daļu un Sardīniju, tostarp šādos:

AGCM

Grimaldi

CIN

Moby

1)

Dženova–Portotorresa;

| 2) | Olbija–Dženova; |
| --- | --- |

2)

Olbija–Dženova;

| 3) | Olbija–Čivitavekija; |
| --- | --- |

3)

Olbija–Čivitavekija;

| 4) | Livorno–Kaljāri; |
| --- | --- |

4)

Livorno–Kaljāri;

| 5) | Kaljāri–Čivitavekija. |
| --- | --- |

5)

Kaljāri–Čivitavekija.

| 278) | Pret konkurenci vērstā rīcība tika īstenota visos piecos iepriekš minētajos maršrutos, uz kuriem attiecas jaunā konvencija, laikā, kad bija spēkā attiecīgās sabiedrisko pakalpojumu saistības. Šīs rīcības ietvaros arī tika liegta pārvadājumu – arī ātrbojīgu preču pārvadājumu – pakalpojumu sniedzēju piekļuve kuģiem. Par šo konkurences noteikumu pārkāpumu CIN un Moby bija jāmaksā naudas sods 29 202 673,73 EUR apmērā. |
| --- | --- |

278)

Pret konkurenci vērstā rīcība tika īstenota visos piecos iepriekš minētajos maršrutos, uz kuriem attiecas jaunā konvencija, laikā, kad bija spēkā attiecīgās sabiedrisko pakalpojumu saistības. Šīs rīcības ietvaros arī tika liegta pārvadājumu – arī ātrbojīgu preču pārvadājumu – pakalpojumu sniedzēju piekļuve kuģiem. Par šo konkurences noteikumu pārkāpumu CIN un Moby bija jāmaksā naudas sods 29 202 673,73 EUR apmērā.

CIN

Moby

| (279) | AGCM Rezolūcija Nr. 27 053 tika pārsūdzēta reģionālajā administratīvajā tiesā (Tribunale Amministrativo Regionale, “TAR”), un naudas sods attiecīgi tika apturēts. TAR2019. gada 4. jūnijā pieņēma spriedumu Nr. 7175/2019, ar kuru daļēji atcēla AGCM Rezolūciju Nr. 27 053 un pieprasīja, lai AGCM atsāk izmeklēšanu un pārrēķina naudas sodu. |
| --- | --- |

(279)

AGCM Rezolūcija Nr. 27 053 tika pārsūdzēta reģionālajā administratīvajā tiesā (Tribunale Amministrativo Regionale, “TAR”), un naudas sods attiecīgi tika apturēts. TAR2019. gada 4. jūnijā pieņēma spriedumu Nr. 7175/2019, ar kuru daļēji atcēla AGCM Rezolūciju Nr. 27 053 un pieprasīja, lai AGCM atsāk izmeklēšanu un pārrēķina naudas sodu.

AGCM

Tribunale Amministrativo Regionale

TAR

TAR

AGCM

AGCM

6.3.   Otrais apsvērums (2018. gada maijs)

Otrais apsvērums (2018. gada maijs)

| (280) | Grimaldi2018. gada 29. maijā iesniedza Komisijai vēl vienu apsvērumu, lielā mērā balstītu uz AGCM Rezolūciju Nr. 27053, atkārtojot tā pirmajā apsvērumā jau paustos argumentus un izklāstot dažus papildu argumentus to atbalstam, kas apkopoti turpmāk tekstā. |
| --- | --- |

(280)

Grimaldi2018. gada 29. maijā iesniedza Komisijai vēl vienu apsvērumu, lielā mērā balstītu uz AGCM Rezolūciju Nr. 27053, atkārtojot tā pirmajā apsvērumā jau paustos argumentus un izklāstot dažus papildu argumentus to atbalstam, kas apkopoti turpmāk tekstā.

Grimaldi

AGCM

| (281) | Pirmkārt, attiecībā uz iespējamo pārmērīgo kompensāciju saskaņā ar jaunās konvencijas nosacījumiem Grimaldi paziņoja, ka Itālijas Satiksmes ministrija bija kritizējusi 272. apsvērumā izklāstīto praksi, jo tā apdraudēja jaunās konvencijas finansiālo ilgtspēju un izraisīja neadekvātu sajukumu starp abu uzņēmumu izmaksām un ieņēmumiem. No tā Grimaldi arī izsecināja, ka CIN nav ievērojis nepieciešamo uzskaites nošķiršanu. |
| --- | --- |

(281)

Pirmkārt, attiecībā uz iespējamo pārmērīgo kompensāciju saskaņā ar jaunās konvencijas nosacījumiem Grimaldi paziņoja, ka Itālijas Satiksmes ministrija bija kritizējusi 272. apsvērumā izklāstīto praksi, jo tā apdraudēja jaunās konvencijas finansiālo ilgtspēju un izraisīja neadekvātu sajukumu starp abu uzņēmumu izmaksām un ieņēmumiem. No tā Grimaldi arī izsecināja, ka CIN nav ievērojis nepieciešamo uzskaites nošķiršanu.

Grimaldi

Grimaldi

CIN

| (282) | Otrkārt, attiecībā uz VTNP patiesumu Grimaldi argumentēja, ka dažos maršrutos ir vairāki operatori, kas darbojas atbilstoši sabiedrisko pakalpojumu saistībām, tādējādi apšaubot patiesa VTNP esību. Konkrētāk, Grimaldi argumentēja, ka Moby, GNV, Forship, Grendi un Grimaldi dažādos gada periodos sniedz pakalpojumus maršrutos, ko var uzskatīt par tādiem pašiem kā maršruti, kurus nodrošina CIN saskaņā ar jauno konvenciju (dažreiz tikai uz alternatīvām ostām). |
| --- | --- |

(282)

Otrkārt, attiecībā uz VTNP patiesumu Grimaldi argumentēja, ka dažos maršrutos ir vairāki operatori, kas darbojas atbilstoši sabiedrisko pakalpojumu saistībām, tādējādi apšaubot patiesa VTNP esību. Konkrētāk, Grimaldi argumentēja, ka Moby, GNV, Forship, Grendi un Grimaldi dažādos gada periodos sniedz pakalpojumus maršrutos, ko var uzskatīt par tādiem pašiem kā maršruti, kurus nodrošina CIN saskaņā ar jauno konvenciju (dažreiz tikai uz alternatīvām ostām).

Grimaldi

Grimaldi

Moby

GNV

Forship

Grendi

Grimaldi

CIN

| (283) | Grimaldi arī argumentēja, ka CIN ir atkārtoti pārkāpis konvencijas nosacījumus. Jo īpaši saskaņā ar AGCM Lēmumu Nr. 27 053 vairākos maršrutos uz Sardīniju un no tās, uz kuriem attiecas sabiedrisko pakalpojumu saistības, pārvadātājiem tika sistemātiski liegts uzņemt kravu un pasažierus vai tiem tika piemēroti kaitējoši tirgus nosacījumi, lai atturētu ienācējus, tostarp pašu Grimaldi un Grendi, no ienākšanas dažos no šiem maršrutiem. Grimaldi uzskatīja, ka neatkarīgi no dominējošā stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas tas pierāda, ka CIN faktiski nenodrošina patiesu VTNP, vismaz ciktāl runa ir pa kravām, jo tas nenodrošināja nekādu teritoriālo nepārtrauktību šiem pārvadātājiem. Gluži pretēji – Grimaldi uzskata, ka CIN tikai izmanto sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, lai kopā ar Moby ļaunprātīgi izmantotu savu dominējošo stāvokli. |
| --- | --- |

(283)

Grimaldi arī argumentēja, ka CIN ir atkārtoti pārkāpis konvencijas nosacījumus. Jo īpaši saskaņā ar AGCM Lēmumu Nr. 27 053 vairākos maršrutos uz Sardīniju un no tās, uz kuriem attiecas sabiedrisko pakalpojumu saistības, pārvadātājiem tika sistemātiski liegts uzņemt kravu un pasažierus vai tiem tika piemēroti kaitējoši tirgus nosacījumi, lai atturētu ienācējus, tostarp pašu Grimaldi un Grendi, no ienākšanas dažos no šiem maršrutiem. Grimaldi uzskatīja, ka neatkarīgi no dominējošā stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas tas pierāda, ka CIN faktiski nenodrošina patiesu VTNP, vismaz ciktāl runa ir pa kravām, jo tas nenodrošināja nekādu teritoriālo nepārtrauktību šiem pārvadātājiem. Gluži pretēji – Grimaldi uzskata, ka CIN tikai izmanto sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, lai kopā ar Moby ļaunprātīgi izmantotu savu dominējošo stāvokli.

Grimaldi

CIN

AGCM

Grimaldi

Grendi

Grimaldi

CIN

Grimaldi

CIN

Moby

| (284) | Treškārt, Grimaldi uzskatīja, ka kavēšanās samaksāt atliktās cenas pirmo maksājumu par Tirrenia darbības filiāli 55 miljonu EUR apmērā piešķir papildu priekšrocību CIN (sk. 88. apsvēruma b) punktu). |
| --- | --- |

(284)

Treškārt, Grimaldi uzskatīja, ka kavēšanās samaksāt atliktās cenas pirmo maksājumu par Tirrenia darbības filiāli 55 miljonu EUR apmērā piešķir papildu priekšrocību CIN (sk. 88. apsvēruma b) punktu).

Grimaldi

Tirrenia

CIN

6.4.   Trešais apsvērums (2018. gada septembris)

Trešais apsvērums (2018. gada septembris)

| (285) | Grimaldi2018. gada 18. septembrī iesniedza vēl vienu apsvērumu, kas bija adresēts Itālijas Satiksmes ministrijai, AGCM un Komisijai. Minētajā apsvērumā Grimaldi informēja Satiksmes ministriju un AGCM par plānoto CIN un Moby apvienošanos un lūdza Itālijas iestādes iejaukties to attiecīgo pilnvaru ietvaros. Moby grupa par šo apvienošanos paziņoja savā 2018. gada 30. jūnija pusgada ziņojumā, norādot, ka attiecīgo aktu plānots parakstīt līdz 2018. gada novembrim un ka apvienošanās stāsies spēkā no 2018. gada 1. janvāra (sk. 83. apsvērumu). |
| --- | --- |

(285)

Grimaldi2018. gada 18. septembrī iesniedza vēl vienu apsvērumu, kas bija adresēts Itālijas Satiksmes ministrijai, AGCM un Komisijai. Minētajā apsvērumā Grimaldi informēja Satiksmes ministriju un AGCM par plānoto CIN un Moby apvienošanos un lūdza Itālijas iestādes iejaukties to attiecīgo pilnvaru ietvaros. Moby grupa par šo apvienošanos paziņoja savā 2018. gada 30. jūnija pusgada ziņojumā, norādot, ka attiecīgo aktu plānots parakstīt līdz 2018. gada novembrim un ka apvienošanās stāsies spēkā no 2018. gada 1. janvāra (sk. 83. apsvērumu).

Grimaldi

AGCM

Grimaldi

AGCM

CIN

Moby

Moby

| (286) | Grimaldi argumentēja, ka minētā apvienošanās ir pretrunā AGCM2013. gada 23. septembra lēmumam, kurā noteikts, ka ar Moby un CIN apvienošanos tiek pārkāpti CIN uzņēmumu nošķiršanas pienākumi saskaņā ar Likuma Nr. 287/90 8. panta 2.bis punktu (kas ieviests ar Likuma 57/2001 11. panta 3. punktu) (96). Saskaņā ar minēto noteikumu VTNP un komerciālas darbības nevar nodrošināt viens un tas pats uzņēmums un tie ir jāīsteno atsevišķiem uzņēmumiem (pat ja tie ir daļa no vienas un tās pašas grupas). Šā iemesla dēļ Grimaldi lūdza AGCM iejaukties, lai sodītu abus uzņēmumus saskaņā ar 8. panta 2.sexies punktu, arī pamatojoties uz līdzšinējo lēmumu pieņemšanas praksi līdzīgās lietās. |
| --- | --- |

(286)

Grimaldi argumentēja, ka minētā apvienošanās ir pretrunā AGCM2013. gada 23. septembra lēmumam, kurā noteikts, ka ar Moby un CIN apvienošanos tiek pārkāpti CIN uzņēmumu nošķiršanas pienākumi saskaņā ar Likuma Nr. 287/90 8. panta 2.bis punktu (kas ieviests ar Likuma 57/2001 11. panta 3. punktu) (96). Saskaņā ar minēto noteikumu VTNP un komerciālas darbības nevar nodrošināt viens un tas pats uzņēmums un tie ir jāīsteno atsevišķiem uzņēmumiem (pat ja tie ir daļa no vienas un tās pašas grupas). Šā iemesla dēļ Grimaldi lūdza AGCM iejaukties, lai sodītu abus uzņēmumus saskaņā ar 8. panta 2.sexies punktu, arī pamatojoties uz līdzšinējo lēmumu pieņemšanas praksi līdzīgās lietās.

Grimaldi

AGCM

Moby

CIN

CIN

bis

96

Grimaldi

AGCM

sexies

| (287) | Turklāt Grimaldi apgalvoja, ka apvienošanās izraisīs 2012. gada 18. jūlija konvencijas pārkāpumu. Konkrētāk, Grimaldi argumentēja, ka ar apvienošanos tiks pārkāpta prasība uzturēt atsevišķus analītiskos pārskatus par izmaksām un ieņēmumiem, kas saistīti ar katru no sabiedrisko pakalpojumu maršrutiem. Kā uzskata Grimaldi, pamatojoties uz jaunās konvencijas 22. pantu, šī prasība būtu jālasa, ņemot vērā Likuma Nr. 287/90 8. panta 2.bis punktu, kurā ir prasīta pilnīga uzņēmumu nošķiršana, nevis tikai uzskaites nošķiršana. Patiesi, Grimaldi apgalvoja, ka apvienošanās ļaus CIN šķērssubsidēt komercpakalpojumus, ko sniedz pats CIN vai Moby, un liegs ministrijai pienācīgi pārbaudīt, kā notiek valsts subsīdiju izmantošana. |
| --- | --- |

(287)

Turklāt Grimaldi apgalvoja, ka apvienošanās izraisīs 2012. gada 18. jūlija konvencijas pārkāpumu. Konkrētāk, Grimaldi argumentēja, ka ar apvienošanos tiks pārkāpta prasība uzturēt atsevišķus analītiskos pārskatus par izmaksām un ieņēmumiem, kas saistīti ar katru no sabiedrisko pakalpojumu maršrutiem. Kā uzskata Grimaldi, pamatojoties uz jaunās konvencijas 22. pantu, šī prasība būtu jālasa, ņemot vērā Likuma Nr. 287/90 8. panta 2.bis punktu, kurā ir prasīta pilnīga uzņēmumu nošķiršana, nevis tikai uzskaites nošķiršana. Patiesi, Grimaldi apgalvoja, ka apvienošanās ļaus CIN šķērssubsidēt komercpakalpojumus, ko sniedz pats CIN vai Moby, un liegs ministrijai pienācīgi pārbaudīt, kā notiek valsts subsīdiju izmantošana.

Grimaldi

Grimaldi

Grimaldi

bis

Grimaldi

CIN

CIN

Moby

| (288) | Visbeidzot, Grimaldi mudināja Komisiju slēgt tās oficiālo izmeklēšanas procedūru. |
| --- | --- |

(288)

Visbeidzot, Grimaldi mudināja Komisiju slēgt tās oficiālo izmeklēšanas procedūru.

Grimaldi

6.5.   Papildu apsvērumi (2018. gada oktobris un novembris)

Papildu apsvērumi (2018. gada oktobris un novembris)

| (289) | Grimaldi2018. gada 9. oktobrī iesniedza vēl vienu apsvērumu Itālijas Satiksmes ministrijai un AGCM, tā kopiju nosūtot Komisijai zināšanai. Attiecīgajā vēstulē Grimaldi pievērsās galvenokārt Moby un CIN izziņotajiem cenu palielinājumiem, it kā lai kompensētu degvielas izmaksu palielinājumu. Grimaldi norādīja, ka palielinājumi ir lielāki maršrutos, kuros Moby/CIN darbojas kā monopolisti (Dženova–Olbija, Dženova–Portotorresa), un mazāki maršrutos, kuros Moby/CIN konkurē ar Grimaldi (Neapole–Katānija, savukārt Grimaldi darbojas maršrutā Salerno–Katānija). Turklāt Grimaldi norādīja, ka cenu paaugstinājumi nav samērīgi attiecībā pret maršruta garumu, kādiem tiem vajadzētu būt, ja to mērķis patiešām būtu kompensēt degvielas izmaksu pieaugumu. Šo iemeslu dēļ Grimaldi lūdza:






  a) | lai AGCM pārbauda Moby un CIN īstenoto izmaksu paaugstinājumu iespējami ļaunprātīgo un pret konkurenci vērsto raksturu (jo minētie paaugstinājumi pārkāpj AGCM2018. gada 28. februāra Lēmuma Nr. 27053 nosacījumus); |
| --- | --- | --- |

(289)

Grimaldi2018. gada 9. oktobrī iesniedza vēl vienu apsvērumu Itālijas Satiksmes ministrijai un AGCM, tā kopiju nosūtot Komisijai zināšanai. Attiecīgajā vēstulē Grimaldi pievērsās galvenokārt Moby un CIN izziņotajiem cenu palielinājumiem, it kā lai kompensētu degvielas izmaksu palielinājumu. Grimaldi norādīja, ka palielinājumi ir lielāki maršrutos, kuros Moby/CIN darbojas kā monopolisti (Dženova–Olbija, Dženova–Portotorresa), un mazāki maršrutos, kuros Moby/CIN konkurē ar Grimaldi (Neapole–Katānija, savukārt Grimaldi darbojas maršrutā Salerno–Katānija). Turklāt Grimaldi norādīja, ka cenu paaugstinājumi nav samērīgi attiecībā pret maršruta garumu, kādiem tiem vajadzētu būt, ja to mērķis patiešām būtu kompensēt degvielas izmaksu pieaugumu. Šo iemeslu dēļ Grimaldi lūdza:

Grimaldi

AGCM

Grimaldi

Moby

CIN

Grimaldi

Moby

CIN

Moby

CIN

Grimaldi

Grimaldi

Grimaldi

a)

lai AGCM pārbauda Moby un CIN īstenoto izmaksu paaugstinājumu iespējami ļaunprātīgo un pret konkurenci vērsto raksturu (jo minētie paaugstinājumi pārkāpj AGCM2018. gada 28. februāra Lēmuma Nr. 27053 nosacījumus);

AGCM

Moby

CIN

AGCM

| b) | lai AGCM aptur apvienošanos, Moby iekļaujot CIN sastāvā (kā tas jau prasīts tā iepriekšējā 2018. gada 18. septembra apsvērumā); |
| --- | --- |

b)

lai AGCM aptur apvienošanos, Moby iekļaujot CIN sastāvā (kā tas jau prasīts tā iepriekšējā 2018. gada 18. septembra apsvērumā);

AGCM

Moby

CIN

| c) | lai Satiksmes ministrija pārbauda uz CIN attiecināmo cenu palielinājumu saderību ar jaunās konvencijas nosacījumiem. |
| --- | --- |

c)

lai Satiksmes ministrija pārbauda uz CIN attiecināmo cenu palielinājumu saderību ar jaunās konvencijas nosacījumiem.

CIN

| (290) | Grimaldi2018. gada 20. novembrī iesniedza AGCM vēl vienu apsvērumu, attiecīgās vēstules kopiju nosūtot Itālijas Satiksmes ministrijai un Komisijai. Minētajā apsvērumā Grimaldi atkārtoja savu lūgumu, lai Itālijas konkurences iestāde aptur plānoto Moby un CIN apvienošanos. Grimaldi atzina, ka, lai veiktu apvienošanos, nav vajadzīga AGCM iepriekšēja atļauja, jo tā ir tikai pārstrukturizācija grupas iekšienē. Tomēr Grimaldi apgalvoja, ka sajukums saistībā ar izmaksām un ieņēmumiem starp VTNP un komerciālajām darbībām pēc apvienošanās tikai palielināsies. Lai pamatotu savus apgalvojumus, Grimaldi atsaucās uz divām vēstulēm, ko Satiksmes ministrija bija nosūtījusi CIN, par CIN un Moby kopīgajiem tirgvedības piedāvājumiem un to iespējamo ietekmi uz jaunās konvencijas finansiālo līdzsvaru. |
| --- | --- |

(290)

Grimaldi2018. gada 20. novembrī iesniedza AGCM vēl vienu apsvērumu, attiecīgās vēstules kopiju nosūtot Itālijas Satiksmes ministrijai un Komisijai. Minētajā apsvērumā Grimaldi atkārtoja savu lūgumu, lai Itālijas konkurences iestāde aptur plānoto Moby un CIN apvienošanos. Grimaldi atzina, ka, lai veiktu apvienošanos, nav vajadzīga AGCM iepriekšēja atļauja, jo tā ir tikai pārstrukturizācija grupas iekšienē. Tomēr Grimaldi apgalvoja, ka sajukums saistībā ar izmaksām un ieņēmumiem starp VTNP un komerciālajām darbībām pēc apvienošanās tikai palielināsies. Lai pamatotu savus apgalvojumus, Grimaldi atsaucās uz divām vēstulēm, ko Satiksmes ministrija bija nosūtījusi CIN, par CIN un Moby kopīgajiem tirgvedības piedāvājumiem un to iespējamo ietekmi uz jaunās konvencijas finansiālo līdzsvaru.

Grimaldi

AGCM

Grimaldi

Moby

CIN

Grimaldi

AGCM

Grimaldi

Grimaldi

CIN

CIN

Moby

7.   NOVĒRTĒJUMS

NOVĒRTĒJUMS

7.1.   Atbalsta esība LESD 107. panta 1. punkta nozīmē

Atbalsta esība LESD 107. panta 1. punkta nozīmē

| (291) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.” |
| --- | --- |

(291)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.”

| (292) | LESD 107. panta 1. punktā noteiktie kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai pasākumi, uz kuriem attiecas šā lēmuma darbības joma, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ir jābūt izpildītiem visiem iepriekš minētajiem nosacījumiem. Proti, pasākumam






  a) | jābūt dalībvalsts piešķirtam vai piešķirtam no valsts līdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

(292)

LESD 107. panta 1. punktā noteiktie kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai pasākumi, uz kuriem attiecas šā lēmuma darbības joma, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ir jābūt izpildītiem visiem iepriekš minētajiem nosacījumiem. Proti, pasākumam

a)

jābūt dalībvalsts piešķirtam vai piešķirtam no valsts līdzekļiem;

| b) | jādod priekšroka konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai; |
| --- | --- |

b)

jādod priekšroka konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai;

| c) | jārada vai jādraud radīt konkurences izkropļojumus; |
| --- | --- |

c)

jārada vai jādraud radīt konkurences izkropļojumus;

| d) | jāietekmē tirdzniecība starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

d)

jāietekmē tirdzniecība starp dalībvalstīm.

| (293) | Komisija atzīmē, ka pietauvošanās prioritāte, kas attiecas tikai uz sabiedrisko pakalpojumu maršrutiem, nav nodalāma no VTNP, ko sniedz Tirrenia un tā iegādātājs CIN. Tāpēc šis pasākums tiks novērtēts kopsakarā ar šiem uzņēmumiem piešķirto publisko pakalpojumu kompensāciju (sk. 7.1.1. un 7.1.3. iedaļu). |
| --- | --- |

(293)

Komisija atzīmē, ka pietauvošanās prioritāte, kas attiecas tikai uz sabiedrisko pakalpojumu maršrutiem, nav nodalāma no VTNP, ko sniedz Tirrenia un tā iegādātājs CIN. Tāpēc šis pasākums tiks novērtēts kopsakarā ar šiem uzņēmumiem piešķirto publisko pakalpojumu kompensāciju (sk. 7.1.1. un 7.1.3. iedaļu).

Tirrenia

CIN.

| (294) | Turklāt Komisija atzīmē, ka jaunā konvencija starp Itāliju un CIN būtu jānovērtē kopsakarā ar Tirrenia darbības filiāles privatizāciju (ietverot arī atlikto pirkuma cenas daļas maksājumu). Šāds vienots novērtējums ir atbilstošs, jo būtībā Itālija organizēja konkursu par sabiedrisko pakalpojumu līguma (t. i., jaunās konvencijas) noslēgšanu, kurā par uzvarētāju atzītajam pretendentam bija jāiegādājas no Tirrenia vairāki aktīvi (galvenokārt kuģi), kas nepieciešami minētajā sabiedrisko pakalpojumu līgumā noteikto sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei. |
| --- | --- |

(294)

Turklāt Komisija atzīmē, ka jaunā konvencija starp Itāliju un CIN būtu jānovērtē kopsakarā ar Tirrenia darbības filiāles privatizāciju (ietverot arī atlikto pirkuma cenas daļas maksājumu). Šāds vienots novērtējums ir atbilstošs, jo būtībā Itālija organizēja konkursu par sabiedrisko pakalpojumu līguma (t. i., jaunās konvencijas) noslēgšanu, kurā par uzvarētāju atzītajam pretendentam bija jāiegādājas no Tirrenia vairāki aktīvi (galvenokārt kuģi), kas nepieciešami minētajā sabiedrisko pakalpojumu līgumā noteikto sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei.

CIN

Tirrenia

Tirrenia

7.1.1.   Sākotnējās starp Tirrenia un Itāliju noslēgtās konvencijas pagarināšana

Sākotnējās starp Tirrenia un Itāliju noslēgtās konvencijas pagarināšana

7.1.1.1.   Valsts līdzekļi

Valsts līdzekļi

| (295) | Lai pasākumu kvalificētu par valsts atbalstu, tam jābūt piedēvējamam valstij un piešķirtam tieši vai netieši no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(295)

Lai pasākumu kvalificētu par valsts atbalstu, tam jābūt piedēvējamam valstij un piešķirtam tieši vai netieši no valsts līdzekļiem.

| (296) | Itālijas valsts uzticēja Tirrenia pakalpojumu sniegšanu jūras maršrutos, kā sīki izklāstīts sākotnējā konvencijā, kas tika pagarināta. Sākotnējā konvencija tika noslēgta ar valsti, un izrietošo sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju valsts maksā Tirrenia no sava budžeta. Tāpēc sabiedrisko pakalpojumu kompensācija Tirrenia ir piedēvējama valstij un tiek piešķirta no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(296)

Itālijas valsts uzticēja Tirrenia pakalpojumu sniegšanu jūras maršrutos, kā sīki izklāstīts sākotnējā konvencijā, kas tika pagarināta. Sākotnējā konvencija tika noslēgta ar valsti, un izrietošo sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju valsts maksā Tirrenia no sava budžeta. Tāpēc sabiedrisko pakalpojumu kompensācija Tirrenia ir piedēvējama valstij un tiek piešķirta no valsts līdzekļiem.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

| (297) | Komisija atzīmē, ka, kā norādīja Itālija, visi prāmju operatori veic regulāru maksu attiecīgajām ostu iestādēm par pietauvošanos, bet Tirrenia nemaksāja nekādu papildu maksu par pietauvošanās prioritāti. Tomēr Komisija uzskata, ka principā Itālija varēja izvēlēties noteikt papildu maksu par pietauvošanās prioritāti un ka, to nedarot, valsts ir zaudējusi ieņēmumus. Turklāt, tā kā pietauvošanās prioritāte tiek piešķirta ar likumu (sk. 108. apsvērumu), tā ir piedēvējama valstij. |
| --- | --- |

(297)

Komisija atzīmē, ka, kā norādīja Itālija, visi prāmju operatori veic regulāru maksu attiecīgajām ostu iestādēm par pietauvošanos, bet Tirrenia nemaksāja nekādu papildu maksu par pietauvošanās prioritāti. Tomēr Komisija uzskata, ka principā Itālija varēja izvēlēties noteikt papildu maksu par pietauvošanās prioritāti un ka, to nedarot, valsts ir zaudējusi ieņēmumus. Turklāt, tā kā pietauvošanās prioritāte tiek piešķirta ar likumu (sk. 108. apsvērumu), tā ir piedēvējama valstij.

Tirrenia

7.1.1.2.   Selektivitāte

Selektivitāte

| (298) | Lai pasākumu kvalificētu par valsts atbalstu, tam jābūt selektīvam. Sabiedrisko pakalpojumu kompensācija par attiecīgo jūras pakalpojumu sniegšanu tiek piešķirta tikai Tirrenia, tāpēc tā ir selektīva. Tā kā pietauvošanās prioritāte tika piešķirta tikai bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem, arī tā ir selektīva. |
| --- | --- |

(298)

Lai pasākumu kvalificētu par valsts atbalstu, tam jābūt selektīvam. Sabiedrisko pakalpojumu kompensācija par attiecīgo jūras pakalpojumu sniegšanu tiek piešķirta tikai Tirrenia, tāpēc tā ir selektīva. Tā kā pietauvošanās prioritāte tika piešķirta tikai bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem, arī tā ir selektīva.

Tirrenia

Tirrenia

7.1.1.3.   Ekonomiska priekšrocība

Ekonomiska priekšrocība

| (299) | Komisija atgādina, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, ko piešķir uzņēmumam, var neradīt ekonomisku priekšrocību, ja ir izpildīti stingri definēti nosacījumi. |
| --- | --- |

(299)

Komisija atgādina, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, ko piešķir uzņēmumam, var neradīt ekonomisku priekšrocību, ja ir izpildīti stingri definēti nosacījumi.

| (300) | Jo īpaši Tiesa savā Altmark spriedumā (97) nosprieda, ka, ja valsts veiktais pasākums uzskatāms par kompensāciju, ko uzņēmums saņem, lai izpildītu sabiedrisko pakalpojumu saistības, jo šis uzņēmums faktisku finanšu labumu negūst un tādējādi pasākums nerada tam labvēlīgāku pozīciju konkurencē kā uzņēmumiem, kas konkurē ar šo uzņēmumu, uz šādu pasākumu Līguma 107. panta 1. punkts neattiecas. |
| --- | --- |

(300)

Jo īpaši Tiesa savā Altmark spriedumā (97) nosprieda, ka, ja valsts veiktais pasākums uzskatāms par kompensāciju, ko uzņēmums saņem, lai izpildītu sabiedrisko pakalpojumu saistības, jo šis uzņēmums faktisku finanšu labumu negūst un tādējādi pasākums nerada tam labvēlīgāku pozīciju konkurencē kā uzņēmumiem, kas konkurē ar šo uzņēmumu, uz šādu pasākumu Līguma 107. panta 1. punkts neattiecas.

Altmark

97

| (301) | Tomēr Tiesa arī skaidri noteica, ka, lai individuālā gadījumā šādu sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju nekvalificētu par valsts atbalstu, jābūt izpildītiem četriem kumulatīviem kritērijiem (“Altmark kritēriji”), proti,






  1) | saņēmējuzņēmumam ir faktiski jābūt uzliktām sabiedrisko pakalpojumu pildīšanas saistībām, un šīm saistībām ir jābūt skaidri definētām (pirmais Altmark kritērijs); |
| --- | --- | --- |

(301)

Tomēr Tiesa arī skaidri noteica, ka, lai individuālā gadījumā šādu sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju nekvalificētu par valsts atbalstu, jābūt izpildītiem četriem kumulatīviem kritērijiem (“Altmark kritēriji”), proti,

Altmark

1)

saņēmējuzņēmumam ir faktiski jābūt uzliktām sabiedrisko pakalpojumu pildīšanas saistībām, un šīm saistībām ir jābūt skaidri definētām (pirmais Altmark kritērijs);

Altmark

| 2) | kompensācijas aprēķināšanas parametriem ir jābūt iepriekš objektīvi un pārredzami noteiktiem (otrais Altmark kritērijs); |
| --- | --- |

2)

kompensācijas aprēķināšanas parametriem ir jābūt iepriekš objektīvi un pārredzami noteiktiem (otrais Altmark kritērijs);

Altmark

| 3) | kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai segtu visus izdevumus vai daļu izdevumu, kas radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu saistības, ņemot vērā atbilstošos ieņēmumus un saprātīgu peļņu saistībā ar šo saistību izpildi (trešais Altmark kritērijs); |
| --- | --- |

3)

kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai segtu visus izdevumus vai daļu izdevumu, kas radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu saistības, ņemot vērā atbilstošos ieņēmumus un saprātīgu peļņu saistībā ar šo saistību izpildi (trešais Altmark kritērijs);

Altmark

| 4) | ja uzņēmums, kam ir jāpilda sabiedrisko pakalpojumu saistības, netiek izvēlēts saskaņā ar publiskā iepirkuma procedūru, kuras rezultātā būtu iespēja izvēlēties pretendentu, kas spēj sniegt minētos pakalpojumus par sabiedrībai viszemāko cenu, tad vajadzīgās kompensācijas līmenis jānosaka, pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kuras šo saistību izpildē būtu radušās labi vadītam un pienācīgi ar sabiedrisko pakalpojumu prasībām atbilstošiem transportlīdzekļiem apgādātam uzņēmumam, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu par šo saistību izpildi (ceturtais Altmark kritērijs). |
| --- | --- |

4)

ja uzņēmums, kam ir jāpilda sabiedrisko pakalpojumu saistības, netiek izvēlēts saskaņā ar publiskā iepirkuma procedūru, kuras rezultātā būtu iespēja izvēlēties pretendentu, kas spēj sniegt minētos pakalpojumus par sabiedrībai viszemāko cenu, tad vajadzīgās kompensācijas līmenis jānosaka, pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kuras šo saistību izpildē būtu radušās labi vadītam un pienācīgi ar sabiedrisko pakalpojumu prasībām atbilstošiem transportlīdzekļiem apgādātam uzņēmumam, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu par šo saistību izpildi (ceturtais Altmark kritērijs).

Altmark

| (302) | Komisija to, kā tā piemēro Altmark kritērijus, precizēja savā paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (“VTNP paziņojums”) (98). |
| --- | --- |

(302)

Komisija to, kā tā piemēro Altmark kritērijus, precizēja savā paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (“VTNP paziņojums”) (98).

Altmark

98

| (303) | Ņemot vērā, ka Altmark kritērijiem jābūt izpildītiem kumulatīvi, gadījumā, ja nebūs ievērots kaut viens no šiem kritērijiem, Komisija secinās, ka novērtējamais pasākums sniedz ekonomisku priekšrocību saņēmējam. Komisija vispirms novērtēs Altmark 4. kritērija ievērošanu. |
| --- | --- |

(303)

Ņemot vērā, ka Altmark kritērijiem jābūt izpildītiem kumulatīvi, gadījumā, ja nebūs ievērots kaut viens no šiem kritērijiem, Komisija secinās, ka novērtējamais pasākums sniedz ekonomisku priekšrocību saņēmējam. Komisija vispirms novērtēs Altmark 4. kritērija ievērošanu.

Altmark

Altmark

| (304) | Ceturtais Altmark kritērijs nosaka, ka kompensācijai, lai to nekvalificētu par valsts atbalstu, ir jābūt ierobežotai līdz nepieciešamajam minimumam. Šo kritēriju uzskata par izpildītu, ja sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas saņēmējs ir izraudzīts konkursa procedūrā, kas ļauj atlasīt pretendentu, kurš spēj nodrošināt pakalpojumus par sabiedrībai viszemāko cenu, vai, ja tādas nav, ja kompensācija ir aprēķināta, atsaucoties uz efektīva uzņēmuma izmaksām. |
| --- | --- |

(304)

Ceturtais Altmark kritērijs nosaka, ka kompensācijai, lai to nekvalificētu par valsts atbalstu, ir jābūt ierobežotai līdz nepieciešamajam minimumam. Šo kritēriju uzskata par izpildītu, ja sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas saņēmējs ir izraudzīts konkursa procedūrā, kas ļauj atlasīt pretendentu, kurš spēj nodrošināt pakalpojumus par sabiedrībai viszemāko cenu, vai, ja tādas nav, ja kompensācija ir aprēķināta, atsaucoties uz efektīva uzņēmuma izmaksām.

Altmark

| (305) | Nevienai sākotnējās konvencijas pagarināšanai laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijamTirrenia netika izvēlēts publiskā konkursa procedūrā. Itālijas valsts vienkārši pagarināja jau spēkā esošo sistēmu, tādējādi sniedzot tiesības iepriekš noteiktajam operatoram turpināt saņemt kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi. |
| --- | --- |

(305)

Nevienai sākotnējās konvencijas pagarināšanai laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijamTirrenia netika izvēlēts publiskā konkursa procedūrā. Itālijas valsts vienkārši pagarināja jau spēkā esošo sistēmu, tādējādi sniedzot tiesības iepriekš noteiktajam operatoram turpināt saņemt kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi.

Tirrenia

| (306) | Turklāt Itālijas iestādes nav sniegušas Komisijai nekādu norādi par to, ka kompensācijas līmenis ir noteikts, pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kuras šo saistību izpildē būtu radušās labi vadītam un pienācīgi ar sabiedrisko pakalpojumu prasībām atbilstošiem transportlīdzekļiem apgādātam uzņēmumam, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu par šo saistību izpildi. Itālija ir tikai argumentējusi, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija Tirrenia ievērojami samazinājās no 2010. gada pēc tam, kad tika ieviesta ar 2009. gada likumu noteiktā maksimālā kompensācijas summa (sk. 25. apsvērumu). Tomēr Itālija nav pierādījusi, ka izmaksas, kas radās Tirrenia tā sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildē, bija atbilstošas izmaksām, kādas rastos tipiskam, labi vadītam un pienācīgi ar sabiedrisko pakalpojumu prasībām atbilstošiem transportlīdzekļiem apgādātam uzņēmumam. |
| --- | --- |

(306)

Turklāt Itālijas iestādes nav sniegušas Komisijai nekādu norādi par to, ka kompensācijas līmenis ir noteikts, pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kuras šo saistību izpildē būtu radušās labi vadītam un pienācīgi ar sabiedrisko pakalpojumu prasībām atbilstošiem transportlīdzekļiem apgādātam uzņēmumam, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu par šo saistību izpildi. Itālija ir tikai argumentējusi, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija Tirrenia ievērojami samazinājās no 2010. gada pēc tam, kad tika ieviesta ar 2009. gada likumu noteiktā maksimālā kompensācijas summa (sk. 25. apsvērumu). Tomēr Itālija nav pierādījusi, ka izmaksas, kas radās Tirrenia tā sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildē, bija atbilstošas izmaksām, kādas rastos tipiskam, labi vadītam un pienācīgi ar sabiedrisko pakalpojumu prasībām atbilstošiem transportlīdzekļiem apgādātam uzņēmumam.

Tirrenia

Tirrenia

| (307) | Tāpēc Komisija secina, ka ceturtais Altmark kritērijs šajā gadījumā nav izpildīts. |
| --- | --- |

(307)

Tāpēc Komisija secina, ka ceturtais Altmark kritērijs šajā gadījumā nav izpildīts.

Altmark

| (308) | Ņemot vērā, ka šajā gadījumā attiecīgie četri Altmark kritēriji nav kumulatīvi ievēroti, Komisija secina, ka kompensācija par pakalpojumu sniegšanu jūras maršrutos atbilstoši sākotnējās konvencijas pagarinājumiem nodrošināja Tirrenia ekonomisku priekšrocību. |
| --- | --- |

(308)

Ņemot vērā, ka šajā gadījumā attiecīgie četri Altmark kritēriji nav kumulatīvi ievēroti, Komisija secina, ka kompensācija par pakalpojumu sniegšanu jūras maršrutos atbilstoši sākotnējās konvencijas pagarinājumiem nodrošināja Tirrenia ekonomisku priekšrocību.

Altmark

Tirrenia

| (309) | Attiecībā uz pietauvošanās prioritāti Komisija vispirms atgādina, ka Itālijas konkurences iestāde AGCM vismaz divos gadījumos ir uzskatījusi, ka šim pasākumam ir ekonomiska vērtība (sk. 265. apsvērumu). Tomēr Tirrenia nemaksā nekādu maksu par pietauvošanās prioritāti (sk. 190. apsvērumu). Turklāt Komisija atzīmē, ka pietauvošanās prioritāte – vismaz teorētiski – var samazināt operatora izmaksas (jo, piemēram, garantēta pietauvošanās var saīsināt gaidīšanas laiku ostās un tādējādi samazinās arī degvielas izmaksas) vai palielināt tā ieņēmumus (jo, piemēram, pasažieriem ir lielāks pieprasījums pēc noteiktiem laikiem). Patiesi, ciktāl pietauvošanās prioritāte nodrošina ātrāku piestāšanas ostā procedūru, prāmju pakalpojumu lietotāji var dot priekšroku prāmja operatoram, kas gūst labumu no šā pasākuma. Pat ja šī ietekme īstenotos tikai ierobežotos apstākļos vai būtu salīdzinoši neliela, pietauvošanās prioritāte tik un tā varētu radīt ekonomisku priekšrocību Tirrenia. |
| --- | --- |

(309)

Attiecībā uz pietauvošanās prioritāti Komisija vispirms atgādina, ka Itālijas konkurences iestāde AGCM vismaz divos gadījumos ir uzskatījusi, ka šim pasākumam ir ekonomiska vērtība (sk. 265. apsvērumu). Tomēr Tirrenia nemaksā nekādu maksu par pietauvošanās prioritāti (sk. 190. apsvērumu). Turklāt Komisija atzīmē, ka pietauvošanās prioritāte – vismaz teorētiski – var samazināt operatora izmaksas (jo, piemēram, garantēta pietauvošanās var saīsināt gaidīšanas laiku ostās un tādējādi samazinās arī degvielas izmaksas) vai palielināt tā ieņēmumus (jo, piemēram, pasažieriem ir lielāks pieprasījums pēc noteiktiem laikiem). Patiesi, ciktāl pietauvošanās prioritāte nodrošina ātrāku piestāšanas ostā procedūru, prāmju pakalpojumu lietotāji var dot priekšroku prāmja operatoram, kas gūst labumu no šā pasākuma. Pat ja šī ietekme īstenotos tikai ierobežotos apstākļos vai būtu salīdzinoši neliela, pietauvošanās prioritāte tik un tā varētu radīt ekonomisku priekšrocību Tirrenia.

AGCM

Tirrenia

Tirrenia

7.1.1.4.   Ietekme uz konkurenci un tirdzniecību

Ietekme uz konkurenci un tirdzniecību

| (310) | Ja dalībvalsts piešķirtais atbalsts pastiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Savienības tirdzniecībā, uzskatāms, ka šos uzņēmumus ir ietekmējis atbalsts (99). Pietiek ar to, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kas ir atvērti konkurencei (100). |
| --- | --- |

(310)

Ja dalībvalsts piešķirtais atbalsts pastiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Savienības tirdzniecībā, uzskatāms, ka šos uzņēmumus ir ietekmējis atbalsts (99). Pietiek ar to, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kas ir atvērti konkurencei (100).

99

100

| (311) | Šajā gadījumā atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem, kas sniedz jūras transporta pakalpojumus Savienībā, jo īpaši kopš stājās spēkā Padomes Regula (EEK) Nr. 4055/86 (101) un Jūras kabotāžas regula, ar kurām liberalizē attiecīgi starptautiskā jūras transporta tirgu un jūras kabotāžas tirgu. Fakts, ka dažos maršrutos Tirrenia tolaik bija vienīgais operators, nenozīmē, ka citi (starptautiski) operatori nevarēja būt ieinteresēti piedāvāt līdzīgus jūras transporta pakalpojumus. Tāpēc kompensācija par pakalpojumu sniegšanu jūras maršrutos atbilstoši sākotnējās konvencijas pagarinājumam var ietekmēt tirdzniecību Savienībā un izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. To pašu iemeslu dēļ minētais secinājums ir attiecināms arī uz pietauvošanās prioritāti. |
| --- | --- |

(311)

Šajā gadījumā atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem, kas sniedz jūras transporta pakalpojumus Savienībā, jo īpaši kopš stājās spēkā Padomes Regula (EEK) Nr. 4055/86 (101) un Jūras kabotāžas regula, ar kurām liberalizē attiecīgi starptautiskā jūras transporta tirgu un jūras kabotāžas tirgu. Fakts, ka dažos maršrutos Tirrenia tolaik bija vienīgais operators, nenozīmē, ka citi (starptautiski) operatori nevarēja būt ieinteresēti piedāvāt līdzīgus jūras transporta pakalpojumus. Tāpēc kompensācija par pakalpojumu sniegšanu jūras maršrutos atbilstoši sākotnējās konvencijas pagarinājumam var ietekmēt tirdzniecību Savienībā un izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. To pašu iemeslu dēļ minētais secinājums ir attiecināms arī uz pietauvošanās prioritāti.

101

Tirrenia

7.1.1.5.   Secinājums

Secinājums

| (312) | Tā kā ir izpildīti visi LESD 107. panta 1. punktā noteiktie kritēriji, Komisija secina, ka gan sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, kas izmaksāta, pamatojoties uz secīgiem sākotnējās konvencijas pagarinājumiem, gan pietauvošanās prioritāte attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu maršrutiem ir valsts atbalsts Tirrenia. |
| --- | --- |

(312)

Tā kā ir izpildīti visi LESD 107. panta 1. punktā noteiktie kritēriji, Komisija secina, ka gan sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, kas izmaksāta, pamatojoties uz secīgiem sākotnējās konvencijas pagarinājumiem, gan pietauvošanās prioritāte attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu maršrutiem ir valsts atbalsts Tirrenia.

Tirrenia

7.1.1.6.   Jauns vai pastāvošs atbalsts

Jauns vai pastāvošs atbalsts

| (313) | Kā paskaidrots iepriekš (sk. 201. apsvērumu), Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, uzskata, ka gadījumā, ja sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, kas piešķirta Tirrenia līdz 2008. gada beigām, klasificētu par pastāvošu atbalstu, pamatojoties uz Jūras kabotāžas regulas 4. panta 3. punktu, šāda klasifikācija būtu attiecināma arī uz kompensāciju, kas izmaksāta, pamatojoties uz sākotnējās konvencijas pagarinājumu. |
| --- | --- |

(313)

Kā paskaidrots iepriekš (sk. 201. apsvērumu), Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, uzskata, ka gadījumā, ja sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, kas piešķirta Tirrenia līdz 2008. gada beigām, klasificētu par pastāvošu atbalstu, pamatojoties uz Jūras kabotāžas regulas 4. panta 3. punktu, šāda klasifikācija būtu attiecināma arī uz kompensāciju, kas izmaksāta, pamatojoties uz sākotnējās konvencijas pagarinājumu.

Tirrenia

Tirrenia

| (314) | Komisija vispirms atzīmē, ka kompensācija, kas piešķirta Tirrenia par jūras sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi līdz 2008. gada beigām, netiks novērtēta šajā lēmumā. Minētā kompensācija, kā arī tas, vai to var klasificēt par pastāvošu atbalstu, tiks novērtēts atsevišķā Komisijas lēmumā (102). |
| --- | --- |

(314)

Komisija vispirms atzīmē, ka kompensācija, kas piešķirta Tirrenia par jūras sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi līdz 2008. gada beigām, netiks novērtēta šajā lēmumā. Minētā kompensācija, kā arī tas, vai to var klasificēt par pastāvošu atbalstu, tiks novērtēts atsevišķā Komisijas lēmumā (102).

Tirrenia

102

| (315) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 1. panta c) punktu jauns atbalsts ir “jebkurš atbalsts, t. i., atbalsta shēmas un individuāls atbalsts, kas nav pastāvošs atbalsts, tostarp pastāvoša atbalsta grozījumi.” Turklāt LESD 108. panta 3. punktā ir noteikts, ka plāni piešķirt vai mainīt atbalstu ir jādara zināmi Komisijai laikus un ka tos nedrīkst īstenot, kamēr šī procedūra nav beigusies ar galīgo lēmumu (103). Saskaņā ar Eiropas tiesu nostāju (104) Komisija uzskata, ka ar tādas atbalsta shēmas vai individuāla atbalsta termiņa grozīšanu, kam ir bijis skaidri noteikts beigu datums (t. i., 2008. gada 31. decembris), ir pietiekami, lai attiecīgo atbalstu uzskatītu par jaunu atbalstu neatkarīgi no tā, vai ir mainītas citas attiecīgā pasākuma iezīmes. |
| --- | --- |

(315)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 1. panta c) punktu jauns atbalsts ir “jebkurš atbalsts, t. i., atbalsta shēmas un individuāls atbalsts, kas nav pastāvošs atbalsts, tostarp pastāvoša atbalsta grozījumi.” Turklāt LESD 108. panta 3. punktā ir noteikts, ka plāni piešķirt vai mainīt atbalstu ir jādara zināmi Komisijai laikus un ka tos nedrīkst īstenot, kamēr šī procedūra nav beigusies ar galīgo lēmumu (103). Saskaņā ar Eiropas tiesu nostāju (104) Komisija uzskata, ka ar tādas atbalsta shēmas vai individuāla atbalsta termiņa grozīšanu, kam ir bijis skaidri noteikts beigu datums (t. i., 2008. gada 31. decembris), ir pietiekami, lai attiecīgo atbalstu uzskatītu par jaunu atbalstu neatkarīgi no tā, vai ir mainītas citas attiecīgā pasākuma iezīmes.

103

104

| (316) | Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka neatkarīgi no tā, vai kompensācija, kas piešķirta Tirrenia līdz 2008. gada beigām, būtu klasificējama par pastāvošu atbalstu, sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, kas izmaksāta, pamatojoties uz secīgiem sākotnējās konvencijas pagarinājumiem, būtu jāuzskata par jaunu atbalstu, un Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, argumenti tādējādi būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(316)

Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka neatkarīgi no tā, vai kompensācija, kas piešķirta Tirrenia līdz 2008. gada beigām, būtu klasificējama par pastāvošu atbalstu, sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, kas izmaksāta, pamatojoties uz secīgiem sākotnējās konvencijas pagarinājumiem, būtu jāuzskata par jaunu atbalstu, un Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, argumenti tādējādi būtu jānoraida.

Tirrenia

Tirrenia

| (317) | Komisija atzīmē, ka ne Itālijas iestādes, ne Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, nav argumentējuši, ka pietauvošanās prioritāte ir pastāvošs atbalsts. Tāpēc Komisija šo pasākumu novērtēs kā jaunu atbalstu. |
| --- | --- |

(317)

Komisija atzīmē, ka ne Itālijas iestādes, ne Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, nav argumentējuši, ka pietauvošanās prioritāte ir pastāvošs atbalsts. Tāpēc Komisija šo pasākumu novērtēs kā jaunu atbalstu.

Tirrenia

7.1.2.   Tirrenia glābšanas atbalsta nelikumīga pagarināšana

Tirrenia glābšanas atbalsta nelikumīga pagarināšana

| (318) | Komisija 2010. gada lēmuma 34.–40. apsvērumā jau ir noteikusi, ka paziņotais glābšanas atbalsta pasākums bija valsts atbalsts Tirrenia LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(318)

Komisija 2010. gada lēmuma 34.–40. apsvērumā jau ir noteikusi, ka paziņotais glābšanas atbalsta pasākums bija valsts atbalsts Tirrenia LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

Tirrenia

| (319) | Komisija 2010. gada lēmumā paziņoto Tirrenia glābšanas atbalstu atzina par saderīgu ar iekšējo tirgu. Saskaņā ar 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm Itālija apņēmās sešu mēnešu laikā paziņot Komisijai vai nu pārstrukturēšanas (vai likvidācijas) plānu, vai pierādījumu, ka aizdevums ir atmaksāts pilnā apmērā un/vai ka garantija ir izbeigta. |
| --- | --- |

(319)

Komisija 2010. gada lēmumā paziņoto Tirrenia glābšanas atbalstu atzina par saderīgu ar iekšējo tirgu. Saskaņā ar 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm Itālija apņēmās sešu mēnešu laikā paziņot Komisijai vai nu pārstrukturēšanas (vai likvidācijas) plānu, vai pierādījumu, ka aizdevums ir atmaksāts pilnā apmērā un/vai ka garantija ir izbeigta.

Tirrenia

| (320) | Garantētā aizdevuma pirmā daļa Tirrenia tika izmaksāta 2011. gada 28. februārī, un tādējādi minētais 6 mēnešu termiņš beidzās 2011. gada 28. augustā. |
| --- | --- |

(320)

Garantētā aizdevuma pirmā daļa Tirrenia tika izmaksāta 2011. gada 28. februārī, un tādējādi minētais 6 mēnešu termiņš beidzās 2011. gada 28. augustā.

Tirrenia

| (321) | Itālija neiesniedza Komisijai pārstrukturēšanas (vai likvidācijas) plānu līdz minētajam datumam. Pirms noteiktā 6 mēnešu termiņa beigām, t. i., 2011. gada 11. jūlijā, tika pieprasīta garantija, un no šā datuma Tirrenia kļuva par valsts parādnieku. Summa, ko Tirrenia bija parādā garantijas pieprasīšanas rezultātā, galu galā tika atmaksāta valstij 2012. gada 18. septembrī. Līdz minētajam datumam Tirrenia turpināja gūt labumu no glābšanas atbalsta pasākuma. |
| --- | --- |

(321)

Itālija neiesniedza Komisijai pārstrukturēšanas (vai likvidācijas) plānu līdz minētajam datumam. Pirms noteiktā 6 mēnešu termiņa beigām, t. i., 2011. gada 11. jūlijā, tika pieprasīta garantija, un no šā datuma Tirrenia kļuva par valsts parādnieku. Summa, ko Tirrenia bija parādā garantijas pieprasīšanas rezultātā, galu galā tika atmaksāta valstij 2012. gada 18. septembrī. Līdz minētajam datumam Tirrenia turpināja gūt labumu no glābšanas atbalsta pasākuma.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

| (322) | Itālijas iestādes nav ne argumentējušas, ne pierādījušas, ka glābšanas atbalsta pagarināšana vairs nebija valsts atbalsts. Tās ir tikai iesniegušas argumentus (sk. 4.2. iedaļu) par to, kādēļ pasākums bija saderīgs pat pēc 6 mēnešu termiņa beigām. |
| --- | --- |

(322)

Itālijas iestādes nav ne argumentējušas, ne pierādījušas, ka glābšanas atbalsta pagarināšana vairs nebija valsts atbalsts. Tās ir tikai iesniegušas argumentus (sk. 4.2. iedaļu) par to, kādēļ pasākums bija saderīgs pat pēc 6 mēnešu termiņa beigām.

| (323) | Tāpēc Komisija uzskata, ka arī glābšanas atbalsta pagarināšana, pārsniedzot 6 mēnešu termiņu, t. i., no 2011. gada 28. augusta līdz 2012. gada 18. septembrim, ir valsts atbalsts Tirrenia LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(323)

Tāpēc Komisija uzskata, ka arī glābšanas atbalsta pagarināšana, pārsniedzot 6 mēnešu termiņu, t. i., no 2011. gada 28. augusta līdz 2012. gada 18. septembrim, ir valsts atbalsts Tirrenia LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

Tirrenia

7.1.3.   Jaunās konvencijas apvienojumā ar Tirrenia darbības filiāli piešķiršana CIN, ieskaitot atlikto CIN pirkuma cenas daļas samaksu

Jaunās konvencijas apvienojumā ar Tirrenia darbības filiāli piešķiršana CIN, ieskaitot atlikto CIN pirkuma cenas daļas samaksu

| (324) | Lai izdarītu secinājumu par to, vai jaunās konvencijas piešķiršana apvienojumā ar Tirrenia darbības filiāli, ieskaitot atlikto pirkuma cenas daļas samaksu, rada priekšrocību CIN LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, Komisijai jānovērtē Altmark kritēriju ievērošana (sk. 299. apsvērumu). |
| --- | --- |

(324)

Lai izdarītu secinājumu par to, vai jaunās konvencijas piešķiršana apvienojumā ar Tirrenia darbības filiāli, ieskaitot atlikto pirkuma cenas daļas samaksu, rada priekšrocību CIN LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, Komisijai jānovērtē Altmark kritēriju ievērošana (sk. 299. apsvērumu).

Tirrenia

CIN

Altmark

7.1.3.1.   Pirmais Altmark kritērijs

Pirmais Altmark

| (325) | Komisija atgādina, ka Savienības tiesību aktos nav vienotas un precīzas tāda pakalpojuma definīcijas, kas var būt VTNP, vai nu pirmā Altmark kritērija nozīmē, vai LESD 106. panta 2. punkta nozīmē. VTNP paziņojuma 46. punktā ir šāds formulējums:

  “Tā kā nav izstrādāti konkrēti Savienības noteikumi par to, kad pakalpojums ir vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums, dalībvalstīm ir plaša rīcības brīvība, attiecīgo pakalpojumu definējot par VTNP un pakalpojuma sniedzējam piešķirot kompensāciju. Komisijas kompetence šajā saistībā aprobežojas tikai ar pārbaudīšanu, vai attiecīgā dalībvalsts ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu, konkrēto pakalpojumu definējot par VTNP, un izvērtējot valsts atbalstā iesaistīto kompensāciju. Ja ir īpaši Savienības noteikumi, tie attiecināmi uz dalībvalstu rīcības brīvību, neskarot Komisijas pienākumu izvērtēt, vai VTNP ir pareizi definēts valsts atbalsta kontroles nolūkā.” |
| --- | --- |

(325)

Komisija atgādina, ka Savienības tiesību aktos nav vienotas un precīzas tāda pakalpojuma definīcijas, kas var būt VTNP, vai nu pirmā Altmark kritērija nozīmē, vai LESD 106. panta 2. punkta nozīmē. VTNP paziņojuma 46. punktā ir šāds formulējums:

Altmark

“Tā kā nav izstrādāti konkrēti Savienības noteikumi par to, kad pakalpojums ir vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums, dalībvalstīm ir plaša rīcības brīvība, attiecīgo pakalpojumu definējot par VTNP un pakalpojuma sniedzējam piešķirot kompensāciju. Komisijas kompetence šajā saistībā aprobežojas tikai ar pārbaudīšanu, vai attiecīgā dalībvalsts ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu, konkrēto pakalpojumu definējot par VTNP, un izvērtējot valsts atbalstā iesaistīto kompensāciju. Ja ir īpaši Savienības noteikumi, tie attiecināmi uz dalībvalstu rīcības brīvību, neskarot Komisijas pienākumu izvērtēt, vai VTNP ir pareizi definēts valsts atbalsta kontroles nolūkā.”

| (326) | Tāpēc valsts iestādēm ir tiesības uzskatīt, ka daži pakalpojumi ir vispārējās interesēs un ir jāsniedz, īstenojot pakalpojumu sniegšanas saistības, lai nodrošinātu, ka sabiedrības intereses tiek aizsargātas, ja tirgus spēki nav pietiekami, lai garantētu, ka pakalpojumi tiek sniegti vajadzīgajā līmenī vai atbilstīgi nosacījumiem. |
| --- | --- |

(326)

Tāpēc valsts iestādēm ir tiesības uzskatīt, ka daži pakalpojumi ir vispārējās interesēs un ir jāsniedz, īstenojot pakalpojumu sniegšanas saistības, lai nodrošinātu, ka sabiedrības intereses tiek aizsargātas, ja tirgus spēki nav pietiekami, lai garantētu, ka pakalpojumi tiek sniegti vajadzīgajā līmenī vai atbilstīgi nosacījumiem.

| (327) | Jūras kabotāžas jomā sīki izstrādāti Savienības noteikumi, kas reglamentē pakalpojumu sniegšanas saistības, ir noteikti Jūras kabotāžas regulā un – lai pārbaudītu iespējamo valsts atbalstu jūras transporta uzņēmumiem – Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu jūras transportam (“Jūras pamatnostādnes”) (105). |
| --- | --- |

(327)

Jūras kabotāžas jomā sīki izstrādāti Savienības noteikumi, kas reglamentē pakalpojumu sniegšanas saistības, ir noteikti Jūras kabotāžas regulā un – lai pārbaudītu iespējamo valsts atbalstu jūras transporta uzņēmumiem – Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu jūras transportam (“Jūras pamatnostādnes”) (105).

105

| (328) | Jūras kabotāžas regulas 4. panta 1. punktā paredzēts:

  “Dalībvalsts var noslēgt valsts pasūtījuma [sabiedrisko pakalpojumu] līgumus ar kuģošanas sabiedrībām vai uzlikt valsts pasūtījuma nodrošināšanas pienākumu kā nosacījumu kabotāžas pakalpojumu sniegšanai tām kuģošanas sabiedrībām, kuras piedalās regulāros reisos uz salām, no salām un starp salām.
  Ja dalībvalsts noslēdz valsts pasūtījuma līgumus vai uzliek valsts pasūtījuma nodrošināšanas pienākumu [sabiedrisko pakalpojumu saistības], to dara, nediskriminējot nevienu Kopienas kuģu īpašnieku.” |
| --- | --- |

(328)

Jūras kabotāžas regulas 4. panta 1. punktā paredzēts:

“Dalībvalsts var noslēgt valsts pasūtījuma [sabiedrisko pakalpojumu] līgumus ar kuģošanas sabiedrībām vai uzlikt valsts pasūtījuma nodrošināšanas pienākumu kā nosacījumu kabotāžas pakalpojumu sniegšanai tām kuģošanas sabiedrībām, kuras piedalās regulāros reisos uz salām, no salām un starp salām.

Ja dalībvalsts noslēdz valsts pasūtījuma līgumus vai uzliek valsts pasūtījuma nodrošināšanas pienākumu [sabiedrisko pakalpojumu saistības], to dara, nediskriminējot nevienu Kopienas kuģu īpašnieku.”

| (329) | Jūras kabotāžas regulas 2. panta 3. punktā ir noteikts, ka valsts pasūtījuma līgums jo īpaši var attiekties uz:






  — | pārvadājumu pakalpojumiem, kas atbilst noteiktiem nepārtrauktības, sistemātiskuma, pārvadājumu jaudas un kvalitātes standartiem, |
| --- | --- | --- |

(329)

Jūras kabotāžas regulas 2. panta 3. punktā ir noteikts, ka valsts pasūtījuma līgums jo īpaši var attiekties uz:

—

pārvadājumu pakalpojumiem, kas atbilst noteiktiem nepārtrauktības, sistemātiskuma, pārvadājumu jaudas un kvalitātes standartiem,

| — | papildu pārvadājumu pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

papildu pārvadājumu pakalpojumiem,

| — | pakalpojumiem par konkrētām likmēm, uz kuriem attiecas specifiski nosacījumi, jo īpaši attiecībā uz atsevišķām pasažieru kategorijām vai atsevišķiem maršrutiem, |
| --- | --- |

—

pakalpojumiem par konkrētām likmēm, uz kuriem attiecas specifiski nosacījumi, jo īpaši attiecībā uz atsevišķām pasažieru kategorijām vai atsevišķiem maršrutiem,

| — | pakalpojumu pielāgojumu faktiskām prasībām. |
| --- | --- |

—

pakalpojumu pielāgojumu faktiskām prasībām.

| (330) | Saskaņā ar Jūras pamatnostādņu 9. iedaļu “sabiedrisko pakalpojumu saistības var noteikt vai sabiedrisko pakalpojumu līgumus (SPK) var noslēgt par pakalpojumiem, kas norādīti Regulas (EEK) Nr. 3577/92 4. pantā”, t. i., regulāriem pakalpojumiem uz, no un starp salām. |
| --- | --- |

(330)

Saskaņā ar Jūras pamatnostādņu 9. iedaļu “sabiedrisko pakalpojumu saistības var noteikt vai sabiedrisko pakalpojumu līgumus (SPK) var noslēgt par pakalpojumiem, kas norādīti Regulas (EEK) Nr. 3577/92 4. pantā”, t. i., regulāriem pakalpojumiem uz, no un starp salām.

| (331) | No iedibinātās judikatūras izriet, ka pakalpojumu sniegšanas saistības var noteikt tikai tad, ja to var pamatot ar vajadzību nodrošināt atbilstošus regulārus jūras transporta pakalpojumus, ko nevar nodrošināt tikai tirgus spēki (106). Paziņojumā par Jūras kabotāžas regulas interpretāciju (107) ir apstiprināts: “Noteikt maršrutus, kuru apkalpošanai ir vajadzīgas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ir dalībvalstu (vajadzības gadījumā arī reģionālo un vietējo iestāžu), nevis kuģu īpašnieku uzdevums. Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiecībā uz regulāriem salu kabotāžas pārvadājumiem jo īpaši var paredzēt tajos gadījumos, kad tirgus nenodrošina atbilstošus pakalpojumus.” Turklāt Jūras kabotāžas regulas 2. panta 4. punktā sabiedrisko pakalpojumu saistības [regulā definētas kā “valsts pasūtījuma nodrošināšanas pienākumi”] ir definētas kā saistības, ko “attiecīgais kuģu īpašnieks neuzņemtos vai neuzņemtos tādā pašā apjomā vai ar tādiem pašiem nosacījumiem, ja viņš ņemtu vērā savas komerciālās intereses.” |
| --- | --- |

(331)

No iedibinātās judikatūras izriet, ka pakalpojumu sniegšanas saistības var noteikt tikai tad, ja to var pamatot ar vajadzību nodrošināt atbilstošus regulārus jūras transporta pakalpojumus, ko nevar nodrošināt tikai tirgus spēki (106). Paziņojumā par Jūras kabotāžas regulas interpretāciju (107) ir apstiprināts: “Noteikt maršrutus, kuru apkalpošanai ir vajadzīgas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ir dalībvalstu (vajadzības gadījumā arī reģionālo un vietējo iestāžu), nevis kuģu īpašnieku uzdevums. Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiecībā uz regulāriem salu kabotāžas pārvadājumiem jo īpaši var paredzēt tajos gadījumos, kad tirgus nenodrošina atbilstošus pakalpojumus.” Turklāt Jūras kabotāžas regulas 2. panta 4. punktā sabiedrisko pakalpojumu saistības [regulā definētas kā “valsts pasūtījuma nodrošināšanas pienākumi”] ir definētas kā saistības, ko “attiecīgais kuģu īpašnieks neuzņemtos vai neuzņemtos tādā pašā apjomā vai ar tādiem pašiem nosacījumiem, ja viņš ņemtu vērā savas komerciālās intereses.”

106

107

| (332) | Saskaņā ar judikatūru (108), lai pārbaudītu, vai pastāv reāla vajadzība pēc sabiedriskiem pakalpojumiem un vai pakalpojums bija nepieciešams un samērīgs, un attiecīgi – vai ir izpildīts pirmais Altmark kritērijs, Komisija novērtēs:






  1) | vai pastāvēja lietotāju pieprasījums; |
| --- | --- | --- |

(332)

Saskaņā ar judikatūru (108), lai pārbaudītu, vai pastāv reāla vajadzība pēc sabiedriskiem pakalpojumiem un vai pakalpojums bija nepieciešams un samērīgs, un attiecīgi – vai ir izpildīts pirmais Altmark kritērijs, Komisija novērtēs:

108

Altmark

1)

vai pastāvēja lietotāju pieprasījums;

lietotāju pieprasījums

| 2) | vai tirgus dalībnieki nevarēja apmierināt pieprasījumu bez publisku iestāžu uzlikta pienākuma (tirgus nepilnības esība); |
| --- | --- |

2)

vai tirgus dalībnieki nevarēja apmierināt pieprasījumu bez publisku iestāžu uzlikta pienākuma (tirgus nepilnības esība);

tirgus nepilnības esība

| 3) | vai ar sabiedrisko pakalpojumu vienkāršu izmantošanu nebija nepietiekami, lai novērstu attiecīgo tirgus nepilnību (vismazāk kaitējošā pieeja). |
| --- | --- |

3)

vai ar sabiedrisko pakalpojumu vienkāršu izmantošanu nebija nepietiekami, lai novērstu attiecīgo tirgus nepilnību (vismazāk kaitējošā pieeja).

vismazāk kaitējošā pieeja

1)   Lietotāju pieprasījums

Lietotāju pieprasījums

| (333) | Šajā gadījumā CIN bija uzticēta jauktu pakalpojumu sniegšana un visu kravu pārvadājumu pakalpojumu sniegšana 12 līnijās, kas norādītas 3. tabulā. Sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas uzliktas CIN, attiecas uz jūras transporta savienojumiem, kuros sniedzami pakalpojumi, to kuģu veidu un jaudu, kas piešķirti attiecīgajiem jūras maršrutiem, kuros sniedz pakalpojumus, rezerves kuģa pieejamību, lai nodrošinātu pakalpojuma nepārtrauktību, un maksimālajām maksām, ko iekasē no pakalpojuma lietotājiem (attiecīgi salu iedzīvotājiem un citiem pasažieriem) katrā no attiecīgajiem maršrutiem. |
| --- | --- |

(333)

Šajā gadījumā CIN bija uzticēta jauktu pakalpojumu sniegšana un visu kravu pārvadājumu pakalpojumu sniegšana 12 līnijās, kas norādītas 3. tabulā. Sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas uzliktas CIN, attiecas uz jūras transporta savienojumiem, kuros sniedzami pakalpojumi, to kuģu veidu un jaudu, kas piešķirti attiecīgajiem jūras maršrutiem, kuros sniedz pakalpojumus, rezerves kuģa pieejamību, lai nodrošinātu pakalpojuma nepārtrauktību, un maksimālajām maksām, ko iekasē no pakalpojuma lietotājiem (attiecīgi salu iedzīvotājiem un citiem pasažieriem) katrā no attiecīgajiem maršrutiem.

CIN

CIN

| (334) | Kā aprakstīts 152. apsvērumā, Itālija ir uzlikusi sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas noteiktas jaunajā konvencijā, galvenokārt, lai i) nodrošinātu teritoriālo nepārtrauktību starp kontinentālo daļu un salām un ii) veicinātu attiecīgo salu ekonomisko attīstību, sniedzot regulārus un uzticamus jūras transporta pakalpojumus. Komisija uzskata, ka tie patiešām var būt leģitīmi sabiedrības interešu mērķi. |
| --- | --- |

(334)

Kā aprakstīts 152. apsvērumā, Itālija ir uzlikusi sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas noteiktas jaunajā konvencijā, galvenokārt, lai i) nodrošinātu teritoriālo nepārtrauktību starp kontinentālo daļu un salām un ii) veicinātu attiecīgo salu ekonomisko attīstību, sniedzot regulārus un uzticamus jūras transporta pakalpojumus. Komisija uzskata, ka tie patiešām var būt leģitīmi sabiedrības interešu mērķi.

| (335) | Attiecībā uz maršrutiem, kuros sniedz tikai kravu pārvadājumu pakalpojumus, Komisija atgādina, ka Vispārējā tiesa jau ir noteikusi (109), ka, lai pakalpojumu varētu atzīt par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu, tam nav obligāti jābūt universālam pakalpojumam burtiskā nozīmē. Faktiski universālā pakalpojuma jēdziens nav saistīts ar to, ka attiecīgajam pakalpojumam ir jāatbilst vajadzībai, kas kopīga visiem iedzīvotājiem, vai tas ir jāsniedz visā teritorijā (110); tam drīzāk ir jākalpo visas sabiedrības interesēm. Turklāt Komisija uzskata, ka Kopienas tiesību akti neliedz dalībvalstīm, tām īstenojot to rīcības brīvību, uzskatīt noteiktus jūras frakts pakalpojumus uz attālām teritorijām un no tām par VTNP, ja vien ir ievēroti Jūras kabotāžas regulā noteiktie principi. Tomēr Komisija ir paudusi šaubas par to, vai pakalpojumu sniegšanu maršrutos, kuros sniedz tikai kravu pārvadājumu pakalpojumus, var uzskatīt par tādu, kuras mērķis ir apmierināt vispārējas ekonomiskas intereses Savienības tiesību aktu nozīmē. |
| --- | --- |

(335)

Attiecībā uz maršrutiem, kuros sniedz tikai kravu pārvadājumu pakalpojumus, Komisija atgādina, ka Vispārējā tiesa jau ir noteikusi (109), ka, lai pakalpojumu varētu atzīt par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu, tam nav obligāti jābūt universālam pakalpojumam burtiskā nozīmē. Faktiski universālā pakalpojuma jēdziens nav saistīts ar to, ka attiecīgajam pakalpojumam ir jāatbilst vajadzībai, kas kopīga visiem iedzīvotājiem, vai tas ir jāsniedz visā teritorijā (110); tam drīzāk ir jākalpo visas sabiedrības interesēm. Turklāt Komisija uzskata, ka Kopienas tiesību akti neliedz dalībvalstīm, tām īstenojot to rīcības brīvību, uzskatīt noteiktus jūras frakts pakalpojumus uz attālām teritorijām un no tām par VTNP, ja vien ir ievēroti Jūras kabotāžas regulā noteiktie principi. Tomēr Komisija ir paudusi šaubas par to, vai pakalpojumu sniegšanu maršrutos, kuros sniedz tikai kravu pārvadājumu pakalpojumus, var uzskatīt par tādu, kuras mērķis ir apmierināt vispārējas ekonomiskas intereses Savienības tiesību aktu nozīmē.

109

110

| (336) | Itālijas iestādes ir paskaidrojušas, ka novērtējamie jūras kravas pārvadājumu savienojumi ir nepieciešami, lai apgādātu Sicīlijas un Sardīnijas salas ar visu veidu precēm. Turklāt šo kravas pārvadājumu pakalpojumu regulārais biežums visu gadu nodrošina, ka arī klusajā sezonā, kad pieprasījums no tūristiem ir mazāks, šo salu iedzīvotāji un uzņēmumi joprojām tiek pienācīgi apgādāti ar visu nepieciešamo. Turklāt šie pakalpojumi arī veicina abu salu ekonomisko attīstību, transportējot preces uz kontinentālo daļu un no tās. Tādējādi Sardīnijas vai Sicīlijas uzņēmumiem ir iespēja pārdot to produktus kontinentālajā daļā. Itālija uzskata, ka pakalpojumi, kuros pārvadā tikai kravas, ir nepieciešami papildus jauktajiem pakalpojumiem, kas arī ir daļa no sabiedrisko pakalpojumu līguma (111). Turklāt Itālijas iestādes argumentē, ka pakalpojumus, kuros pārvadā tikai kravas, nevar aizstāt ar gaisa kravu pārvadājumu pakalpojumiem. Šajā saistībā Komisija atzīmē (112), ka 2012. gadā Katānijas osta apstrādāja aptuveni 2,7 miljonus tonnu kravu, savukārt Katānijas, Palermo un Trapāni lidostas kopā apstrādāja tikai 10309 tonnas kravu. Līdzīgi 2012. gadā Kaljāri osta apstrādāja vairāk nekā 12,5 miljonus tonnu kravu, savukārt Algēro, Kaljāri un Olbijas lidostas kopā apstrādāja tikai 4825 tonnas kravu. Minēto iemeslu dēļ Komisija secina, ka arī tikai kravu pārvadājumu pakalpojumi var atbilst leģitīmiem sabiedrības interešu mērķiem. Tāpēc Pan Med apgalvojums (sk. 253. apsvērumu), ka tikai kravu pārvadājumu pakalpojumi maršrutos uz Sicīliju un Sardīniju nevar būt patiesi VTNP, ir jānoraida. |
| --- | --- |

(336)

Itālijas iestādes ir paskaidrojušas, ka novērtējamie jūras kravas pārvadājumu savienojumi ir nepieciešami, lai apgādātu Sicīlijas un Sardīnijas salas ar visu veidu precēm. Turklāt šo kravas pārvadājumu pakalpojumu regulārais biežums visu gadu nodrošina, ka arī klusajā sezonā, kad pieprasījums no tūristiem ir mazāks, šo salu iedzīvotāji un uzņēmumi joprojām tiek pienācīgi apgādāti ar visu nepieciešamo. Turklāt šie pakalpojumi arī veicina abu salu ekonomisko attīstību, transportējot preces uz kontinentālo daļu un no tās. Tādējādi Sardīnijas vai Sicīlijas uzņēmumiem ir iespēja pārdot to produktus kontinentālajā daļā. Itālija uzskata, ka pakalpojumi, kuros pārvadā tikai kravas, ir nepieciešami papildus jauktajiem pakalpojumiem, kas arī ir daļa no sabiedrisko pakalpojumu līguma (111). Turklāt Itālijas iestādes argumentē, ka pakalpojumus, kuros pārvadā tikai kravas, nevar aizstāt ar gaisa kravu pārvadājumu pakalpojumiem. Šajā saistībā Komisija atzīmē (112), ka 2012. gadā Katānijas osta apstrādāja aptuveni 2,7 miljonus tonnu kravu, savukārt Katānijas, Palermo un Trapāni lidostas kopā apstrādāja tikai 10309 tonnas kravu. Līdzīgi 2012. gadā Kaljāri osta apstrādāja vairāk nekā 12,5 miljonus tonnu kravu, savukārt Algēro, Kaljāri un Olbijas lidostas kopā apstrādāja tikai 4825 tonnas kravu. Minēto iemeslu dēļ Komisija secina, ka arī tikai kravu pārvadājumu pakalpojumi var atbilst leģitīmiem sabiedrības interešu mērķiem. Tāpēc Pan Med apgalvojums (sk. 253. apsvērumu), ka tikai kravu pārvadājumu pakalpojumi maršrutos uz Sicīliju un Sardīniju nevar būt patiesi VTNP, ir jānoraida.

111

112

Pan Med

| (337) | Pirms CIN tika uzticēts sniegt pakalpojumus jūras savienojumos, kā definēts jaunajā konvencijā, pakalpojumus šajos maršrutos sniedza Tirrenia (un līdz 2004. gadam (113) dažus sniedza arī Adriatica), pamatojoties uz sākotnējām konvencijām. Patiesi, Komisija atzīmē, ka attiecīgajos maršrutos pakalpojumi tika sniegti – lielākoties nemainīti – daudzus gadus, t. i., vismaz kopš sākotnējās konvencijas stāšanās spēkā. Itālijas iestādes un jo īpaši attiecīgās reģionālās iestādes uzskatīja, ka šie pakalpojumi bija (un turpināja būt) nepieciešami, lai apmierinātu lietotāju pieprasījumu. |
| --- | --- |

(337)

Pirms CIN tika uzticēts sniegt pakalpojumus jūras savienojumos, kā definēts jaunajā konvencijā, pakalpojumus šajos maršrutos sniedza Tirrenia (un līdz 2004. gadam (113) dažus sniedza arī Adriatica), pamatojoties uz sākotnējām konvencijām. Patiesi, Komisija atzīmē, ka attiecīgajos maršrutos pakalpojumi tika sniegti – lielākoties nemainīti – daudzus gadus, t. i., vismaz kopš sākotnējās konvencijas stāšanās spēkā. Itālijas iestādes un jo īpaši attiecīgās reģionālās iestādes uzskatīja, ka šie pakalpojumi bija (un turpināja būt) nepieciešami, lai apmierinātu lietotāju pieprasījumu.

CIN

Tirrenia

113

Adriatica

| (338) | Lai ilustrētu lietotāju patieso pieprasījumu pēc pakalpojumiem, Itālija iesniedza statistikas datus, kas liecina, ka 2010. gadā Tirrenia transportēja kopumā 944 225 pasažierus, 218 779 automobiļus un vairāk nekā 2,7 miljonus lineāro kravas metru 12 sabiedrisko pakalpojumu maršrutos attiecīgajos laikposmos, kurus aptver sabiedrisko pakalpojumu saistības (t. i., izņemot karsto sezonu trīs maršrutos). Šie skaitļi attiecībā uz 2011. gadu bija par nedaudz lielāki. Tas liecina, ka abos gados, pirms CIN tika uzticētas sabiedrisko pakalpojumu saistības, bija ievērojams kopējais pieprasījums pēc jūras transporta pakalpojumiem attiecīgajos maršrutos. |
| --- | --- |

(338)

Lai ilustrētu lietotāju patieso pieprasījumu pēc pakalpojumiem, Itālija iesniedza statistikas datus, kas liecina, ka 2010. gadā Tirrenia transportēja kopumā 944 225 pasažierus, 218 779 automobiļus un vairāk nekā 2,7 miljonus lineāro kravas metru 12 sabiedrisko pakalpojumu maršrutos attiecīgajos laikposmos, kurus aptver sabiedrisko pakalpojumu saistības (t. i., izņemot karsto sezonu trīs maršrutos). Šie skaitļi attiecībā uz 2011. gadu bija par nedaudz lielāki. Tas liecina, ka abos gados, pirms CIN tika uzticētas sabiedrisko pakalpojumu saistības, bija ievērojams kopējais pieprasījums pēc jūras transporta pakalpojumiem attiecīgajos maršrutos.

Tirrenia

CIN

| (339) | Tomēr, lai noteiktu, ka pastāv reāls lietotāju pieprasījums katrā no attiecīgajiem 12 maršrutiem, ir nepieciešams sīkāks novērtējums. Šajā nolūkā Itālija iesniedza statistiku par katru maršrutu par laikposmu no 2007. līdz 2018. gadam. Papildus kopējam pasažieru skaitam vai lineārajiem kravas metriem, kas pārvadāti gada laikā, šī statistika ļauj aprēķināt arī vidējos radītājus par katru kuģa braucienu. Ilustrācijai – 4. tabulā ir norādītas divas šādas metrikas par 2010. un 2018. gadu. Šie skaitļi rāda, ka visus šos gadus katrā kuģa turp un atpakaļ braucienā katrā no sešiem (attiecīgi pieciem 2018. gadā) jauktu pakalpojumu maršrutiem tika pārvadāti vairāki simti pasažieru. Mazākie skaitļi par savienojumu ar Tremiti salām būtu jāskata, ņemot vērā ļoti mazo iedzīvotāju skaitu šajās salās un to lielumu (t. i., mazāk nekā 500 iedzīvotāju un aptuveni 3 kvadrātkilometri). Trijos maršrutos, kuros sniedza pakalpojumus atbilstoši sabiedrisko pakalpojumu režīmam tikai klusajā sezonā, vidējais pasažieru skaits pārsniedz 500 pasažieru vienā turp un atpakaļ braucienā. Tas ilustrē lietotāju pieprasījumu pēc šiem pakalpojumiem klusajā sezonā. Attiecībā uz kravām 2010. gada skaitļi liecina, ka astoņos no 12 maršrutiem (tostarp trijos maršrutos, kuros sniedza tikai kravu pārvadājumu pakalpojumus) kravu apjoms bija ievērojams, pārsniedzot 1 250 lineāros metrus vienā turp un atpakaļ braucienā. 2018. gadā šī robežvērtība tika pārsniegta septiņos no atlikušajiem 10 maršrutiem (ieskaitot abus kravu pārvadājumu maršrutus). Komisija atgādina, ka jebkurā 2010. un 2018. gada skaitļu salīdzinājumā būtu jāņem vērā 2014. gada grozījumu nolīgums (sk. 103. apsvērumu), ar kuru tika atcelti daži maršruti un mainīts pakalpojumu biežums citos maršrutos. Turklāt Komisija norāda, ka tikai kravu pārvadājumu maršrutos CIN pakalpojumu sniegšanai izmantoja lielākus kuģus nekā Tirrenia, kas ļauj pārvadāt lielākus kravu apjomus nekā iepriekš.

  4.tabula


  Lietotāju pieprasījuma statistika par 2010. gadu (pakalpojumi, ko sniedza Tirrenia) un 2018. gadu (pakalpojumi, ko sniedza CIN) | Vidējais pasažieru skaits vienā braucienā  (114) | Vidējais kravas apjoms vienā braucienā  (115) |
| --- | --- | --- | --- |
| Jauktu pakalpojumu maršruti | 2010 | 2018 | 2010 | 2018 |
| Neapole–Palermo (klusajā sezonā) | 606 | 583 | 1 418 | 1 794 |
| Dženova–Portotorresa (klusajā sezonā) | 714 | 678 | 1 381 | 1 380 |
| Dženova–Olbija–Arbataksa | 531 | 704 | 514 | 779 |
| Čivitavekija–Olbija (klusajā sezonā) | 1 094 | 617 | 2 043 | 1 526 |
| Neapole–Kaljāri | 260 | 607 | 1 533 | 1 773 |
| Palermo–Kaljāri | 489 | 998 | 1 489 | 1 284 |
| Trapāni–Kaljāri | 305 | atcelts | 475 | atcelts |
| Čivitavekija–Kaljāri–Arbataksa | 427 | 891 | 847 | 1 051 |
| Termoli–Tremiti salas | 146 | 204 | 65 | 31 |
| | Vidējais pasažieru skaits vienā braucienā | Vidējais kravas apjoms vienā braucienā |
| Kravu pārvadājumu maršruti | 2010 | 2018 | 2010 | 2018 |
| Livorno- Kaljāri | 3 | 2 | 2 046 | 2 925 |
| Neapole–Kaljāri | 3 | atcelts | 1 339 | atcelts |
| Ravenna–Katānija | 14 | 11 | 2 594 | 6 498 |

(339)

Tomēr, lai noteiktu, ka pastāv reāls lietotāju pieprasījums katrā no attiecīgajiem 12 maršrutiem, ir nepieciešams sīkāks novērtējums. Šajā nolūkā Itālija iesniedza statistiku par katru maršrutu par laikposmu no 2007. līdz 2018. gadam. Papildus kopējam pasažieru skaitam vai lineārajiem kravas metriem, kas pārvadāti gada laikā, šī statistika ļauj aprēķināt arī vidējos radītājus par katru kuģa braucienu. Ilustrācijai – 4. tabulā ir norādītas divas šādas metrikas par 2010. un 2018. gadu. Šie skaitļi rāda, ka visus šos gadus katrā kuģa turp un atpakaļ braucienā katrā no sešiem (attiecīgi pieciem 2018. gadā) jauktu pakalpojumu maršrutiem tika pārvadāti vairāki simti pasažieru. Mazākie skaitļi par savienojumu ar Tremiti salām būtu jāskata, ņemot vērā ļoti mazo iedzīvotāju skaitu šajās salās un to lielumu (t. i., mazāk nekā 500 iedzīvotāju un aptuveni 3 kvadrātkilometri). Trijos maršrutos, kuros sniedza pakalpojumus atbilstoši sabiedrisko pakalpojumu režīmam tikai klusajā sezonā, vidējais pasažieru skaits pārsniedz 500 pasažieru vienā turp un atpakaļ braucienā. Tas ilustrē lietotāju pieprasījumu pēc šiem pakalpojumiem klusajā sezonā. Attiecībā uz kravām 2010. gada skaitļi liecina, ka astoņos no 12 maršrutiem (tostarp trijos maršrutos, kuros sniedza tikai kravu pārvadājumu pakalpojumus) kravu apjoms bija ievērojams, pārsniedzot 1 250 lineāros metrus vienā turp un atpakaļ braucienā. 2018. gadā šī robežvērtība tika pārsniegta septiņos no atlikušajiem 10 maršrutiem (ieskaitot abus kravu pārvadājumu maršrutus). Komisija atgādina, ka jebkurā 2010. un 2018. gada skaitļu salīdzinājumā būtu jāņem vērā 2014. gada grozījumu nolīgums (sk. 103. apsvērumu), ar kuru tika atcelti daži maršruti un mainīts pakalpojumu biežums citos maršrutos. Turklāt Komisija norāda, ka tikai kravu pārvadājumu maršrutos CIN pakalpojumu sniegšanai izmantoja lielākus kuģus nekā Tirrenia, kas ļauj pārvadāt lielākus kravu apjomus nekā iepriekš.

CIN

Tirrenia

4.tabula

4.tabula

Lietotāju pieprasījuma statistika par 2010. gadu (pakalpojumi, ko sniedza Tirrenia) un 2018. gadu (pakalpojumi, ko sniedza CIN)

Lietotāju pieprasījuma statistika par 2010. gadu (pakalpojumi, ko sniedza Tirrenia

CIN

Vidējais pasažieru skaits vienā braucienā  (114)

114

Vidējais kravas apjoms vienā braucienā  (115)

115

Jauktu pakalpojumu maršruti

2010

2018

2010

2018

Neapole–Palermo (klusajā sezonā)

606

583

1 418

1 794

Dženova–Portotorresa (klusajā sezonā)

714

678

1 381

1 380

Dženova–Olbija–Arbataksa

531

704

514

779

Čivitavekija–Olbija (klusajā sezonā)

1 094

617

2 043

1 526

Neapole–Kaljāri

260

607

1 533

1 773

Palermo–Kaljāri

489

998

1 489

1 284

Trapāni–Kaljāri

305

atcelts

475

atcelts

Čivitavekija–Kaljāri–Arbataksa

427

891

847

1 051

Termoli–Tremiti salas

146

204

65

31

Vidējais pasažieru skaits vienā braucienā

Vidējais kravas apjoms vienā braucienā

Kravu pārvadājumu maršruti

2010

2018

2010

2018

Livorno- Kaljāri

3

2

2 046

2 925

Neapole–Kaljāri

3

atcelts

1 339

atcelts

Ravenna–Katānija

14

11

2 594

6 498

| (340) | Lai vēl pārliecinošāk pierādītu, ka lietotāju pieprasījums joprojām pastāvēja, kad CIN sāka sniegt pakalpojumus, pamatojoties uz jauno konvenciju, Itālija arī iesniedza apkopotu statistiku par laikposmu līdz 2018. gada beigām. Skaitļi 5. tabulā liecina, ka, sākot no 2013., respektīvi, 2014. gada, CIN transportēja vairāk pasažieru, automobiļu un kravu nekā Tirrenia 2010., respektīvi, 2011. gadā (sk. 338. apsvērumu). Tas apliecina, ka lietotāju pieprasījums joprojām pastāvēja un pat ievērojami palielinājās, kopš CIN sāka sniegt sabiedriskos pakalpojumus. Visbeidzot, individuālu maršrutu statistikas analīze par katru gadu līdz 2018. gada beigām nesniedza nekādas norādes, ka lietotāju pieprasījums konkrētos maršrutos būtu zudis. Ilustrācijai – 4. tabulā ir ietverta individuālu maršrutu statistika par 2018. gadu. Lakonisma apsvērumu dēļ Komisija nenorāda skaitļus par pārējiem gadiem, kuros CIN sniedza pakalpojumus.

  5.tabula


  Statistika par 2012.–2018. gadu (jaukti un kravas pārvadājumu maršruti, kuros sabiedriskos pakalpojumus sniedza CIN) | Pārvadāto pasažieru skaits | Pārvadāto automobiļu skaits | Pārvadātās kravas (lineārajos metros) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012. gads (jūlijs–decembris) | 473 614 | 118 322 | 1 132 682 |
| 2013. gads | 952 323 | 236 329 | 2 764 507 |
| 2014. gads | 1 026 140 | 261 201 | 3 039 598 |
| 2015. gads | 1 112 603 | 285 853 | 3 696 237 |
| 2016. gads | 1 256 403 | 313 555 | 3 312 393 |
| 2017. gads | 1 160 782 | 279 827 | 3 604 775 |
| 2018. gads | 1 071 931 | 251 300 | 3 607 283 |

(340)

Lai vēl pārliecinošāk pierādītu, ka lietotāju pieprasījums joprojām pastāvēja, kad CIN sāka sniegt pakalpojumus, pamatojoties uz jauno konvenciju, Itālija arī iesniedza apkopotu statistiku par laikposmu līdz 2018. gada beigām. Skaitļi 5. tabulā liecina, ka, sākot no 2013., respektīvi, 2014. gada, CIN transportēja vairāk pasažieru, automobiļu un kravu nekā Tirrenia 2010., respektīvi, 2011. gadā (sk. 338. apsvērumu). Tas apliecina, ka lietotāju pieprasījums joprojām pastāvēja un pat ievērojami palielinājās, kopš CIN sāka sniegt sabiedriskos pakalpojumus. Visbeidzot, individuālu maršrutu statistikas analīze par katru gadu līdz 2018. gada beigām nesniedza nekādas norādes, ka lietotāju pieprasījums konkrētos maršrutos būtu zudis. Ilustrācijai – 4. tabulā ir ietverta individuālu maršrutu statistika par 2018. gadu. Lakonisma apsvērumu dēļ Komisija nenorāda skaitļus par pārējiem gadiem, kuros CIN sniedza pakalpojumus.

CIN

CIN

Tirrenia

CIN

CIN

5.tabula

5.tabula

Statistika par 2012.–2018. gadu (jaukti un kravas pārvadājumu maršruti, kuros sabiedriskos pakalpojumus sniedza CIN)

Statistika par 2012.–2018. gadu (jaukti un kravas pārvadājumu maršruti, kuros sabiedriskos pakalpojumus sniedza CIN

Pārvadāto pasažieru skaits

Pārvadāto automobiļu skaits

Pārvadātās kravas (lineārajos metros)

2012. gads (jūlijs–decembris)

473 614

118 322

1 132 682

2013. gads

952 323

236 329

2 764 507

2014. gads

1 026 140

261 201

3 039 598

2015. gads

1 112 603

285 853

3 696 237

2016. gads

1 256 403

313 555

3 312 393

2017. gads

1 160 782

279 827

3 604 775

2018. gads

1 071 931

251 300

3 607 283

| (341) | Komisija uzskata, ka iepriekš norādītā statistika (338.–340. apsvērums) skaidri pierāda, ka pastāv reāls pieprasījums pēc pasažieru un kravu pārvadājumu pakalpojumiem katrā no 12 attiecīgajiem sabiedrisko pakalpojumu maršrutiem. Tāpēc var secināt, ka, sniedzot šos pakalpojumus, tiek ņemtas vērā reālas sabiedrības vajadzības un apmierināts reāls lietotāju pieprasījums. |
| --- | --- |

(341)

Komisija uzskata, ka iepriekš norādītā statistika (338.–340. apsvērums) skaidri pierāda, ka pastāv reāls pieprasījums pēc pasažieru un kravu pārvadājumu pakalpojumiem katrā no 12 attiecīgajiem sabiedrisko pakalpojumu maršrutiem. Tāpēc var secināt, ka, sniedzot šos pakalpojumus, tiek ņemtas vērā reālas sabiedrības vajadzības un apmierināts reāls lietotāju pieprasījums.

2)   Tirgus nepilnību pastāvēšana

Tirgus nepilnību pastāvēšana

| (342) | Saskaņā ar VTNP paziņojuma 48. punktu “nebūtu lietderīgi noteikt īpašu sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas pienākumu darbībai, ko uzņēmumi, kas darbojas normālos tirgus apstākļos, jau sniedz vai var sniegt apmierinošā līmenī un ievērojot valsts noteiktus, sabiedrības interesēm atbilstošus nosacījumus (attiecībā uz cenu, objektīviem kvalitātes raksturlielumiem, nepārtrauktību un piekļuvi attiecīgajam pakalpojumam)” (116). Tāpēc Komisijai ir jāizvērtē, vai attiecīgais pakalpojums būtu nepietiekams, ja tā sniegšanu atstātu vienīgi tirgus spēku ziņā, ņemot vērā sabiedrisko pakalpojumu saistības, ko dalībvalsts noteica atbilstoši jaunajai konvencijai. Šajā ziņā VTNP paziņojuma 48. punktā ir noteikts, ka “Komisijas vērtējums aprobežojas ar to, ka tiek pārbaudīts, vai attiecīgā dalībvalsts ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu.” |
| --- | --- |

(342)

Saskaņā ar VTNP paziņojuma 48. punktu “nebūtu lietderīgi noteikt īpašu sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas pienākumu darbībai, ko uzņēmumi, kas darbojas normālos tirgus apstākļos, jau sniedz vai var sniegt apmierinošā līmenī un ievērojot valsts noteiktus, sabiedrības interesēm atbilstošus nosacījumus (attiecībā uz cenu, objektīviem kvalitātes raksturlielumiem, nepārtrauktību un piekļuvi attiecīgajam pakalpojumam)” (116). Tāpēc Komisijai ir jāizvērtē, vai attiecīgais pakalpojums būtu nepietiekams, ja tā sniegšanu atstātu vienīgi tirgus spēku ziņā, ņemot vērā sabiedrisko pakalpojumu saistības, ko dalībvalsts noteica atbilstoši jaunajai konvencijai. Šajā ziņā VTNP paziņojuma 48. punktā ir noteikts, ka “Komisijas vērtējums aprobežojas ar to, ka tiek pārbaudīts, vai attiecīgā dalībvalsts ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu.”

116

| (343) | Komisija atzīmē, ka laikposmā līdz jaunās konvencijas parakstīšanai ar CIN citi operatori piedāvāja prāmju pakalpojumus dažos maršrutos, ievērojot jauno konvenciju, lai gan ne vienmēr visu gadu un ar vienādu biežumu. Ņemot vērā konkurences situāciju, kāda pastāvēja līdz pilnvarojumam 2012. gada 18. jūlijā (kā aprakstīts 34. apsvērumā), un no ieinteresētajām personām saņemtās piezīmes (sk. 5. iedaļu), Komisija par katru no attiecīgajiem maršrutiem novērtēs, vai citu operatoru sniegtie pakalpojumi bija līdzvērtīgi tiem, kuri CIN ir jāsniedz saskaņā ar jauno konvenciju. |
| --- | --- |

(343)

Komisija atzīmē, ka laikposmā līdz jaunās konvencijas parakstīšanai ar CIN citi operatori piedāvāja prāmju pakalpojumus dažos maršrutos, ievērojot jauno konvenciju, lai gan ne vienmēr visu gadu un ar vienādu biežumu. Ņemot vērā konkurences situāciju, kāda pastāvēja līdz pilnvarojumam 2012. gada 18. jūlijā (kā aprakstīts 34. apsvērumā), un no ieinteresētajām personām saņemtās piezīmes (sk. 5. iedaļu), Komisija par katru no attiecīgajiem maršrutiem novērtēs, vai citu operatoru sniegtie pakalpojumi bija līdzvērtīgi tiem, kuri CIN ir jāsniedz saskaņā ar jauno konvenciju.

CIN

CIN

| (344) | Lai gan jaunā konvencija uzliek īpašas sabiedrisko pakalpojumu saistības iekasējamo tarifu ziņā (ieskaitot samazinātus tarifus salu iedzīvotājiem), Itālija nav pamatojusi publisko pakalpojumu nepieciešamību, argumentējot, ka CIN ir jāsaglabā tarifi attiecīgajos maršrutos zemākā līmenī nekā tarifi, ko iekasē pārējie operatori. Tāpēc Komisija nav veikusi to tarifu salīdzinošu analīzi, kurus iekasē visi operatori attiecīgajos maršrutos. Izmeklēšanas gaitā Itālija apgalvoja, ka, ciktāl operatori sniedz prāmju pakalpojumus maršrutos, kuros CIN sniedz pakalpojumus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu, šajos konkurējošajos pakalpojumos netiek pilnībā ievērotas sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas noteiktas ar jauno konvenciju. Konkrētāk, tie attiecas nepārtrauktības un nodrošinātā biežuma ziņā, vērtējot gada griezumā, tie nav līdzvērtīgi (ostu vai pakalpojumu veida ziņā, piemēram, tikai kravu pārvadājumu pakalpojumi jauktu pakalpojumu vietā) vai netiek sniegti tādā pašā kvalitātē. Tāpēc Komisija koncentrēsies uz iespējamām atšķirībām nepārtrauktības, regularitātes, jaudas un kvalitātes ziņā (sk. 329. apsvērumu). |
| --- | --- |

(344)

Lai gan jaunā konvencija uzliek īpašas sabiedrisko pakalpojumu saistības iekasējamo tarifu ziņā (ieskaitot samazinātus tarifus salu iedzīvotājiem), Itālija nav pamatojusi publisko pakalpojumu nepieciešamību, argumentējot, ka CIN ir jāsaglabā tarifi attiecīgajos maršrutos zemākā līmenī nekā tarifi, ko iekasē pārējie operatori. Tāpēc Komisija nav veikusi to tarifu salīdzinošu analīzi, kurus iekasē visi operatori attiecīgajos maršrutos. Izmeklēšanas gaitā Itālija apgalvoja, ka, ciktāl operatori sniedz prāmju pakalpojumus maršrutos, kuros CIN sniedz pakalpojumus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu, šajos konkurējošajos pakalpojumos netiek pilnībā ievērotas sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas noteiktas ar jauno konvenciju. Konkrētāk, tie attiecas nepārtrauktības un nodrošinātā biežuma ziņā, vērtējot gada griezumā, tie nav līdzvērtīgi (ostu vai pakalpojumu veida ziņā, piemēram, tikai kravu pārvadājumu pakalpojumi jauktu pakalpojumu vietā) vai netiek sniegti tādā pašā kvalitātē. Tāpēc Komisija koncentrēsies uz iespējamām atšķirībām nepārtrauktības, regularitātes, jaudas un kvalitātes ziņā (sk. 329. apsvērumu).

CIN

CIN

| (345) | Komisija vispirms atzīmē, ka līdz CIN pilnvarojumam neviens cits operators nesniedza jauktus pakalpojumus piecos no deviņiem jauktu pakalpojumu maršrutiem, uz kuriem attiecas jaunā konvencija. Jo īpaši jāmin šādi maršruti:






  — | Čivitavekija–Kaljāri–Arbataksa. Tirrenia bija vienīgais operators, kas piedāvāja jauktus ikdienas pakalpojumus šajā maršrutā. Komisija nedz saņēma, nedz guva pierādījumus par Pan Med apgalvojumu (sk. 87. zemsvītras piezīmi), ka Moby sniedza iknedēļas pakalpojumus savienojumā starp Čivitavekiju un Kaljāri. Pat ja Moby patiešām būtu aktīvi darbojies šajā maršrutā (kā tas nebija), tad tā piedāvājums nebūtu bijis pietiekams, lai apmierinātu vajadzību pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem attiecībā uz regularitāti (t. i., iknedēļas savienojums nav tas pats, kas ikdienas savienojums), un neatbilstu prasībai nodrošināt savienojumu ar Arbataksu. Tāpēc Komisija secina, ka Itālija nepieļāva acīmredzamu kļūdu, uzskatot, ka pastāvēja tirgus nepilnība šajā jaukto pakalpojumu maršrutā, |
| --- | --- | --- |

(345)

Komisija vispirms atzīmē, ka līdz CIN pilnvarojumam neviens cits operators nesniedza jauktus pakalpojumus piecos no deviņiem jauktu pakalpojumu maršrutiem, uz kuriem attiecas jaunā konvencija. Jo īpaši jāmin šādi maršruti:

CIN

—

Čivitavekija–Kaljāri–Arbataksa. Tirrenia bija vienīgais operators, kas piedāvāja jauktus ikdienas pakalpojumus šajā maršrutā. Komisija nedz saņēma, nedz guva pierādījumus par Pan Med apgalvojumu (sk. 87. zemsvītras piezīmi), ka Moby sniedza iknedēļas pakalpojumus savienojumā starp Čivitavekiju un Kaljāri. Pat ja Moby patiešām būtu aktīvi darbojies šajā maršrutā (kā tas nebija), tad tā piedāvājums nebūtu bijis pietiekams, lai apmierinātu vajadzību pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem attiecībā uz regularitāti (t. i., iknedēļas savienojums nav tas pats, kas ikdienas savienojums), un neatbilstu prasībai nodrošināt savienojumu ar Arbataksu. Tāpēc Komisija secina, ka Itālija nepieļāva acīmredzamu kļūdu, uzskatot, ka pastāvēja tirgus nepilnība šajā jaukto pakalpojumu maršrutā,

Čivitavekija–Kaljāri–Arbataksa

Tirrenia

Pan Med

Moby

Moby

| — | Neapole–Kaljāri. Tirrenia bija vienīgais operators, kas piedāvāja jauktus pakalpojumus šajā maršrutā. Savā atbildē uz 2012. gada lēmumu (sk. 87. zemsvītras piezīmi) Pan Med norādīja, ka Grimaldi sniedza kravu pārvadājumu pakalpojumus savienojumā starp Salerno un Kaljāri. Tomēr Komisija atzīmē, ka neatkarīgi no iespējamām citām atšķirībām salīdzinājumā ar konkrētajām prasībām, kas piemērojamas CIN saskaņā ar jauno konvenciju, tikai ar kravas pārvadājumu pakalpojumiem nevar apmierināt vajadzību pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem attiecībā uz pasažieriem un automobiļiem. Tāpēc Itālija nepieļāva acīmredzamu kļūdu, uzskatot, ka pastāvēja tirgus nepilnība šajā jaukto pakalpojumu maršrutā, |
| --- | --- |

—

Neapole–Kaljāri. Tirrenia bija vienīgais operators, kas piedāvāja jauktus pakalpojumus šajā maršrutā. Savā atbildē uz 2012. gada lēmumu (sk. 87. zemsvītras piezīmi) Pan Med norādīja, ka Grimaldi sniedza kravu pārvadājumu pakalpojumus savienojumā starp Salerno un Kaljāri. Tomēr Komisija atzīmē, ka neatkarīgi no iespējamām citām atšķirībām salīdzinājumā ar konkrētajām prasībām, kas piemērojamas CIN saskaņā ar jauno konvenciju, tikai ar kravas pārvadājumu pakalpojumiem nevar apmierināt vajadzību pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem attiecībā uz pasažieriem un automobiļiem. Tāpēc Itālija nepieļāva acīmredzamu kļūdu, uzskatot, ka pastāvēja tirgus nepilnība šajā jaukto pakalpojumu maršrutā,

Neapole–Kaljāri

Tirrenia

Pan Med

Grimaldi

CIN

| — | Palermo–Kaljāri. Tirrenia bija vienīgais operators, kas piedāvāja jauktus pakalpojumus šajā maršrutā. Savā atbildē uz 2012. gada lēmumu (sk. 87. zemsvītras piezīmi) Pan Med norādīja, ka Grimaldi sniedza kravu pārvadājumu pakalpojumus savienojumā starp šīm ostām. Tomēr Komisija atzīmē, ka neatkarīgi no iespējamām citām atšķirībām salīdzinājumā ar konkrētajām prasībām, kas piemērojamas CIN saskaņā ar jauno konvenciju, tikai ar kravas pārvadājumu pakalpojumiem nevar apmierināt vajadzību pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem attiecībā uz pasažieriem un automobiļiem. Tāpēc Itālija nepieļāva acīmredzamu kļūdu, uzskatot, ka pastāvēja tirgus nepilnība šajā jaukto pakalpojumu maršrutā, |
| --- | --- |

—

Palermo–Kaljāri. Tirrenia bija vienīgais operators, kas piedāvāja jauktus pakalpojumus šajā maršrutā. Savā atbildē uz 2012. gada lēmumu (sk. 87. zemsvītras piezīmi) Pan Med norādīja, ka Grimaldi sniedza kravu pārvadājumu pakalpojumus savienojumā starp šīm ostām. Tomēr Komisija atzīmē, ka neatkarīgi no iespējamām citām atšķirībām salīdzinājumā ar konkrētajām prasībām, kas piemērojamas CIN saskaņā ar jauno konvenciju, tikai ar kravas pārvadājumu pakalpojumiem nevar apmierināt vajadzību pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem attiecībā uz pasažieriem un automobiļiem. Tāpēc Itālija nepieļāva acīmredzamu kļūdu, uzskatot, ka pastāvēja tirgus nepilnība šajā jaukto pakalpojumu maršrutā,

Palermo–Kaljāri

Tirrenia

Pan Med

Grimaldi

CIN

| — | Trapāni–Kaljāri. Tirrenia bija vienīgais operators, kas piedāvāja jauktus pakalpojumus šajā maršrutā. Savā atbildē uz 2012. gada lēmumu (sk. 87. zemsvītras piezīmi) Pan Med norādīja, ka Grimaldi sniedza kravu pārvadājumu pakalpojumus savienojumā starp šīm ostām. Tomēr Komisija atzīmē, ka neatkarīgi no iespējamām citām atšķirībām salīdzinājumā ar konkrētajām prasībām, kas piemērojamas CIN saskaņā ar jauno konvenciju, tikai ar kravas pārvadājumu pakalpojumiem nevar apmierināt vajadzību pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem attiecībā uz pasažieriem un automobiļiem. Tāpēc Itālija nepieļāva acīmredzamu kļūdu, uzskatot, ka pastāvēja tirgus nepilnība šajā jaukto pakalpojumu maršrutā, |
| --- | --- |

—

Trapāni–Kaljāri. Tirrenia bija vienīgais operators, kas piedāvāja jauktus pakalpojumus šajā maršrutā. Savā atbildē uz 2012. gada lēmumu (sk. 87. zemsvītras piezīmi) Pan Med norādīja, ka Grimaldi sniedza kravu pārvadājumu pakalpojumus savienojumā starp šīm ostām. Tomēr Komisija atzīmē, ka neatkarīgi no iespējamām citām atšķirībām salīdzinājumā ar konkrētajām prasībām, kas piemērojamas CIN saskaņā ar jauno konvenciju, tikai ar kravas pārvadājumu pakalpojumiem nevar apmierināt vajadzību pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem attiecībā uz pasažieriem un automobiļiem. Tāpēc Itālija nepieļāva acīmredzamu kļūdu, uzskatot, ka pastāvēja tirgus nepilnība šajā jaukto pakalpojumu maršrutā,

Trapāni–Kaljāri

Tirrenia

Pan Med

Grimaldi

CIN

| — | Termoli–Tremiti salas. Tirrenia bija vienīgais operators šajā maršrutā. Tāpēc Komisija secina, ka Itālija nepieļāva acīmredzamu kļūdu, uzskatot, ka pastāvēja tirgus nepilnība šajā jaukto pakalpojumu maršrutā. |
| --- | --- |

—

Termoli–Tremiti salas. Tirrenia bija vienīgais operators šajā maršrutā. Tāpēc Komisija secina, ka Itālija nepieļāva acīmredzamu kļūdu, uzskatot, ka pastāvēja tirgus nepilnība šajā jaukto pakalpojumu maršrutā.

Termoli–Tremiti salas

Tirrenia

| (346) | Pārējos četros jauktu pakalpojumu maršrutos, uz kuriem attiecās jaunā konvencija, papildus Tirrenia arī citi operatori sniedza jauktus pakalpojumus. Tomēr Komisija uzskata, ka Itālija nepieļāva acīmredzamu kļūdu, uzskatot, ka pastāvēja tirgus nepilnība šajos četros maršrutos. Konkrētāk, pakalpojumi, ko sniedz pārējie operatori, pilnībā neapmierina vajadzību pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem, ko Itālija bija noteikusi jaunajā konvencijā, tālāk izklāstīto iemeslu dēļ.






  — | Dženova–Portotorresa. Vienīgais operators, kas sniedza pakalpojumus šajā maršrutā visu gadu attiecīgajā laikposmā, proti, Grandi Navi Veloci (sk. 266. un 267. apsvērumu), garantēja tikai 3 izbraukšanas nedēļā klusajā sezonā. Tomēr jaunā konvencija nosaka, ka CIN ir jānodrošina ikdienas pakalpojums (ar izbraukšanu vakarā) no abām ostām. Tāpēc Grandi Navi Veloci piedāvājums nebija pietiekams, lai apmierinātu vajadzību pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem attiecībā uz regularitāti klusajā sezonā. Komisija atgādina, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija CIN tiek piešķirta tikai par pakalpojumu sniegšanu šajā maršrutā klusajā sezonā, t. i., kad rodas tirgus nepilnība. Tāpēc Pan Med atsauci (sk. 253. apsvērumu) uz Grandi Navi Veloci klātbūtni šajā maršrutā nevar pieņemt kā pierādījumu tam, ka tirgus piedāvājums bija pietiekams, lai apmierinātu vajadzības pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem. |
| --- | --- | --- |

(346)

Pārējos četros jauktu pakalpojumu maršrutos, uz kuriem attiecās jaunā konvencija, papildus Tirrenia arī citi operatori sniedza jauktus pakalpojumus. Tomēr Komisija uzskata, ka Itālija nepieļāva acīmredzamu kļūdu, uzskatot, ka pastāvēja tirgus nepilnība šajos četros maršrutos. Konkrētāk, pakalpojumi, ko sniedz pārējie operatori, pilnībā neapmierina vajadzību pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem, ko Itālija bija noteikusi jaunajā konvencijā, tālāk izklāstīto iemeslu dēļ.

Tirrenia

—

Dženova–Portotorresa. Vienīgais operators, kas sniedza pakalpojumus šajā maršrutā visu gadu attiecīgajā laikposmā, proti, Grandi Navi Veloci (sk. 266. un 267. apsvērumu), garantēja tikai 3 izbraukšanas nedēļā klusajā sezonā. Tomēr jaunā konvencija nosaka, ka CIN ir jānodrošina ikdienas pakalpojums (ar izbraukšanu vakarā) no abām ostām. Tāpēc Grandi Navi Veloci piedāvājums nebija pietiekams, lai apmierinātu vajadzību pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem attiecībā uz regularitāti klusajā sezonā. Komisija atgādina, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija CIN tiek piešķirta tikai par pakalpojumu sniegšanu šajā maršrutā klusajā sezonā, t. i., kad rodas tirgus nepilnība. Tāpēc Pan Med atsauci (sk. 253. apsvērumu) uz Grandi Navi Veloci klātbūtni šajā maršrutā nevar pieņemt kā pierādījumu tam, ka tirgus piedāvājums bija pietiekams, lai apmierinātu vajadzības pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem.

Dženova–Portotorresa

Grandi Navi Veloci

CIN

Grandi Navi Veloci

CIN

Pan Med

Grandi Navi Veloci

| — | Čivitavekija–Olbija. Vienīgais operators, kas sniedza pakalpojumus šajā maršrutā visu gadu, vismaz daļā attiecīgā laikposma, proti, SNAV, 2008. gadā garantēja tikai 3 izbraukšanas nedēļā klusajā sezonā. Tomēr jaunā konvencija nosaka, ka CIN ir jānodrošina ikdienas pakalpojums (ar izbraukšanu vakarā) no abām ostām klusajā sezonā. Lai gan SNAV, šķiet, bija palielinājis savu pakalpojumu biežumu klusajā sezonā, tas pārtrauca pakalpojumu sniegšanu šajā maršrutā pēc 2011. gada maija, un tā pēctecis Grandi Navi Veloci nolēma turpināt šā pakalpojuma sniegšanu tikai karstajā sezonā. Tāpēc SNAV piedāvājums un dažu citu operatoru klātbūtne karstajā sezonā (sk. 34. apsvērumu) bija nepietiekami, lai apmierinātu vajadzību pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem attiecībā uz pakalpojumu regularitāti un nepārtrauktību klusajā sezonā. Grimaldi atsauce (sk. 274. apsvērumu) uz Moby klātbūtni šajā maršrutā nevar mainīt šo secinājumu, jo Moby sniedza pakalpojumus tikai karstajā sezonā. Komisija atgādina, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija CIN tiek piešķirta tikai par pakalpojumu sniegšanu šajā maršrutā klusajā sezonā, t. i., kad rodas tirgus nepilnība. |
| --- | --- |

—

Čivitavekija–Olbija. Vienīgais operators, kas sniedza pakalpojumus šajā maršrutā visu gadu, vismaz daļā attiecīgā laikposma, proti, SNAV, 2008. gadā garantēja tikai 3 izbraukšanas nedēļā klusajā sezonā. Tomēr jaunā konvencija nosaka, ka CIN ir jānodrošina ikdienas pakalpojums (ar izbraukšanu vakarā) no abām ostām klusajā sezonā. Lai gan SNAV, šķiet, bija palielinājis savu pakalpojumu biežumu klusajā sezonā, tas pārtrauca pakalpojumu sniegšanu šajā maršrutā pēc 2011. gada maija, un tā pēctecis Grandi Navi Veloci nolēma turpināt šā pakalpojuma sniegšanu tikai karstajā sezonā. Tāpēc SNAV piedāvājums un dažu citu operatoru klātbūtne karstajā sezonā (sk. 34. apsvērumu) bija nepietiekami, lai apmierinātu vajadzību pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem attiecībā uz pakalpojumu regularitāti un nepārtrauktību klusajā sezonā. Grimaldi atsauce (sk. 274. apsvērumu) uz Moby klātbūtni šajā maršrutā nevar mainīt šo secinājumu, jo Moby sniedza pakalpojumus tikai karstajā sezonā. Komisija atgādina, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija CIN tiek piešķirta tikai par pakalpojumu sniegšanu šajā maršrutā klusajā sezonā, t. i., kad rodas tirgus nepilnība.

Čivitavekija–Olbija

SNAV

CIN

SNAV

Grandi Navi Veloci

SNAV

Grimaldi

Moby

Moby

CIN

| — | Neapole–Palermo. Vienīgais operators, kas sniedza pakalpojumus šajā maršrutā visu gadu attiecīgajā laikposmā, proti, SNAV (dažus gadus – sadarbojoties ar Grandi Navi Veloci, sk. 266. apsvērumu), nodrošināja ikdienas pakalpojumus ar izbraukšanu vakaros no abām ostām gan karstajā, gan klusajā sezonā. Principā šis biežums atbilst tam, kāds vajadzīgs saskaņā ar jauno konvenciju. Tomēr Itālijas iestāžu iesniegtie dati liecina par ievērojamu atšķirību starp nepārtrauktību, ko nodrošināja SNAV un tālaika sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs Tirrenia. Proti, laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam SNAV atcēla 76 braucienus šajā maršrutā, savukārt Tirrenia atcēla tikai 19 braucienus (t. i., četras reizes mazāk). Turklāt no šiem 76 atceltajiem SNAV braucieniem 19 tika atcelti valsts svētku dienu dēļ un atlikušie 57 – nelabvēlīgu laikapstākļu dēļ. Lai gan izbraukšanas laiks bija gandrīz vienāds, Tirrenia nelabvēlīgu laikapstākļu dēļ atcēla tikai piecus braucienus (jeb vienpadsmit reizes mazāk nekā SNAV). Pārējie Tirrenia atceltie braucieni tika atcelti force majeure dēļ, t. i., septiņi braucieni tika atcelti darbinieku streika dēļ un vēl septiņi braucieni tika atcelti tehnisku problēmu dēļ. Turklāt Itālija ir argumentējusi, ka SNAV neizpildīja ar jauno konvenciju noteiktās kvalitātes prasības, jo tas pakalpojumu sniegšanai šajos maršrutos izmantoja kuģus, kas ražoti 1973., 1974., 1980. gadā, un tikai viens bija ražots 1989. gadā. Tomēr Tirrenia un vēlāk CIN izmantoja jaunākus kuģus (būvētus no 1999. līdz 2000. gadam). Kad GNV sāka sniegt pakalpojumus šajā maršrutā 2011. gadā (sadarbībā ar SNAV), tas izmantoja kuģus, kas ražoti 1974., 1978. gadā, un divi bija ražoti 1989. gadā (sk. 267. apsvērumu). Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz šiem elementiem, Itālija bija pareizi secinājusi, ka SNAV nevarēja pietiekami nodrošināt pakalpojumu nepārtrauktību, regularitāti un kvalitāti šajā maršrutā, un tāpēc nepieļāva acīmredzamu kļūdu, pakalpojumu sniegšanu šajā maršrutā uzticot CIN. Komisija atgādina, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija CIN tiek piešķirta tikai par pakalpojumu sniegšanu šajā maršrutā klusajā sezonā (kad ir vislielākā nelabvēlīgu laikapstākļu iespējamība) un ka CIN arī sniedz pakalpojumus tikpat bieži karstajā sezonā bez šādas kompensācijas (tomēr joprojām ievērojot tarifu ierobežojumus). Tāpēc Pan Med atsauci (sk. 253. apsvērumu) uz SNAV klātbūtni (kopš 2011. gada – kopā ar Grandi Navi Veloci) šajā maršrutā nevar pieņemt kā pierādījumu tam, ka tirgus piedāvājums bija pietiekams, lai apmierinātu vajadzības pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem nepārtrauktības, regularitātes un kvalitātes ziņā. Visbeidzot, šo secinājumu nevar apšaubīt arī ar Pan Med apgalvojumiem, ka tas plānoja sniegt pakalpojumus maršrutā Gaeta–Termini Imerēze (sk. 260. apsvērumu), kas būtu līdzvērtīgi maršrutā Neapole–Palermo sniegtajiem. Konkrētāk, Pan Med atsaucās uz saviem plāniem, kas bija izklāstīti 2013. gada aprīļa vēstulē, un pierādījumi, ko tas iesniedza, liecina, ka tas tikai veica pasākumus, lai pieprasītu nepieciešamās atļaujas pakalpojumu sniegšanai attiecīgajā maršrutā vairākus mēnešus pēc CIN pilnvarojuma (t. i., 2012. gada jūlijā). Pan Med neapgalvoja, ka tas faktiski sāka pakalpojumu sniegšanu maršrutā Gaeta–Termini Imerēze. Jebkurā gadījumā pilnvarojuma brīdī Itālija nepieļāva acīmredzamu kļūdu, uzskatot, ka pastāv tirgus nepilnība maršrutā Neapole-Palermo, jo Pan Med vēl nebija iesniedzis pieprasījumu par pakalpojumu sniegšanas sākšanu, un arī tāpēc, ka SNAV un Grandi Navi Veloci piedāvājums neapmierināja vajadzības pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem no nepārtrauktības, regularitātes un kvalitātes viedokļa. |
| --- | --- |

—

Neapole–Palermo. Vienīgais operators, kas sniedza pakalpojumus šajā maršrutā visu gadu attiecīgajā laikposmā, proti, SNAV (dažus gadus – sadarbojoties ar Grandi Navi Veloci, sk. 266. apsvērumu), nodrošināja ikdienas pakalpojumus ar izbraukšanu vakaros no abām ostām gan karstajā, gan klusajā sezonā. Principā šis biežums atbilst tam, kāds vajadzīgs saskaņā ar jauno konvenciju. Tomēr Itālijas iestāžu iesniegtie dati liecina par ievērojamu atšķirību starp nepārtrauktību, ko nodrošināja SNAV un tālaika sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs Tirrenia. Proti, laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam SNAV atcēla 76 braucienus šajā maršrutā, savukārt Tirrenia atcēla tikai 19 braucienus (t. i., četras reizes mazāk). Turklāt no šiem 76 atceltajiem SNAV braucieniem 19 tika atcelti valsts svētku dienu dēļ un atlikušie 57 – nelabvēlīgu laikapstākļu dēļ. Lai gan izbraukšanas laiks bija gandrīz vienāds, Tirrenia nelabvēlīgu laikapstākļu dēļ atcēla tikai piecus braucienus (jeb vienpadsmit reizes mazāk nekā SNAV). Pārējie Tirrenia atceltie braucieni tika atcelti force majeure dēļ, t. i., septiņi braucieni tika atcelti darbinieku streika dēļ un vēl septiņi braucieni tika atcelti tehnisku problēmu dēļ. Turklāt Itālija ir argumentējusi, ka SNAV neizpildīja ar jauno konvenciju noteiktās kvalitātes prasības, jo tas pakalpojumu sniegšanai šajos maršrutos izmantoja kuģus, kas ražoti 1973., 1974., 1980. gadā, un tikai viens bija ražots 1989. gadā. Tomēr Tirrenia un vēlāk CIN izmantoja jaunākus kuģus (būvētus no 1999. līdz 2000. gadam). Kad GNV sāka sniegt pakalpojumus šajā maršrutā 2011. gadā (sadarbībā ar SNAV), tas izmantoja kuģus, kas ražoti 1974., 1978. gadā, un divi bija ražoti 1989. gadā (sk. 267. apsvērumu). Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz šiem elementiem, Itālija bija pareizi secinājusi, ka SNAV nevarēja pietiekami nodrošināt pakalpojumu nepārtrauktību, regularitāti un kvalitāti šajā maršrutā, un tāpēc nepieļāva acīmredzamu kļūdu, pakalpojumu sniegšanu šajā maršrutā uzticot CIN. Komisija atgādina, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija CIN tiek piešķirta tikai par pakalpojumu sniegšanu šajā maršrutā klusajā sezonā (kad ir vislielākā nelabvēlīgu laikapstākļu iespējamība) un ka CIN arī sniedz pakalpojumus tikpat bieži karstajā sezonā bez šādas kompensācijas (tomēr joprojām ievērojot tarifu ierobežojumus). Tāpēc Pan Med atsauci (sk. 253. apsvērumu) uz SNAV klātbūtni (kopš 2011. gada – kopā ar Grandi Navi Veloci) šajā maršrutā nevar pieņemt kā pierādījumu tam, ka tirgus piedāvājums bija pietiekams, lai apmierinātu vajadzības pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem nepārtrauktības, regularitātes un kvalitātes ziņā. Visbeidzot, šo secinājumu nevar apšaubīt arī ar Pan Med apgalvojumiem, ka tas plānoja sniegt pakalpojumus maršrutā Gaeta–Termini Imerēze (sk. 260. apsvērumu), kas būtu līdzvērtīgi maršrutā Neapole–Palermo sniegtajiem. Konkrētāk, Pan Med atsaucās uz saviem plāniem, kas bija izklāstīti 2013. gada aprīļa vēstulē, un pierādījumi, ko tas iesniedza, liecina, ka tas tikai veica pasākumus, lai pieprasītu nepieciešamās atļaujas pakalpojumu sniegšanai attiecīgajā maršrutā vairākus mēnešus pēc CIN pilnvarojuma (t. i., 2012. gada jūlijā). Pan Med neapgalvoja, ka tas faktiski sāka pakalpojumu sniegšanu maršrutā Gaeta–Termini Imerēze. Jebkurā gadījumā pilnvarojuma brīdī Itālija nepieļāva acīmredzamu kļūdu, uzskatot, ka pastāv tirgus nepilnība maršrutā Neapole-Palermo, jo Pan Med vēl nebija iesniedzis pieprasījumu par pakalpojumu sniegšanas sākšanu, un arī tāpēc, ka SNAV un Grandi Navi Veloci piedāvājums neapmierināja vajadzības pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem no nepārtrauktības, regularitātes un kvalitātes viedokļa.

Neapole–Palermo

SNAV

Grandi Navi Veloci

SNAV

Tirrenia

SNAV

Tirrenia

SNAV

Tirrenia

SNAV

Tirrenia

force majeure

SNAV

Tirrenia

CIN

GNV

SNAV

SNAV

CIN

CIN

CIN

Pan Med

SNAV

Grandi Navi Veloci

Pan Med

Pan Med

CIN

Pan Med

Pan Med

SNAV

Grandi Navi Veloci

| — | Dženova–Olbija–Arbataksa. Attiecīgajā laikposmā Moby nodrošināja braucienus starp Dženovu un Olbiju tikai daļā gada (vairākumā gadu no marta vidus līdz oktobra vidum). Pan Med apgalvojums, ka Moby sniedza pakalpojumus šajā savienojumā visu gadu (sk. 87. zemsvītras piezīmi), nav pamatots ar pierādījumiem. Tāpēc arī Grimaldi atsauci (sk. 274. apsvērumu) uz Moby klātbūtni šajā maršrutā nevar uzskatīt par pierādījumu tam, ka tirgus nepilnības nebija. Līdzīgi arī GNV (sk. 266. apsvērumu) nodrošināja braucienus tikai starp Dženovu un Olbiju karstajā sezonā. Tomēr jaunā konvencija nosaka, ka CIN ir jānodrošina braucieni starp Dženovu un Olbiju vismaz trīs reizes nedēļā visu gadu. Turklāt jaunā konvencija arī nosaka, ka ir jāsniedz pakalpojumi savienojumā ar Arbataksu (divreiz nedēļā), ko neviens no pārējiem operatoriem nenodrošina. Tāpēc Moby un GNV piedāvājums bija nepietiekams, lai apmierinātu vajadzību pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem, jo īpaši no nepārtrauktības un regularitātes viedokļa. |
| --- | --- |

—

Dženova–Olbija–Arbataksa. Attiecīgajā laikposmā Moby nodrošināja braucienus starp Dženovu un Olbiju tikai daļā gada (vairākumā gadu no marta vidus līdz oktobra vidum). Pan Med apgalvojums, ka Moby sniedza pakalpojumus šajā savienojumā visu gadu (sk. 87. zemsvītras piezīmi), nav pamatots ar pierādījumiem. Tāpēc arī Grimaldi atsauci (sk. 274. apsvērumu) uz Moby klātbūtni šajā maršrutā nevar uzskatīt par pierādījumu tam, ka tirgus nepilnības nebija. Līdzīgi arī GNV (sk. 266. apsvērumu) nodrošināja braucienus tikai starp Dženovu un Olbiju karstajā sezonā. Tomēr jaunā konvencija nosaka, ka CIN ir jānodrošina braucieni starp Dženovu un Olbiju vismaz trīs reizes nedēļā visu gadu. Turklāt jaunā konvencija arī nosaka, ka ir jāsniedz pakalpojumi savienojumā ar Arbataksu (divreiz nedēļā), ko neviens no pārējiem operatoriem nenodrošina. Tāpēc Moby un GNV piedāvājums bija nepietiekams, lai apmierinātu vajadzību pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem, jo īpaši no nepārtrauktības un regularitātes viedokļa.

Dženova–Olbija–Arbataksa

Moby

Pan Med

Moby

Grimaldi

Moby

GNV

CIN

Moby

GNV

| (347) | Divos no trim kravu pārvadājumu maršrutiem neviens cits operators nesniedza kravu pārvadājumu pakalpojumus, savukārt atlikušajā kravu pārvadājumu maršrutā pakalpojumi, ko sniedz cits operators, neatbilst jaunajā konvencijā noteiktajām prasībām. Jo īpaši jāmin šādi maršruti:






  — | Livorno–Kaljāri
   (117). Attiecīgajā laikposmā citi operatori (piemēram, Moby, kā norādīja Pan Med, sk. 253. apsvērumu) šajā maršrutā piedāvāja tikai vienu izbraukšanu nedēļā. Tomēr saskaņā ar jauno konvenciju CIN jānodrošina kravu pārvadājumu pakalpojumi starp šīm ostām vismaz piecas reizes nedēļā. Tāpēc citu operatoru piedāvājums bija nepietiekams, lai apmierinātu vajadzību pēc sabiedriskajiem no regularitātes viedokļa. |
| --- | --- | --- |

(347)

Divos no trim kravu pārvadājumu maršrutiem neviens cits operators nesniedza kravu pārvadājumu pakalpojumus, savukārt atlikušajā kravu pārvadājumu maršrutā pakalpojumi, ko sniedz cits operators, neatbilst jaunajā konvencijā noteiktajām prasībām. Jo īpaši jāmin šādi maršruti:

—

Livorno–Kaljāri
   (117). Attiecīgajā laikposmā citi operatori (piemēram, Moby, kā norādīja Pan Med, sk. 253. apsvērumu) šajā maršrutā piedāvāja tikai vienu izbraukšanu nedēļā. Tomēr saskaņā ar jauno konvenciju CIN jānodrošina kravu pārvadājumu pakalpojumi starp šīm ostām vismaz piecas reizes nedēļā. Tāpēc citu operatoru piedāvājums bija nepietiekams, lai apmierinātu vajadzību pēc sabiedriskajiem no regularitātes viedokļa.

Livorno–Kaljāri

117

Moby

Pan Med

CIN

| — | Neapole–Kaljāri. Tirrenia bija vienīgais operators, kas piedāvāja kravu pārvadājumu pakalpojumus šajā maršrutā. Savā atbildē uz 2012. gada lēmumu Pan Med norādīja, ka Grimaldi sniedza kravu pārvadājumu pakalpojumus savienojumā starp Salerno un Kaljāri. Lai gan Neapoles un Salerno ostas atrodas tikai aptuveni 50 kilometrus viena no otras, braucot ar autotransportu, Itālijas iestādes ir argumentējušas, ka tās nevar uzskatīt par savstarpēji aizstājamām. Itālija norāda, ka CIPE direktīvā, kas ir daļa no novērtējamās sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas juridiskā pamata, ir norādīts, ka viens no sabiedrisko pakalpojumu līgumu (tostarp jaunās konvencijas ar CIN) mērķiem ir nodrošināt “savienojumus, kas var samazināt mehānisko transportlīdzekļu satiksmes slogu uz jau tā noslogotajiem valsts pussalu galvenajiem ceļiem.” Kā norādīja Itālijas iestādes, kravu pārvadājumu pakalpojums, ko sniedz ar izbraukšanu no Neapoles, sniedz ieguldījumu šā mērķa sasniegšanā, jo autoceļi starp Neapoli un Salerno ir noslogoti. Šajā kontekstā Komisija arī atzīmē, ka tā ir iesūdzējusi Itāliju Tiesā par to, ka tā nav izpildījusi Direktīvu 2008/50/EK par gaisa kvalitāti (118). Autoceļu noslodzes samazināšana katrā ziņā var veicināt gaisa kvalitātes uzlabošanos. Neatkarīgi no jebkādām iespējamām citām atšķirībām salīdzinājumā ar konkrētajām prasībām, kas piemērojamas CIN saskaņā ar jauno konvenciju, Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz šiem elementiem, Itālija varēja secināt, ka kravu pārvadājumu pakalpojumi ar izbraukšanu no Salerno nav līdzvērtīgi tiem, kas ir prasīti saskaņā ar jauno konvenciju, un tāpēc tā nav pieļāvusi acīmredzamu kļūdu, uzskatot, ka pastāvēja tirgus nepilnība maršrutā Neapole–Kaljāri. |
| --- | --- |

—

Neapole–Kaljāri. Tirrenia bija vienīgais operators, kas piedāvāja kravu pārvadājumu pakalpojumus šajā maršrutā. Savā atbildē uz 2012. gada lēmumu Pan Med norādīja, ka Grimaldi sniedza kravu pārvadājumu pakalpojumus savienojumā starp Salerno un Kaljāri. Lai gan Neapoles un Salerno ostas atrodas tikai aptuveni 50 kilometrus viena no otras, braucot ar autotransportu, Itālijas iestādes ir argumentējušas, ka tās nevar uzskatīt par savstarpēji aizstājamām. Itālija norāda, ka CIPE direktīvā, kas ir daļa no novērtējamās sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas juridiskā pamata, ir norādīts, ka viens no sabiedrisko pakalpojumu līgumu (tostarp jaunās konvencijas ar CIN) mērķiem ir nodrošināt “savienojumus, kas var samazināt mehānisko transportlīdzekļu satiksmes slogu uz jau tā noslogotajiem valsts pussalu galvenajiem ceļiem.” Kā norādīja Itālijas iestādes, kravu pārvadājumu pakalpojums, ko sniedz ar izbraukšanu no Neapoles, sniedz ieguldījumu šā mērķa sasniegšanā, jo autoceļi starp Neapoli un Salerno ir noslogoti. Šajā kontekstā Komisija arī atzīmē, ka tā ir iesūdzējusi Itāliju Tiesā par to, ka tā nav izpildījusi Direktīvu 2008/50/EK par gaisa kvalitāti (118). Autoceļu noslodzes samazināšana katrā ziņā var veicināt gaisa kvalitātes uzlabošanos. Neatkarīgi no jebkādām iespējamām citām atšķirībām salīdzinājumā ar konkrētajām prasībām, kas piemērojamas CIN saskaņā ar jauno konvenciju, Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz šiem elementiem, Itālija varēja secināt, ka kravu pārvadājumu pakalpojumi ar izbraukšanu no Salerno nav līdzvērtīgi tiem, kas ir prasīti saskaņā ar jauno konvenciju, un tāpēc tā nav pieļāvusi acīmredzamu kļūdu, uzskatot, ka pastāvēja tirgus nepilnība maršrutā Neapole–Kaljāri.

Neapole–Kaljāri

Tirrenia

Pan Med

Grimaldi

CIPE

CIN

118

CIN

| — | Ravenna–Katānija. Līdz CIN pilnvarojumam Tirrenia bija vienīgais operators, kas piedāvāja kravu pārvadājumu pakalpojumus šajā maršrutā. Savā atbildē uz 2012. gada lēmumu Pan Med norādīja, ka Grimaldi sāka sniegt kravu pārvadājumu pakalpojumus starp šīm ostām kopš 2012. gada beigām. Pan Med arī norādīja (sk. 260. apsvērumu), ka tas bija plānojis sniegt pakalpojumus maršrutā Augusta–Ravenna, kas būtu līdzvērtīgi maršrutā Katānija–Ravenna sniegtajiem. Pan Med atsaucās uz saviem plāniem, kas bija izklāstīti 2013. gada aprīļa vēstulē, un pierādījumi, ko tas iesniedza, liecina, ka tas tikai veica pasākumus, lai pieprasītu nepieciešamās atļaujas pakalpojumu sniegšanai attiecīgajā maršrutā 2012. gada novembrī. Pan Med nepierādīja, ka tas faktiski sāka pakalpojumu sniegšanu maršrutā Augusta–Ravenna. Jebkurā gadījumā, tā kā pilnvarojuma brīdī citu operatoru nebija, Itālija nepieļāva acīmredzamu kļūdu, uzskatot, ka šajā kravu pārvadājumu maršrutā pastāv tirgus nepilnība (119). |
| --- | --- |

—

Ravenna–Katānija. Līdz CIN pilnvarojumam Tirrenia bija vienīgais operators, kas piedāvāja kravu pārvadājumu pakalpojumus šajā maršrutā. Savā atbildē uz 2012. gada lēmumu Pan Med norādīja, ka Grimaldi sāka sniegt kravu pārvadājumu pakalpojumus starp šīm ostām kopš 2012. gada beigām. Pan Med arī norādīja (sk. 260. apsvērumu), ka tas bija plānojis sniegt pakalpojumus maršrutā Augusta–Ravenna, kas būtu līdzvērtīgi maršrutā Katānija–Ravenna sniegtajiem. Pan Med atsaucās uz saviem plāniem, kas bija izklāstīti 2013. gada aprīļa vēstulē, un pierādījumi, ko tas iesniedza, liecina, ka tas tikai veica pasākumus, lai pieprasītu nepieciešamās atļaujas pakalpojumu sniegšanai attiecīgajā maršrutā 2012. gada novembrī. Pan Med nepierādīja, ka tas faktiski sāka pakalpojumu sniegšanu maršrutā Augusta–Ravenna. Jebkurā gadījumā, tā kā pilnvarojuma brīdī citu operatoru nebija, Itālija nepieļāva acīmredzamu kļūdu, uzskatot, ka šajā kravu pārvadājumu maršrutā pastāv tirgus nepilnība (119).

Ravenna–Katānija

CIN

Tirrenia

Pan Med

Grimaldi

Pan Med

Pan Med

Pan Med

119

| (348) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka pilnvarojuma brīdī ar tirgus spēkiem vien nebija pietiekami, lai apmierinātu vajadzības pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem. Patiesi, vairākos maršrutos CIN bija vienīgais operators, savukārt pārējos maršrutos citu operatoru sniegtie pakalpojumi nebija līdzvērtīgi nepārtrauktības, regularitātes, jaudas un kvalitātes ziņā un tāpēc pilnībā neatbilda vajadzībām pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem, ko Itālija bija norādījusi jaunajā konvencijā. |
| --- | --- |

(348)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka pilnvarojuma brīdī ar tirgus spēkiem vien nebija pietiekami, lai apmierinātu vajadzības pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem. Patiesi, vairākos maršrutos CIN bija vienīgais operators, savukārt pārējos maršrutos citu operatoru sniegtie pakalpojumi nebija līdzvērtīgi nepārtrauktības, regularitātes, jaudas un kvalitātes ziņā un tāpēc pilnībā neatbilda vajadzībām pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem, ko Itālija bija norādījusi jaunajā konvencijā.

CIN

3)   Vismazāk kaitējošā pieeja

Vismazāk kaitējošā pieeja

| (349) | Komisija atzīmē, ka Itālijas iestādes ir izvēlējušās noslēgt sabiedrisko pakalpojumu līgumu ar vienu operatoru (CIN), nevis uzlikt sabiedrisko pakalpojumu saistības visiem operatoriem, kas bija ieinteresēti apkalpot konkrētos maršrutus. Pamatojoties uz Itālijas sniegto informāciju, Komisija piekrīt, ka lietotāju pieprasījumu (kā aprakstīts iepriekš, sk. 333.–341. apsvērumu) nebūtu bijis iespējams apmierināt, uzliekot sabiedrisko pakalpojumu saistības. Konkrētāk, vairākos maršrutos CIN ir vienīgais operators (sk., piemēram, 345. apsvērumu), un maršrutos, kuros tas nav vienīgais operators, pārējo operatoru piedāvājums neatbilst (visām) prasībām attiecībā uz regularitāti, nepārtrauktību un kvalitāti. Turklāt pakalpojumu sniegšana lielākajā daļā maršrutu (ja ne visos maršrutos) klusajā sezonā izraisa zaudējumus, tāpēc, ja nebūtu sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, tajos, visticamāk, pakalpojumi netiktu sniegti vispār. Ecorys izdarīja līdzīgu secinājumu savā ziņojumā (sk. 98. apsvērumu). Turklāt Komisija ņem vērā Itālijas argumentu, ka sabiedrisko pakalpojumu līguma izvēle bija nepieciešama arī, ņemot vērā Tirrenia privatizāciju. Proti, Itālija argumentē, ka konkursa rīkošana par Tirrenia aktīviem apvienojumā ar jaunu sabiedrisko pakalpojumu līgumu ļāva i) nodrošināt jūras sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību, ii) maksimāli palielināt vērtību par labu valstij un iii) aizsargāt nodarbinātību. Tieši šo iemeslu dēļ Komisija piekrita (sk. 114. apsvērumu), ka Itālija rīko konkursu par Tirrenia darbības filiāli apvienojumā ar jaunu konvenciju. Tādējādi Komisija arī atzina – un atkārto šajā lēmumā –, ka Itālija nevarēja paļauties uz sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kas ir attiecināmas uz visiem operatoriem, bet varēja noslēgt sabiedrisko pakalpojumu līgumu tikai ar CIN. |
| --- | --- |

(349)

Komisija atzīmē, ka Itālijas iestādes ir izvēlējušās noslēgt sabiedrisko pakalpojumu līgumu ar vienu operatoru (CIN), nevis uzlikt sabiedrisko pakalpojumu saistības visiem operatoriem, kas bija ieinteresēti apkalpot konkrētos maršrutus. Pamatojoties uz Itālijas sniegto informāciju, Komisija piekrīt, ka lietotāju pieprasījumu (kā aprakstīts iepriekš, sk. 333.–341. apsvērumu) nebūtu bijis iespējams apmierināt, uzliekot sabiedrisko pakalpojumu saistības. Konkrētāk, vairākos maršrutos CIN ir vienīgais operators (sk., piemēram, 345. apsvērumu), un maršrutos, kuros tas nav vienīgais operators, pārējo operatoru piedāvājums neatbilst (visām) prasībām attiecībā uz regularitāti, nepārtrauktību un kvalitāti. Turklāt pakalpojumu sniegšana lielākajā daļā maršrutu (ja ne visos maršrutos) klusajā sezonā izraisa zaudējumus, tāpēc, ja nebūtu sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, tajos, visticamāk, pakalpojumi netiktu sniegti vispār. Ecorys izdarīja līdzīgu secinājumu savā ziņojumā (sk. 98. apsvērumu). Turklāt Komisija ņem vērā Itālijas argumentu, ka sabiedrisko pakalpojumu līguma izvēle bija nepieciešama arī, ņemot vērā Tirrenia privatizāciju. Proti, Itālija argumentē, ka konkursa rīkošana par Tirrenia aktīviem apvienojumā ar jaunu sabiedrisko pakalpojumu līgumu ļāva i) nodrošināt jūras sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību, ii) maksimāli palielināt vērtību par labu valstij un iii) aizsargāt nodarbinātību. Tieši šo iemeslu dēļ Komisija piekrita (sk. 114. apsvērumu), ka Itālija rīko konkursu par Tirrenia darbības filiāli apvienojumā ar jaunu konvenciju. Tādējādi Komisija arī atzina – un atkārto šajā lēmumā –, ka Itālija nevarēja paļauties uz sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kas ir attiecināmas uz visiem operatoriem, bet varēja noslēgt sabiedrisko pakalpojumu līgumu tikai ar CIN.

CIN

CIN

Ecorys

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

CIN

Secinājums

Secinājums

| (350) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto novērtējumu, Komisija secina, ka Itālija nav pieļāvusi acīmredzamu kļūdu, pakalpojumus, kas uzticēti CIN, definējot kā VTNP. Līdz ar to šaubas, ko Komisija paudusi 2012. gada lēmumā, ir kliedētas. |
| --- | --- |

(350)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto novērtējumu, Komisija secina, ka Itālija nav pieļāvusi acīmredzamu kļūdu, pakalpojumus, kas uzticēti CIN, definējot kā VTNP. Līdz ar to šaubas, ko Komisija paudusi 2012. gada lēmumā, ir kliedētas.

CIN

| (351) | Lai secinātu, ka ir izpildīts pirmais Altmark kritērijs, Komisijai vēl ir jāpārbauda, vai CIN tika uzticētas sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas bija skaidri definētas. Šajā saistībā Komisija atzīmē, ka sabiedrisko pakalpojumu saistības ir skaidri aprakstītas jaunajā konvencijā un tās pielikumos (kuros ir ietvertas, piemēram, kuģu specifikācijas par katru maršrutu). Tāpat noteikumi, kas reglamentē kompensāciju, ir sīki izklāstīti konvencijā, 2009. gada likumā un CIPE direktīvā. Jaunajai konvencijai ir arī skaidri noteikts termiņš (astoņi gadi), tajā CIN ir identificēts kā sabiedrisko pakalpojumu operators, un tajā ir noteikti, pasākumi, lai nepieļautu pārmērīgu kompensāciju un nodrošinātu šādas pārmērīgas kompensācijas atmaksu (sk. arī 365. apsvērumu). Tāpēc Komisija secina, ka pirmais Altmark kritērijs ir ievērots. |
| --- | --- |

(351)

Lai secinātu, ka ir izpildīts pirmais Altmark kritērijs, Komisijai vēl ir jāpārbauda, vai CIN tika uzticētas sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas bija skaidri definētas. Šajā saistībā Komisija atzīmē, ka sabiedrisko pakalpojumu saistības ir skaidri aprakstītas jaunajā konvencijā un tās pielikumos (kuros ir ietvertas, piemēram, kuģu specifikācijas par katru maršrutu). Tāpat noteikumi, kas reglamentē kompensāciju, ir sīki izklāstīti konvencijā, 2009. gada likumā un CIPE direktīvā. Jaunajai konvencijai ir arī skaidri noteikts termiņš (astoņi gadi), tajā CIN ir identificēts kā sabiedrisko pakalpojumu operators, un tajā ir noteikti, pasākumi, lai nepieļautu pārmērīgu kompensāciju un nodrošinātu šādas pārmērīgas kompensācijas atmaksu (sk. arī 365. apsvērumu). Tāpēc Komisija secina, ka pirmais Altmark kritērijs ir ievērots.

Altmark

CIN

CIPE

CIN

Altmark

Pietauvošanās prioritāte

Pietauvošanās prioritāte

| (352) | 2009. gada 19.ter panta 21. punktā ir skaidri noteikts, ka pietauvošanās prioritāte ir nepieciešama, lai garantētu teritoriālo nepārtrauktību ar salām, arī ņemot vērā bijušās Tirrenia grupas, tostarp paša Tirrenia, uzņēmumu sabiedrisko pakalpojumu saistības. Patiesi, ja uzņēmumiem, kam uzticētas sabiedrisko pakalpojumu saistības, nebūtu pietauvošanās prioritātes, tiem (dažreiz) varētu nākties gaidīt savu kārtu pirms piestāšanas ostā, tādējādi izraisot kavējumus, kas grautu mērķi nodrošināt uzticamu un ērtu savienojamību visiem iedzīvotājiem. Regulārs grafiks ir nepieciešams, lai apmierinātu salu iedzīvotāju mobilitātes vajadzības un sniegtu ieguldījumu attiecīgo salu ekonomiskajā attīstībā. Turklāt, tā kā jaunajā konvencijā ir noteikti konkrēti laika grafika plānošanas pienākumi attiecībā uz izbraukšanu sabiedrisko pakalpojumu maršrutos, pietauvošanās prioritāte palīdz nodrošināt, ka visas ostas piešķir pietauvošanās vietas un pietauvošanās laikus tā, lai sabiedrisko pakalpojumu operators varētu izpildīt savas sabiedrisko pakalpojumu saistības. Šī pietauvošanās prioritāte tika nodota CIN, kad tas iegādājās Tirrenia darbības filiāli. Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija uzskata, ka šis pasākums ir piešķirts, lai CIN varētu pildīt savas sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas ir patiesi VTNP (sk. 350. apsvērumu). Turklāt Itālijas iestādes ir apstiprinājušas, ka pietauvošanās prioritāte ir attiecināma tikai uz pakalpojumiem, ko sniedz saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu (un, piemēram, nevis tad, kad CIN sniedz pakalpojumus uz komerciāliem pamatiem karstajā sezonā). Tāpēc arī pietauvošanās prioritāte atbilst pirmajam Altmark sprieduma nosacījumam. |
| --- | --- |

(352)

2009. gada 19.ter panta 21. punktā ir skaidri noteikts, ka pietauvošanās prioritāte ir nepieciešama, lai garantētu teritoriālo nepārtrauktību ar salām, arī ņemot vērā bijušās Tirrenia grupas, tostarp paša Tirrenia, uzņēmumu sabiedrisko pakalpojumu saistības. Patiesi, ja uzņēmumiem, kam uzticētas sabiedrisko pakalpojumu saistības, nebūtu pietauvošanās prioritātes, tiem (dažreiz) varētu nākties gaidīt savu kārtu pirms piestāšanas ostā, tādējādi izraisot kavējumus, kas grautu mērķi nodrošināt uzticamu un ērtu savienojamību visiem iedzīvotājiem. Regulārs grafiks ir nepieciešams, lai apmierinātu salu iedzīvotāju mobilitātes vajadzības un sniegtu ieguldījumu attiecīgo salu ekonomiskajā attīstībā. Turklāt, tā kā jaunajā konvencijā ir noteikti konkrēti laika grafika plānošanas pienākumi attiecībā uz izbraukšanu sabiedrisko pakalpojumu maršrutos, pietauvošanās prioritāte palīdz nodrošināt, ka visas ostas piešķir pietauvošanās vietas un pietauvošanās laikus tā, lai sabiedrisko pakalpojumu operators varētu izpildīt savas sabiedrisko pakalpojumu saistības. Šī pietauvošanās prioritāte tika nodota CIN, kad tas iegādājās Tirrenia darbības filiāli. Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija uzskata, ka šis pasākums ir piešķirts, lai CIN varētu pildīt savas sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas ir patiesi VTNP (sk. 350. apsvērumu). Turklāt Itālijas iestādes ir apstiprinājušas, ka pietauvošanās prioritāte ir attiecināma tikai uz pakalpojumiem, ko sniedz saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu (un, piemēram, nevis tad, kad CIN sniedz pakalpojumus uz komerciāliem pamatiem karstajā sezonā). Tāpēc arī pietauvošanās prioritāte atbilst pirmajam Altmark sprieduma nosacījumam.

ter

Tirrenia

Tirrenia

CIN

Tirrenia

CIN

CIN

Altmark

7.1.3.2.   Otrais Altmark kritērijs

Otrais Altmark

| (353) | Komisija atgādina, ka 2012. gada lēmumā (sk. tā 205. apsvērumu) tā bija paudusi sākotnējo viedokli, ka otrais Altmark sprieduma kritērijs ir ievērots. |
| --- | --- |

(353)

Komisija atgādina, ka 2012. gada lēmumā (sk. tā 205. apsvērumu) tā bija paudusi sākotnējo viedokli, ka otrais Altmark sprieduma kritērijs ir ievērots.

Altmark

| (354) | Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija atzīmē, ka parametri, uz kuru pamata kompensācija aprēķināta, tika noteikti iepriekš un atbilst pārredzamības prasībām atbilstoši otrajam Altmark sprieduma kritērijam. |
| --- | --- |

(354)

Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija atzīmē, ka parametri, uz kuru pamata kompensācija aprēķināta, tika noteikti iepriekš un atbilst pārredzamības prasībām atbilstoši otrajam Altmark sprieduma kritērijam.

Altmark

| (355) | Konkrētāk, parametri, uz kuru pamata tika aprēķināta kompensācija, ir sīki izskaidroti CIPE direktīvā un ir izmantoti jaunajā konvencijā (un tās pielikumos), savukārt maksimālās kompensācijas summas ir noteiktas 2009. gada likumā. Kompensācijas aprēķina metode, arī, piemēram, vērā ņemtie izmaksu elementi, ir sīki izklāstīti CIPE direktīvā. Tā kā pietauvošanās prioritāte neietver finansiālu kompensāciju CIN, Komisija uzskata, ka šis pasākums atbilst otrajam Altmark kritērijam. |
| --- | --- |

(355)

Konkrētāk, parametri, uz kuru pamata tika aprēķināta kompensācija, ir sīki izskaidroti CIPE direktīvā un ir izmantoti jaunajā konvencijā (un tās pielikumos), savukārt maksimālās kompensācijas summas ir noteiktas 2009. gada likumā. Kompensācijas aprēķina metode, arī, piemēram, vērā ņemtie izmaksu elementi, ir sīki izklāstīti CIPE direktīvā. Tā kā pietauvošanās prioritāte neietver finansiālu kompensāciju CIN, Komisija uzskata, ka šis pasākums atbilst otrajam Altmark kritērijam.

CIPE

CIPE

CIN

Altmark

| (356) | Tāpēc Komisija secina, ka otrais Altmark sprieduma nosacījums ir ievērots. |
| --- | --- |

(356)

Tāpēc Komisija secina, ka otrais Altmark sprieduma nosacījums ir ievērots.

Altmark

7.1.3.3.   Trešais Altmark kritērijs

Trešais Altmark

| (357) | Saskaņā ar trešo Altmark kritēriju kompensācija, ko saņem par VTNP sniegšanu, nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai segtu visus izdevumus vai daļu izdevumu, kas radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu saistības, ņemot vērā atbilstošos ieņēmumus un saprātīgu peļņu saistībā ar šo saistību izpildi. |
| --- | --- |

(357)

Saskaņā ar trešo Altmark kritēriju kompensācija, ko saņem par VTNP sniegšanu, nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai segtu visus izdevumus vai daļu izdevumu, kas radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu saistības, ņemot vērā atbilstošos ieņēmumus un saprātīgu peļņu saistībā ar šo saistību izpildi.

Altmark

| (358) | Tomēr Altmark nolēmumā nav sniegta precīza saprātīgas peļņas definīcija. Kā norādīts VTNP paziņojumā, ar saprātīgu peļņu jāsaprot kapitāla rentabilitātes koeficients, kāds visu pilnvarojuma periodu būtu vajadzīgs tipiskam uzņēmumam, kas apsver vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšanu, ņemot vērā riska pakāpi. Riska pakāpe ir atkarīga no attiecīgās nozares, pakalpojuma veida un kompensācijas sistēmas raksturīgajām iezīmēm. |
| --- | --- |

(358)

Tomēr Altmark nolēmumā nav sniegta precīza saprātīgas peļņas definīcija. Kā norādīts VTNP paziņojumā, ar saprātīgu peļņu jāsaprot kapitāla rentabilitātes koeficients, kāds visu pilnvarojuma periodu būtu vajadzīgs tipiskam uzņēmumam, kas apsver vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšanu, ņemot vērā riska pakāpi. Riska pakāpe ir atkarīga no attiecīgās nozares, pakalpojuma veida un kompensācijas sistēmas raksturīgajām iezīmēm.

Altmark

| (359) | Komisija 2012. gada lēmumā pauda šaubas par to, vai kompensācija, kas izmaksāta CIN, ir samērīga. Proti, Komisija sākotnēji uzskatīja, ka 6,5 % riska prēmija neatspoguļo atbilstošu riska līmeni, jo prima facie
  CIN neuzņēmās riskus, ko parasti uzņemas šādu pakalpojumu sniegšanā. Konkrētāk, izmaksu elementi, kas ņemti vērā kompensācijas aprēķināšanai, ietver visas izmaksas, kas saistītas ar pakalpojuma sniegšanu, un ir ņemtas vērā, piemēram, degvielas izmaksu izmaiņas. Rezultātā Komisija attiecīgajā posmā uzskatīja, ka, iespējams, CIN ir piešķirta pārmērīga kompensācija. |
| --- | --- |

(359)

Komisija 2012. gada lēmumā pauda šaubas par to, vai kompensācija, kas izmaksāta CIN, ir samērīga. Proti, Komisija sākotnēji uzskatīja, ka 6,5 % riska prēmija neatspoguļo atbilstošu riska līmeni, jo prima facie
  CIN neuzņēmās riskus, ko parasti uzņemas šādu pakalpojumu sniegšanā. Konkrētāk, izmaksu elementi, kas ņemti vērā kompensācijas aprēķināšanai, ietver visas izmaksas, kas saistītas ar pakalpojuma sniegšanu, un ir ņemtas vērā, piemēram, degvielas izmaksu izmaiņas. Rezultātā Komisija attiecīgajā posmā uzskatīja, ka, iespējams, CIN ir piešķirta pārmērīga kompensācija.

CIN

prima facie

CIN

CIN

| (360) | Komisija atzīmē, ka daži jaunajā konvencijā noteiktās kompensācijas metodes aspekti, šķiet, patiešām samazina komercrisku, kas rodas CIN. Proti, maksimālie tarifi, ko CIN var iekasēt, tiek koriģēti katru gadu, lai ņemtu vērā inflāciju un atspoguļotu degvielas izmaksu izmaiņas. Turklāt jaunajā konvencijā ir ietvertas konkrētas klauzulas (sk. 107. apsvērumu), kuru mērķis ir saglabāt sabiedrisko pakalpojumu ekonomisko un finansiālo līdzsvaru. Jo īpaši gadījumā, ja sabiedrisko pakalpojumu kompensācija nav pietiekama, lai segtu ar jauno konvenciju uzticēto pakalpojumu izmaksas, minētās klauzulas ļauj pārskatīt i) šo pakalpojumu darbības jomu, ii) veidu, kādā pakalpojumi tiek sniegti (piemēram, kuģu veids), vai iii) maksimālos tarifus. |
| --- | --- |

(360)

Komisija atzīmē, ka daži jaunajā konvencijā noteiktās kompensācijas metodes aspekti, šķiet, patiešām samazina komercrisku, kas rodas CIN. Proti, maksimālie tarifi, ko CIN var iekasēt, tiek koriģēti katru gadu, lai ņemtu vērā inflāciju un atspoguļotu degvielas izmaksu izmaiņas. Turklāt jaunajā konvencijā ir ietvertas konkrētas klauzulas (sk. 107. apsvērumu), kuru mērķis ir saglabāt sabiedrisko pakalpojumu ekonomisko un finansiālo līdzsvaru. Jo īpaši gadījumā, ja sabiedrisko pakalpojumu kompensācija nav pietiekama, lai segtu ar jauno konvenciju uzticēto pakalpojumu izmaksas, minētās klauzulas ļauj pārskatīt i) šo pakalpojumu darbības jomu, ii) veidu, kādā pakalpojumi tiek sniegti (piemēram, kuģu veids), vai iii) maksimālos tarifus.

CIN

CIN

| (361) | Tomēr uz iepriekš minētajām klauzulām attiecas vairāki ierobežojumi. Jo īpaši saskaņā ar jaunās konvencijas 8. pantu sabiedrisko pakalpojumu ekonomiskais un finansiālais līdzsvars tiek pārskatīts tikai reizi trīs gados. Ja pārskats liecina, ka kompensācija ir nepietiekama, lai segtu sabiedrisko pakalpojumu izmaksas, CIN un Itālijas iestādes var vienoties veikt izmaiņas tikai nākamajam trīs gadu periodam. Ja sabiedrisko pakalpojumu ieņēmumi vai izmaksas liecina par neparedzētām strukturālām izmaiņām, kas ir vairāk nekā par 3 % lielākas vai mazākas nekā jaunajā konvencijā noteiktās vērtības, konvencijas 9. pants ļauj pusēm pieprasīt (ievērojot vairākus nosacījumus) ekonomiskā un finansiālā līdzsvara pārskatīšanu. Saskaņā ar abiem minētajiem pantiem par šādām izmaiņām (ja tādas ir) vienojas sarunu procedūrā, un līdz vienošanās panākšanai CIN ir jāturpina sniegt sabiedriskos pakalpojumus bez izmaiņām. Rezultātā CIN joprojām ir pakļauts riskam, ka kompensācija var būt nepietiekama, lai segtu pakalpojumu sniegšanas izmaksas. Lai gan jaunās konvencijas 8. un 9. pantu var izmantot, lai atjaunotu ekonomisko un finansiālo līdzsvaru, to var darīt tikai uz tālredzības pamatojuma un nekādas korekcijas ar atpakaļejošu spēku nav iespējamas. |
| --- | --- |

(361)

Tomēr uz iepriekš minētajām klauzulām attiecas vairāki ierobežojumi. Jo īpaši saskaņā ar jaunās konvencijas 8. pantu sabiedrisko pakalpojumu ekonomiskais un finansiālais līdzsvars tiek pārskatīts tikai reizi trīs gados. Ja pārskats liecina, ka kompensācija ir nepietiekama, lai segtu sabiedrisko pakalpojumu izmaksas, CIN un Itālijas iestādes var vienoties veikt izmaiņas tikai nākamajam trīs gadu periodam. Ja sabiedrisko pakalpojumu ieņēmumi vai izmaksas liecina par neparedzētām strukturālām izmaiņām, kas ir vairāk nekā par 3 % lielākas vai mazākas nekā jaunajā konvencijā noteiktās vērtības, konvencijas 9. pants ļauj pusēm pieprasīt (ievērojot vairākus nosacījumus) ekonomiskā un finansiālā līdzsvara pārskatīšanu. Saskaņā ar abiem minētajiem pantiem par šādām izmaiņām (ja tādas ir) vienojas sarunu procedūrā, un līdz vienošanās panākšanai CIN ir jāturpina sniegt sabiedriskos pakalpojumus bez izmaiņām. Rezultātā CIN joprojām ir pakļauts riskam, ka kompensācija var būt nepietiekama, lai segtu pakalpojumu sniegšanas izmaksas. Lai gan jaunās konvencijas 8. un 9. pantu var izmantot, lai atjaunotu ekonomisko un finansiālo līdzsvaru, to var darīt tikai uz tālredzības pamatojuma un nekādas korekcijas ar atpakaļejošu spēku nav iespējamas.

CIN

CIN

CIN

| (362) | Kā paskaidrots iepriekš (sk. 42. apsvērumu), CIPE direktīva paredz, ka, lai noteiktu kapitāla atdevi, izmantojot WACC formulu, izmanto 6,5 % riska prēmiju. Tomēr oficiālās izmeklēšanas gaitā (sk. 180. apsvērumu) Itālija paskaidroja, ka ar 2009. gada likumu kompensācijai ir noteikts maksimālais ierobežojums, tāpēc tika pieņemts lēmums vienkāršot aprēķinu, piemērojot 6,5 % likmi kā vienotu kapitāla atdeves likmi. Itālijas iestādes arī pierādīja, ka, piemērojot pilno metodiku, kas noteikta CIPE direktīvā, rezultātā varēja tikt iegūta kapitāla atdeve, kas – vismaz dažus gadus – pārsniedz 6,5 %. Šā iemesla dēļ Itālija uzskata, ka tās vienkāršotā pieeja ir konservatīva un nepieļauj lielāku kompensāciju CIN par to, kas noteikta CIPE direktīvā. |
| --- | --- |

(362)

Kā paskaidrots iepriekš (sk. 42. apsvērumu), CIPE direktīva paredz, ka, lai noteiktu kapitāla atdevi, izmantojot WACC formulu, izmanto 6,5 % riska prēmiju. Tomēr oficiālās izmeklēšanas gaitā (sk. 180. apsvērumu) Itālija paskaidroja, ka ar 2009. gada likumu kompensācijai ir noteikts maksimālais ierobežojums, tāpēc tika pieņemts lēmums vienkāršot aprēķinu, piemērojot 6,5 % likmi kā vienotu kapitāla atdeves likmi. Itālijas iestādes arī pierādīja, ka, piemērojot pilno metodiku, kas noteikta CIPE direktīvā, rezultātā varēja tikt iegūta kapitāla atdeve, kas – vismaz dažus gadus – pārsniedz 6,5 %. Šā iemesla dēļ Itālija uzskata, ka tās vienkāršotā pieeja ir konservatīva un nepieļauj lielāku kompensāciju CIN par to, kas noteikta CIPE direktīvā.

CIPE

WACC

CIPE

CIN

CIPE

| (363) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apstākļus, Komisija ir salīdzinājusi izmantoto 6,5 % kapitāla atdeves likmi, kas piemērota CIN, ar vidējo kapitāla atdeves likmi, ko 2011. gadā (iepriekšējā gadā pirms CIN pilnvarojuma) radījusi etalonu grupa. Etalonu grupa sastāv no izvēlētiem prāmju operatoriem, kas piedāvāja pakalpojumus jūras savienojumos Itālijā vai starp Itāliju un citām dalībvalstīm (120). Analīze liecina, ka kapitāla atdeve, kas piemērota CIN, ir nedaudz mazāka par vidējo atdevi, ko noteikusi etalonu grupa. Šis salīdzinājums ilustrē, ka iepriekšējā gadā pirms CIN pilnvarojuma 6,5 % kapitāla atdeves likme nebija nepamatota. |
| --- | --- |

(363)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apstākļus, Komisija ir salīdzinājusi izmantoto 6,5 % kapitāla atdeves likmi, kas piemērota CIN, ar vidējo kapitāla atdeves likmi, ko 2011. gadā (iepriekšējā gadā pirms CIN pilnvarojuma) radījusi etalonu grupa. Etalonu grupa sastāv no izvēlētiem prāmju operatoriem, kas piedāvāja pakalpojumus jūras savienojumos Itālijā vai starp Itāliju un citām dalībvalstīm (120). Analīze liecina, ka kapitāla atdeve, kas piemērota CIN, ir nedaudz mazāka par vidējo atdevi, ko noteikusi etalonu grupa. Šis salīdzinājums ilustrē, ka iepriekšējā gadā pirms CIN pilnvarojuma 6,5 % kapitāla atdeves likme nebija nepamatota.

CIN

CIN

120

CIN

CIN

| (364) | Komisija jo īpaši atzīmē, ka neatkarīgi no tā, kādu summu CIN būtu tiesīgs saņemt, pamatojoties uz iepriekš minēto metodiku (ieskaitot kapitāla atdevi), CIN nekad nevar saņemt vairāk par 2009. gada likumā noteikto maksimālo summu (t. i., 72 685 642 EUR). Šī summa, kas noteikta 2009. gadā un nekad netika koriģēta, lai ņemtu vērā inflāciju, visticamāk, bija konservatīva, jo tā bija gandrīz par 10 % mazāka nekā summa, kas bija vajadzīga Tirrenia, lai sniegtu pakalpojumus tajā pašā gadā (121). Faktiskie skaitļi par 2012.–2018. gadu, kas norādīti 6. tabulā, liecina, ka visus gadus, izņemot vienu (2015. gadu), sabiedrisko pakalpojumu kompensācija bija nepietiekama, lai segtu pakalpojumu neto izmaksas, ieskaitot 6,5 % kapitāla atdevi. Saskaņā ar 2011. gada VTNP nostādņu 47. punktu Komisija novērtē, vai visā līguma termiņa laikā tika piešķirta pārmērīga kompensācija. Par 2012.–2018. gada laikposmu CIN saņēma summu, kas bija aptuveni par 47 miljoniem EUR mazāka nekā summa, kura aprēķināta, izmantojot metodiku, ieskaitot 6,5 % kapitāla atdevi. Šis skaitlis apliecina, ka jaunajā konvencijā ietvertās pārskatīšanas klauzulas nepasargā CIN no visiem riskiem kas saistīti ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu. Patiesi, lai gan sabiedrisko pakalpojumu apjoms tika mainīts 2014. gada augustā (sk. 103. apsvērumu) pēc CIN pieprasījuma, pamatojoties uz jaunās konvencijas 9. pantu, tas neietekmēja pārmērīgi mazo kompensāciju, kas bija radusies līdz tam laikam. Pat ja dažos no nākamajiem gadiem rezultāti uzlabojās, CIN gūtā kapitāla atdeve par visu laikposmu (līdz 2018. gadam) bija tikai aptuveni 3,4 % (122) Itālijas sākotnēji paredzēto 6,5 % vietā.

  6.tabula



  CIN sniegto sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksas laikposmā no 2012. līdz 2018. gadam














  (EUR) |
| --- | --- |
| CIN sabiedrisko pakalpojumu joma | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Kopsumma |
| Ieņēmumi kopá | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| – Izmaksas kopā | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| – Amortizācijas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| = Sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| + Kapitāla atdeve (6,5%) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| = Tiesības saņemt kompensāciju | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| + Faktiskā kompensācija | 32 707 233 | 72 685 642 | 72 685 642 | 72 685 642 | 72 685 642 | 72 685 642 | 72 685 642 | 468 821 085 |
| = Pãrméríga/nepiet iekama kompensācija | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 47 450 022 |

(364)

Komisija jo īpaši atzīmē, ka neatkarīgi no tā, kādu summu CIN būtu tiesīgs saņemt, pamatojoties uz iepriekš minēto metodiku (ieskaitot kapitāla atdevi), CIN nekad nevar saņemt vairāk par 2009. gada likumā noteikto maksimālo summu (t. i., 72 685 642 EUR). Šī summa, kas noteikta 2009. gadā un nekad netika koriģēta, lai ņemtu vērā inflāciju, visticamāk, bija konservatīva, jo tā bija gandrīz par 10 % mazāka nekā summa, kas bija vajadzīga Tirrenia, lai sniegtu pakalpojumus tajā pašā gadā (121). Faktiskie skaitļi par 2012.–2018. gadu, kas norādīti 6. tabulā, liecina, ka visus gadus, izņemot vienu (2015. gadu), sabiedrisko pakalpojumu kompensācija bija nepietiekama, lai segtu pakalpojumu neto izmaksas, ieskaitot 6,5 % kapitāla atdevi. Saskaņā ar 2011. gada VTNP nostādņu 47. punktu Komisija novērtē, vai visā līguma termiņa laikā tika piešķirta pārmērīga kompensācija. Par 2012.–2018. gada laikposmu CIN saņēma summu, kas bija aptuveni par 47 miljoniem EUR mazāka nekā summa, kura aprēķināta, izmantojot metodiku, ieskaitot 6,5 % kapitāla atdevi. Šis skaitlis apliecina, ka jaunajā konvencijā ietvertās pārskatīšanas klauzulas nepasargā CIN no visiem riskiem kas saistīti ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu. Patiesi, lai gan sabiedrisko pakalpojumu apjoms tika mainīts 2014. gada augustā (sk. 103. apsvērumu) pēc CIN pieprasījuma, pamatojoties uz jaunās konvencijas 9. pantu, tas neietekmēja pārmērīgi mazo kompensāciju, kas bija radusies līdz tam laikam. Pat ja dažos no nākamajiem gadiem rezultāti uzlabojās, CIN gūtā kapitāla atdeve par visu laikposmu (līdz 2018. gadam) bija tikai aptuveni 3,4 % (122) Itālijas sākotnēji paredzēto 6,5 % vietā.

CIN

CIN

Tirrenia

121

CIN

CIN

CIN

CIN

122

6.tabula

6.tabula

CIN sniegto sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksas laikposmā no 2012. līdz 2018. gadam

CIN

(EUR)

CIN sabiedrisko pakalpojumu joma

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Kopsumma

Ieņēmumi kopá

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– Izmaksas kopā

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– Amortizācijas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

= Sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

- Kapitāla atdeve (6,5%)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

= Tiesības saņemt kompensāciju

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

- Faktiskā kompensācija

32 707 233

72 685 642

72 685 642

72 685 642

72 685 642

72 685 642

72 685 642

468 821 085

= Pãrméríga/nepiet iekama kompensācija

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 47 450 022

| (365) | Komisija arī atzīmē, ka jaunā konvencija nosaka CIN pienākumu katru gadu nosūtīt Satiksmes ministrijai tā vadības pārskatus (apakšiedalījumā pa maršrutiem; pārskati jāapstiprina neatkarīgam revidentam), lai ministrija varētu pārbaudīt, vai ir piešķirta pārmērīgi liela kompensācija. Tas ir papildu aizsardzības pasākums, kas garantē, ka CIN nevar gūt labumu no pārmērīgas kompensācijas. Tā kā šajos pārskatos arī nošķir maršrutus, kuros pakalpojumus sniedz saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu, un maršrutus, kuros pakalpojumus sniedz uz komerciāliem pamatiem, minēto darbību šķērssubsidēšana ir izslēgta. Itālijas iestādes arī iesniedza minētos vadības pārskatus par 2012.–2018. gadu, lai Komisija varētu veikt aprēķinus 6. tabulā. |
| --- | --- |

(365)

Komisija arī atzīmē, ka jaunā konvencija nosaka CIN pienākumu katru gadu nosūtīt Satiksmes ministrijai tā vadības pārskatus (apakšiedalījumā pa maršrutiem; pārskati jāapstiprina neatkarīgam revidentam), lai ministrija varētu pārbaudīt, vai ir piešķirta pārmērīgi liela kompensācija. Tas ir papildu aizsardzības pasākums, kas garantē, ka CIN nevar gūt labumu no pārmērīgas kompensācijas. Tā kā šajos pārskatos arī nošķir maršrutus, kuros pakalpojumus sniedz saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu, un maršrutus, kuros pakalpojumus sniedz uz komerciāliem pamatiem, minēto darbību šķērssubsidēšana ir izslēgta. Itālijas iestādes arī iesniedza minētos vadības pārskatus par 2012.–2018. gadu, lai Komisija varētu veikt aprēķinus 6. tabulā.

CIN

CIN

| (366) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, kas piešķirta CIN, nepārsniedz summu, kas ir nepieciešama, lai segtu izmaksas, kuras tam rodas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā, ņemot vērā atbilstošos ieņēmumus un saprātīgu peļņu. Konkrētāk, Komisija uzskata, ka CIPE direktīvā paredzētā 6,5 % riska prēmija ir jānovērtē kopsakarā ar maksimālo kompensācijas summu, kas noteikta 2009. gada likumā. To paturot prātā, kapitāla atdeve, ko CIN varēja gaidīt ex ante ziņā, bija atbilstoša riskiem, kādi tam radās, sniedzot sabiedriskos pakalpojumus saskaņā ar jauno konvenciju. Tāpēc Komisijas šaubas par atbilstību trešajam Altmark sprieduma nosacījumam ir kliedētas. |
| --- | --- |

(366)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, kas piešķirta CIN, nepārsniedz summu, kas ir nepieciešama, lai segtu izmaksas, kuras tam rodas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā, ņemot vērā atbilstošos ieņēmumus un saprātīgu peļņu. Konkrētāk, Komisija uzskata, ka CIPE direktīvā paredzētā 6,5 % riska prēmija ir jānovērtē kopsakarā ar maksimālo kompensācijas summu, kas noteikta 2009. gada likumā. To paturot prātā, kapitāla atdeve, ko CIN varēja gaidīt ex ante ziņā, bija atbilstoša riskiem, kādi tam radās, sniedzot sabiedriskos pakalpojumus saskaņā ar jauno konvenciju. Tāpēc Komisijas šaubas par atbilstību trešajam Altmark sprieduma nosacījumam ir kliedētas.

CIN

CIPE

CIN

ex ante

Altmark

| (367) | Attiecībā uz pietauvošanās prioritāti un jebkādu iespējamu pārmērīgu kompensāciju, kas varētu no tās izrietēt, Komisija atzīmē turpmāk izklāstīto. Itālija ir argumentējusi, ka jebkāda monetāra priekšrocība no pietauvošanās prioritātes ir ierobežota (sk. 191. apsvērumu iepriekš). Attiecīgi arī no šā pasākuma izrietošais pārmērīgas kompensācijas risks ir ierobežots. Turklāt, ciktāl šis pasākums samazinātu sabiedrisko pakalpojumu operatora darbības izmaksas vai palielinātu ieņēmumus, šī ietekme pilnībā atspoguļotos operatora iekšējā uzskaitē. Komisijas iepriekš veiktā analīze (sk. 364. apsvērumu) apstiprināja, ka laikposmā no 2012. līdz 2018. gadam CIN nesaņēma pārmērīgu kompensāciju. Tāpēc Komisija secina, ka arī pietauvošanās prioritāte atbilst trešajam Altmark kritērijam. |
| --- | --- |

(367)

Attiecībā uz pietauvošanās prioritāti un jebkādu iespējamu pārmērīgu kompensāciju, kas varētu no tās izrietēt, Komisija atzīmē turpmāk izklāstīto. Itālija ir argumentējusi, ka jebkāda monetāra priekšrocība no pietauvošanās prioritātes ir ierobežota (sk. 191. apsvērumu iepriekš). Attiecīgi arī no šā pasākuma izrietošais pārmērīgas kompensācijas risks ir ierobežots. Turklāt, ciktāl šis pasākums samazinātu sabiedrisko pakalpojumu operatora darbības izmaksas vai palielinātu ieņēmumus, šī ietekme pilnībā atspoguļotos operatora iekšējā uzskaitē. Komisijas iepriekš veiktā analīze (sk. 364. apsvērumu) apstiprināja, ka laikposmā no 2012. līdz 2018. gadam CIN nesaņēma pārmērīgu kompensāciju. Tāpēc Komisija secina, ka arī pietauvošanās prioritāte atbilst trešajam Altmark kritērijam.

CIN

Altmark

7.1.3.4.   Ceturtais Altmark kritērijs

Ceturtais Altmark

| (368) | Ceturtais Altmark kritērijs ir izpildīts, ja operators, kas saņem kompensāciju par VTNP sniegšanu, ir izraudzīts konkursa procedūrā, kas ļauj atlasīt pretendentu, kurš spēj nodrošināt pakalpojumus par sabiedrībai viszemāko cenu, vai, ja tādas nav, ja kompensācija ir aprēķināta, atsaucoties uz efektīva uzņēmuma izmaksām. |
| --- | --- |

(368)

Ceturtais Altmark kritērijs ir izpildīts, ja operators, kas saņem kompensāciju par VTNP sniegšanu, ir izraudzīts konkursa procedūrā, kas ļauj atlasīt pretendentu, kurš spēj nodrošināt pakalpojumus par sabiedrībai viszemāko cenu, vai, ja tādas nav, ja kompensācija ir aprēķināta, atsaucoties uz efektīva uzņēmuma izmaksām.

Altmark

| (369) | Saskaņā ar VTNP paziņojuma 63. punktu vienkāršākais veids, kā valsts iestādes var izpildīt ceturto Altmark kritēriju, ir īstenot atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu publiskā iepirkuma procedūru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/17/EK (123) (“Direktīva 2004/17/EK”) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/18/EK (124) (“Direktīva 2004/18/EK”). |
| --- | --- |

(369)

Saskaņā ar VTNP paziņojuma 63. punktu vienkāršākais veids, kā valsts iestādes var izpildīt ceturto Altmark kritēriju, ir īstenot atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu publiskā iepirkuma procedūru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/17/EK (123) (“Direktīva 2004/17/EK”) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/18/EK (124) (“Direktīva 2004/18/EK”).

Altmark

123

124

| (370) | Turklāt VTNP paziņojuma 65. punktā ir noteikts, ka saskaņā ar Tiesas judikatūru publiskā iepirkuma procedūra izslēdz valsts atbalsta esību tikai tad, kad, pateicoties tai, ir iespējams izvēlēties pretendentu, kas pakalpojumu var sniegt par “viszemākajām izmaksām sabiedrībai” [sabiedrībai viszemāko cenu]. |
| --- | --- |

(370)

Turklāt VTNP paziņojuma 65. punktā ir noteikts, ka saskaņā ar Tiesas judikatūru publiskā iepirkuma procedūra izslēdz valsts atbalsta esību tikai tad, kad, pateicoties tai, ir iespējams izvēlēties pretendentu, kas pakalpojumu var sniegt par “viszemākajām izmaksām sabiedrībai” [sabiedrībai viszemāko cenu].

| (371) | Komisija atzīmē, ka šajā gadījumā konkursa procedūra notika, pirms stājās spēkā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (125) (kas attiecas uz publiskā iepirkuma līgumiem jūras transporta pakalpojumu sniegšanai) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (126). Tolaik bija piemērojama Direktīva 2004/17/EK un Direktīva 2004/18/EK. Tomēr Direktīva 2004/17/EK neattiecas uz jūras transporta pakalpojumiem, kādus sniedz Tirrenia. Patiešām, Direktīvas 2004/17/EK 5. pantā ir noteikts, ka tās darbības joma attiecas tikai uz dzelzceļa, automatizēto sistēmu, tramvaju, trolejbusu, autobusu vai trošu transporta pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(371)

Komisija atzīmē, ka šajā gadījumā konkursa procedūra notika, pirms stājās spēkā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (125) (kas attiecas uz publiskā iepirkuma līgumiem jūras transporta pakalpojumu sniegšanai) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (126). Tolaik bija piemērojama Direktīva 2004/17/EK un Direktīva 2004/18/EK. Tomēr Direktīva 2004/17/EK neattiecas uz jūras transporta pakalpojumiem, kādus sniedz Tirrenia. Patiešām, Direktīvas 2004/17/EK 5. pantā ir noteikts, ka tās darbības joma attiecas tikai uz dzelzceļa, automatizēto sistēmu, tramvaju, trolejbusu, autobusu vai trošu transporta pakalpojumiem.

125

126

Tirrenia

| (372) | Uz publisko pakalpojumu līgumiem, kuru slēgšanas tiesības līgumslēdzējas iestādes piešķir sakarā ar pakalpojumiem jūras, piekrastes vai upju transporta jomā, attiecas Direktīvas 2004/18/EK darbības joma, pamatojoties uz tās 20. apsvērumu. Tomēr minētās direktīvas II pielikuma B punktā ir uzskaitīti arī ūdens transporta pakalpojumi (127), un tas nozīmē, ka uz tiem attiecas tikai direktīvas 23. pants un 35. panta 4. punkts. Tas nozīmē, ka saskaņā ar Direktīvu 2004/18/EK uz publiskiem jūras transporta pakalpojumu līgumiem attiecas tikai pienākumi par tehniskajām specifikācijām (23. pants) un pienākums publicēt paziņojumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu (pēc līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas, tātad līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras beigās, nevis sākumā – 35. panta 4. punkts). Visi pārējie Direktīvas 2004/18/EK noteikumi, tostarp noteikumi par publicējamo paziņojumu saturu (36. panta 1. punkts) un noteikumi par atlases kritērijiem (45.–52. pants) nav attiecināmi uz publiskiem jūras transporta pakalpojumu līgumiem. |
| --- | --- |

(372)

Uz publisko pakalpojumu līgumiem, kuru slēgšanas tiesības līgumslēdzējas iestādes piešķir sakarā ar pakalpojumiem jūras, piekrastes vai upju transporta jomā, attiecas Direktīvas 2004/18/EK darbības joma, pamatojoties uz tās 20. apsvērumu. Tomēr minētās direktīvas II pielikuma B punktā ir uzskaitīti arī ūdens transporta pakalpojumi (127), un tas nozīmē, ka uz tiem attiecas tikai direktīvas 23. pants un 35. panta 4. punkts. Tas nozīmē, ka saskaņā ar Direktīvu 2004/18/EK uz publiskiem jūras transporta pakalpojumu līgumiem attiecas tikai pienākumi par tehniskajām specifikācijām (23. pants) un pienākums publicēt paziņojumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu (pēc līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas, tātad līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras beigās, nevis sākumā – 35. panta 4. punkts). Visi pārējie Direktīvas 2004/18/EK noteikumi, tostarp noteikumi par publicējamo paziņojumu saturu (36. panta 1. punkts) un noteikumi par atlases kritērijiem (45.–52. pants) nav attiecināmi uz publiskiem jūras transporta pakalpojumu līgumiem.

127

| (373) | Turklāt Direktīva 2004/18/EK jebkurā gadījumā neattiecas uz pakalpojumu koncesijām, kas definētas tās 1. panta 4. punktā (128). Komisija atzīmē, ka uz pakalpojumu koncesijām, kam ir konkrēti pārrobežu elementi, tomēr attiecas vispārējie Līgumu principi par pārredzamību un vienlīdzīgu attieksmi. |
| --- | --- |

(373)

Turklāt Direktīva 2004/18/EK jebkurā gadījumā neattiecas uz pakalpojumu koncesijām, kas definētas tās 1. panta 4. punktā (128). Komisija atzīmē, ka uz pakalpojumu koncesijām, kam ir konkrēti pārrobežu elementi, tomēr attiecas vispārējie Līgumu principi par pārredzamību un vienlīdzīgu attieksmi.

128

| (374) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka Direktīvu 2004/18/EK var piemērot tikai pakalpojumu valsts līguma gadījumā, bet ne tad, ja runa ir par pakalpojumu koncesiju. Turklāt, tā kā šis gadījums attiecas uz ūdens transporta pakalpojumiem, piemērojamas ir tikai dažas no minētās direktīvas prasībām. Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija uzskata, ka tā nevar paļauties tikai uz atbilstību publiskā iepirkuma direktīvām, lai pierādītu atbilstību ceturtajam Altmark kritērijam. Šā iemesla dēļ Komisija turpmāk tekstā novērtē, vai Itālijas izmantotā konkursa procedūra bija konkurenci nodrošinoša, pārredzama un nediskriminējoša. Lai veiktu šo novērtējumu, Komisija paļausies uz attiecīgajiem norādījumiem, kas izklāstīti tās paziņojumā par atbalsta jēdzienu (129) (jo īpaši tā 89. un turpmākajos punktos). |
| --- | --- |

(374)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka Direktīvu 2004/18/EK var piemērot tikai pakalpojumu valsts līguma gadījumā, bet ne tad, ja runa ir par pakalpojumu koncesiju. Turklāt, tā kā šis gadījums attiecas uz ūdens transporta pakalpojumiem, piemērojamas ir tikai dažas no minētās direktīvas prasībām. Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija uzskata, ka tā nevar paļauties tikai uz atbilstību publiskā iepirkuma direktīvām, lai pierādītu atbilstību ceturtajam Altmark kritērijam. Šā iemesla dēļ Komisija turpmāk tekstā novērtē, vai Itālijas izmantotā konkursa procedūra bija konkurenci nodrošinoša, pārredzama un nediskriminējoša. Lai veiktu šo novērtējumu, Komisija paļausies uz attiecīgajiem norādījumiem, kas izklāstīti tās paziņojumā par atbalsta jēdzienu (129) (jo īpaši tā 89. un turpmākajos punktos).

Altmark

129

Konkurenci nodrošinoša un pārredzama konkursa procedūra

Konkurenci nodrošinoša un pārredzama konkursa procedūra

| (375) | Paziņojuma par atbalsta jēdzienu 90. punktā ir norādīts, ka procedūrai ir jābūt konkurenci nodrošinošai (130), lai procesā varētu piedalīties visi ieinteresētie un nosacījumiem atbilstīgie pretendenti. Turklāt saskaņā ar minētā paziņojuma 91. punktu procedūrai ir jābūt pārredzamai, lai nodrošinātu, ka visi ieinteresētie pretendenti katrā konkursa procedūras posmā ir vienādi un pienācīgi informēti. Minētajā punktā ir arī uzsvērts, ka pārredzamas atlases procedūras būtiski elementi ir informācijas pieejamība, pietiekami ilga laika došana ieinteresētajiem pretendentiem un atlases un līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju skaidrība, un ir norādīts, ka konkursam jābūt pietiekami plaši publiskotam, lai par to varētu uzzināt visi potenciālie piedāvājumu iesniedzēji. |
| --- | --- |

(375)

Paziņojuma par atbalsta jēdzienu 90. punktā ir norādīts, ka procedūrai ir jābūt konkurenci nodrošinošai (130), lai procesā varētu piedalīties visi ieinteresētie un nosacījumiem atbilstīgie pretendenti. Turklāt saskaņā ar minētā paziņojuma 91. punktu procedūrai ir jābūt pārredzamai, lai nodrošinātu, ka visi ieinteresētie pretendenti katrā konkursa procedūras posmā ir vienādi un pienācīgi informēti. Minētajā punktā ir arī uzsvērts, ka pārredzamas atlases procedūras būtiski elementi ir informācijas pieejamība, pietiekami ilga laika došana ieinteresētajiem pretendentiem un atlases un līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju skaidrība, un ir norādīts, ka konkursam jābūt pietiekami plaši publiskotam, lai par to varētu uzzināt visi potenciālie piedāvājumu iesniedzēji.

130

| (376) | Kā sākotnēju piezīmi Komisija norāda faktu, ka, lai gan ar Itālijas tiesību aktiem (131) ārkārtas komisāram tika sniegta iespēja iesaistīties privātās sarunās ar potenciālajiem iegādātājiem, šajā gadījumā šī iespēja netika izmantota. Patiešām, šajā gadījumā priekšroka tika dota atklātam konkursam, lai nodrošinātu, ka Tirrenia darbības filiāle tiek pārdota par tirgus cenu, un tādējādi maksimāli palielinātu ieņēmumus no pārdošanas. Tā kā nenotika privātas sarunas par Tirrenia darbības filiāles privatizāciju, Komisijas šaubas, kas paustas 2011. gada lēmumā saistībā ar šo iespēju, ir kliedētas. |
| --- | --- |

(376)

Kā sākotnēju piezīmi Komisija norāda faktu, ka, lai gan ar Itālijas tiesību aktiem (131) ārkārtas komisāram tika sniegta iespēja iesaistīties privātās sarunās ar potenciālajiem iegādātājiem, šajā gadījumā šī iespēja netika izmantota. Patiešām, šajā gadījumā priekšroka tika dota atklātam konkursam, lai nodrošinātu, ka Tirrenia darbības filiāle tiek pārdota par tirgus cenu, un tādējādi maksimāli palielinātu ieņēmumus no pārdošanas. Tā kā nenotika privātas sarunas par Tirrenia darbības filiāles privatizāciju, Komisijas šaubas, kas paustas 2011. gada lēmumā saistībā ar šo iespēju, ir kliedētas.

131

Tirrenia

Tirrenia

| (377) | Šajā gadījumā konkursa procedūra tika sākta, publicējot uzaicinājumu izteikt ieinteresētību par Tirrenia darbības filiāles iegādi vienā starptautiskā un vairākos valsts laikrakstos un atsevišķās specializētās tīmekļa vietnēs (sk. 70. apsvērumu). Minētajā uzaicinājumā “ikviens, kurš var garantēt jūras transporta pakalpojumu nepārtrauktību”, tika aicināts izteikt ieinteresētību un netika piemēroti nekādi papildu nosacījumi. Potenciālajām ieinteresētajām personām arī tika atvēlēts pietiekams laiks (t. i., 35 dienas) intereses izteikšanai, lai sagatavotos dalībai turpmākā procesā. Nākamajā šā procesa uzticamības pārbaudes posmā kritērijiem atbilstošajiem pretendentiem tika atvēlēti četri mēneši laika visas attiecīgās informācijas novērtēšanai, lai noteiktu, vai un cik daudz tie vēlas solīt par Tirrenia darbības filiāli. |
| --- | --- |

(377)

Šajā gadījumā konkursa procedūra tika sākta, publicējot uzaicinājumu izteikt ieinteresētību par Tirrenia darbības filiāles iegādi vienā starptautiskā un vairākos valsts laikrakstos un atsevišķās specializētās tīmekļa vietnēs (sk. 70. apsvērumu). Minētajā uzaicinājumā “ikviens, kurš var garantēt jūras transporta pakalpojumu nepārtrauktību”, tika aicināts izteikt ieinteresētību un netika piemēroti nekādi papildu nosacījumi. Potenciālajām ieinteresētajām personām arī tika atvēlēts pietiekams laiks (t. i., 35 dienas) intereses izteikšanai, lai sagatavotos dalībai turpmākā procesā. Nākamajā šā procesa uzticamības pārbaudes posmā kritērijiem atbilstošajiem pretendentiem tika atvēlēti četri mēneši laika visas attiecīgās informācijas novērtēšanai, lai noteiktu, vai un cik daudz tie vēlas solīt par Tirrenia darbības filiāli.

Tirrenia

Tirrenia

| (378) | Komisija atzīmē, ka uzaicinājumā izteikt ieinteresētību bija skaidri noteikts, ka Tirrenia darbības filiāle tiks pārdota atbilstoši īpašajiem Marzano procedūras noteikumiem ar skaidru mērķi nodrošināt jūras transporta pakalpojumu nepārtrauktību saskaņā ar publisko pakalpojumu režīmu. Turklāt uzaicinājumā tika sniegta atsauce uz 2009. gada 25. septembra Dekrētlikuma Nr. 135 19.ter pantu, kurā noteikts, ka pēc konkursa procedūras pabeigšanas tiks noslēgta jauna konvencija ar Tirrenia pircēju. Minētajā pantā ir arī norādīts, ka šādas jaunas konvencijas termiņš būs ne vairāk kā astoņi gadi, un aprakstīts, kam jābūt ietvertam konvencijā. Turklāt tajā pašā pantā ir arī noteikta maksimālā Tirrenia kompensācijas summa, kas ir 72 685 642 EUR gadā visā jaunās konvencijas darbības laikā. Visbeidzot, 19.ter pantā ir arī noteikts, ka Tirrenia iegādātājs saglabās pietauvošanās prioritāti sabiedrisko pakalpojumu maršrutos. |
| --- | --- |

(378)

Komisija atzīmē, ka uzaicinājumā izteikt ieinteresētību bija skaidri noteikts, ka Tirrenia darbības filiāle tiks pārdota atbilstoši īpašajiem Marzano procedūras noteikumiem ar skaidru mērķi nodrošināt jūras transporta pakalpojumu nepārtrauktību saskaņā ar publisko pakalpojumu režīmu. Turklāt uzaicinājumā tika sniegta atsauce uz 2009. gada 25. septembra Dekrētlikuma Nr. 135 19.ter pantu, kurā noteikts, ka pēc konkursa procedūras pabeigšanas tiks noslēgta jauna konvencija ar Tirrenia pircēju. Minētajā pantā ir arī norādīts, ka šādas jaunas konvencijas termiņš būs ne vairāk kā astoņi gadi, un aprakstīts, kam jābūt ietvertam konvencijā. Turklāt tajā pašā pantā ir arī noteikta maksimālā Tirrenia kompensācijas summa, kas ir 72 685 642 EUR gadā visā jaunās konvencijas darbības laikā. Visbeidzot, 19.ter pantā ir arī noteikts, ka Tirrenia iegādātājs saglabās pietauvošanās prioritāti sabiedrisko pakalpojumu maršrutos.

Tirrenia

Marzano

ter

Tirrenia

Tirrenia

ter

Tirrenia

| (379) | Kā norādīts 2011. gada lēmumā, uzaicinājumā izteikt ieinteresētību nebija norādīta konkrēta informācija par attiecīgajiem pārdodamajiem aktīviem, līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju un laiku, kad norisināsies nākamie konkursa procedūras posmi. Tomēr nākamajos apsvērumos izklāstīto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka kopumā konkursa procedūra bija pietiekami pārredzama. |
| --- | --- |

(379)

Kā norādīts 2011. gada lēmumā, uzaicinājumā izteikt ieinteresētību nebija norādīta konkrēta informācija par attiecīgajiem pārdodamajiem aktīviem, līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju un laiku, kad norisināsies nākamie konkursa procedūras posmi. Tomēr nākamajos apsvērumos izklāstīto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka kopumā konkursa procedūra bija pietiekami pārredzama.

| (380) | Pirmkārt, uzaicinājumā izteikt ieinteresētību bija minēts, ka pretendentiem ir jāspēj “garantēt jūras transporta pakalpojumu nepārtrauktību.” Tas bija vienīgais atlases kritērijs, ko Itālija piemēroja, lai noteiktu, vai ieinteresētajām personām ir ļauts piedalīties konkursa procedūrā. Lai gan uzaicinājumā nebija precizēts, kā pretendenti var pierādīt, ka viņi atbilst šai prasībai, pēc noklusējuma tas nozīmē, ka var izmantot jebkādus atbilstošus pierādīšanas līdzekļus (132). Komisija nav saņēmusi nekādu informāciju, kas pierādītu, ka viena vai vairākas no piecām izslēgtajām ieinteresētajā personām faktiski ir iesniegušas atbilstošus pierādījumus, ka to rīcībā ir pietiekami finanšu līdzekļi, lai nodrošinātu pakalpojumu nepārtrauktību, kā prasīts uzaicinājumā izteikt ieinteresētību. Komisija uzskata, ka šis atlases kritērijs bija skaidri saprotams visiem ieinteresētajiem pretendentiem un arī bija pamatots, ņemot vērā izvirzīto mērķi. |
| --- | --- |

(380)

Pirmkārt, uzaicinājumā izteikt ieinteresētību bija minēts, ka pretendentiem ir jāspēj “garantēt jūras transporta pakalpojumu nepārtrauktību.” Tas bija vienīgais atlases kritērijs, ko Itālija piemēroja, lai noteiktu, vai ieinteresētajām personām ir ļauts piedalīties konkursa procedūrā. Lai gan uzaicinājumā nebija precizēts, kā pretendenti var pierādīt, ka viņi atbilst šai prasībai, pēc noklusējuma tas nozīmē, ka var izmantot jebkādus atbilstošus pierādīšanas līdzekļus (132). Komisija nav saņēmusi nekādu informāciju, kas pierādītu, ka viena vai vairākas no piecām izslēgtajām ieinteresētajā personām faktiski ir iesniegušas atbilstošus pierādījumus, ka to rīcībā ir pietiekami finanšu līdzekļi, lai nodrošinātu pakalpojumu nepārtrauktību, kā prasīts uzaicinājumā izteikt ieinteresētību. Komisija uzskata, ka šis atlases kritērijs bija skaidri saprotams visiem ieinteresētajiem pretendentiem un arī bija pamatots, ņemot vērā izvirzīto mērķi.

132

| (381) | Otrkārt, kā paskaidrots 378. apsvērumā, atsaucē uz 2009. gada 25. septembra Dekrētlikumu Nr. 135 ieinteresētajām personām bija skaidri norādīts, ka pēc konkursa procedūras pabeigšanas tiks noslēgta jauna konvencija (ar maksimālo termiņu 8 gadi) un ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas maksimālā ikgadējā summa ir noteikta 72 685 642 EUR apmērā gadā. Turklāt uzaicinājumā izteikt ieinteresētību bija norādīts, ka mērķis ir pārdot darbības filiāli, kas sniedz sabiedriskos pakalpojumus. Turklāt, kā apstiprināja Itālija, visām 11 personām, kuras galu galā nolēma piedalīties uzticamības pārbaudes posmā, tika darīta pieejama visa būtiskā informācija par pārdošanas tvērumu, kā arī par konvencijas projektu, kas noslēdzams starp pircēju un valsti. Tādējādi minētajām personām bija iespēja izlemt, vai pretendēt konkursā un cik daudz solīt. Komisija norāda, ka pārdošanas procedūrās starp privātiem operatoriem tā ir normāla prakse, ka komerciāli sensitīva informācija tiek darīta pieejama tikai uzticamības pārbaudes posmā. Tā paša iemesla dēļ ieinteresētajām personām bija jāparaksta konfidencialitātes nolīgumi, pirms tām tika piešķirta piekļuve attiecīgajai dokumentācijai (sk. 71. apsvērumu). Uz šāda pamata Komisija uzskata, ka no uzaicinājuma izteikt ieinteresētību bija pietiekami saprotams (133), ka pārdošana attiecas uz Tirrenia darbības filiāli apvienojumā ar jaunu konvenciju. Pēc tam, kad attiecīgās personas bija izteikušas ieinteresētību, tām tika piešķirta piekļuve visai nepieciešamajai informācijai, lai izlemtu par iespējamu solīšanu. |
| --- | --- |

(381)

Otrkārt, kā paskaidrots 378. apsvērumā, atsaucē uz 2009. gada 25. septembra Dekrētlikumu Nr. 135 ieinteresētajām personām bija skaidri norādīts, ka pēc konkursa procedūras pabeigšanas tiks noslēgta jauna konvencija (ar maksimālo termiņu 8 gadi) un ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas maksimālā ikgadējā summa ir noteikta 72 685 642 EUR apmērā gadā. Turklāt uzaicinājumā izteikt ieinteresētību bija norādīts, ka mērķis ir pārdot darbības filiāli, kas sniedz sabiedriskos pakalpojumus. Turklāt, kā apstiprināja Itālija, visām 11 personām, kuras galu galā nolēma piedalīties uzticamības pārbaudes posmā, tika darīta pieejama visa būtiskā informācija par pārdošanas tvērumu, kā arī par konvencijas projektu, kas noslēdzams starp pircēju un valsti. Tādējādi minētajām personām bija iespēja izlemt, vai pretendēt konkursā un cik daudz solīt. Komisija norāda, ka pārdošanas procedūrās starp privātiem operatoriem tā ir normāla prakse, ka komerciāli sensitīva informācija tiek darīta pieejama tikai uzticamības pārbaudes posmā. Tā paša iemesla dēļ ieinteresētajām personām bija jāparaksta konfidencialitātes nolīgumi, pirms tām tika piešķirta piekļuve attiecīgajai dokumentācijai (sk. 71. apsvērumu). Uz šāda pamata Komisija uzskata, ka no uzaicinājuma izteikt ieinteresētību bija pietiekami saprotams (133), ka pārdošana attiecas uz Tirrenia darbības filiāli apvienojumā ar jaunu konvenciju. Pēc tam, kad attiecīgās personas bija izteikušas ieinteresētību, tām tika piešķirta piekļuve visai nepieciešamajai informācijai, lai izlemtu par iespējamu solīšanu.

133

Tirrenia

| (382) | Treškārt, attiecībā uz konkursa procedūras turpmāko posmu norises laiku Komisijas atzīmē turpmāk izklāstīto. Ar 2010. gada 10. novembra vēstuli ieinteresētie pretendenti, kas atbilda vienīgajam atlases kritērijam, tika aicināti piedalīties uzticamības pārbaudes posmā. Tad atlikušajiem ieinteresētajiem pretendentiem ārkārtas komisāra 2011. gada 2. februāra vēstulē tika sniegta attiecīgā informācija par konkrētajiem nākamajiem procedūras posmiem, jo īpaši par procedūras laika grafiku un kritērijiem uzņemšanai otrajā uzticamības pārbaudes posmā. Komisija uzskata, ka ir maz ticams, ka šīs informācijas nesniegšana uzaicinājumā izteikt ieinteresētību (134) ir atturējusi potenciālos pretendentus no ieinteresētības izteikšanas. |
| --- | --- |

(382)

Treškārt, attiecībā uz konkursa procedūras turpmāko posmu norises laiku Komisijas atzīmē turpmāk izklāstīto. Ar 2010. gada 10. novembra vēstuli ieinteresētie pretendenti, kas atbilda vienīgajam atlases kritērijam, tika aicināti piedalīties uzticamības pārbaudes posmā. Tad atlikušajiem ieinteresētajiem pretendentiem ārkārtas komisāra 2011. gada 2. februāra vēstulē tika sniegta attiecīgā informācija par konkrētajiem nākamajiem procedūras posmiem, jo īpaši par procedūras laika grafiku un kritērijiem uzņemšanai otrajā uzticamības pārbaudes posmā. Komisija uzskata, ka ir maz ticams, ka šīs informācijas nesniegšana uzaicinājumā izteikt ieinteresētību (134) ir atturējusi potenciālos pretendentus no ieinteresētības izteikšanas.

134

| (383) | Ceturtkārt, Komisija atzīmē, ka, pamatojoties uz uzaicinājumu, 21 persona bija izteikusi ieinteresētību iegādāties Tirrenia darbības filiāli. Minētās 21 personas vidū bija valsts, Eiropas un ārpuseiropas struktūras, dažas no tām – Itālijas vadošie prāmju operatori (piemēram, Grandi Navi Veloci, Moby). Komisija uzskata, ka tas apliecina, ka visiem potenciālajiem pretendentiem bija pietiekama iespēja izteikt ieinteresētību par piedalīšanos konkursa procedūrā. Šajā saistībā Komisija norāda, ka ieinteresētajām personām nebija jāievēro apgrūtinošas procedūras un ka tām neradās ievērojamas izmaksas saistībā ar to ieinteresētības izteikšanu. Bija pietiekami, ka tās nosūta vēstuli, kurā apliecina to savu garantēt jūras transporta pakalpojumu nepārtrauktību. Tad tās 16 personas, kas atbilda šim atlases kritērijam, tika aicinātas piedalīties uzticamības pārbaudes posmā, un 11 no tām izlēma piedalīties. Tikai pēc šā posma attiecīgajām personām bija jāizlemj, vai tās vēlas iesniegt piedāvājumu un cik daudz tās ir gatavas solīt. |
| --- | --- |

(383)

Ceturtkārt, Komisija atzīmē, ka, pamatojoties uz uzaicinājumu, 21 persona bija izteikusi ieinteresētību iegādāties Tirrenia darbības filiāli. Minētās 21 personas vidū bija valsts, Eiropas un ārpuseiropas struktūras, dažas no tām – Itālijas vadošie prāmju operatori (piemēram, Grandi Navi Veloci, Moby). Komisija uzskata, ka tas apliecina, ka visiem potenciālajiem pretendentiem bija pietiekama iespēja izteikt ieinteresētību par piedalīšanos konkursa procedūrā. Šajā saistībā Komisija norāda, ka ieinteresētajām personām nebija jāievēro apgrūtinošas procedūras un ka tām neradās ievērojamas izmaksas saistībā ar to ieinteresētības izteikšanu. Bija pietiekami, ka tās nosūta vēstuli, kurā apliecina to savu garantēt jūras transporta pakalpojumu nepārtrauktību. Tad tās 16 personas, kas atbilda šim atlases kritērijam, tika aicinātas piedalīties uzticamības pārbaudes posmā, un 11 no tām izlēma piedalīties. Tikai pēc šā posma attiecīgajām personām bija jāizlemj, vai tās vēlas iesniegt piedāvājumu un cik daudz tās ir gatavas solīt.

Tirrenia

Grandi Navi Veloci

Moby

| (384) | Visbeidzot, Komisija 2012. gada lēmumā atzīmēja, ka nav skaidrs, vai visi ieinteresētie pretendenti konkursa procedūras sākotnējos posmos zināja par iespēju atlikt pirkuma cenas daļas samaksu, to izlīdzinot pa vairākiem gadiem, bez procentu piemērošanas. Šī iespēja nebija minēta, taču arī netika izslēgta uzaicinājumā izteikt ieinteresētību (135). Uz šā pamata CIN iesniedza piedāvājumu, kurā bija paredzēts, ka gandrīz puse pirkuma cenas tiks samaksāta pa daļām. Komisija vispirms atzīmē, ka, tā kā konkursā bija paredzēts noslēgt sabiedrisko pakalpojumu līgumu uz astoņiem gadiem, samaksas daļas atlikšana, to izlīdzinot pa visu līguma termiņu, nebija nekas neierasts. Patiesi, koncesijas līgumu gadījumā ir ierasts, ka koncesijas maksa tiek samaksāta pa daļām, nevis uzreiz vienā maksājumā. Turklāt Komisija atzīmē, ka CIN piedāvājuma reālā vērtība, kas iegūta, diskontējot atliktos maksājumus pēc to vērtības pārdošanas brīdī, ir tikai par aptuveni 4 % mazāka nekā gadījumā, ja uzreiz tiktu samaksāta visa summa. Komisija uzskata, ka šī salīdzinoši mazā starpība diezin vai ir ietekmējusi personu vēlmi izteikt ieinteresētību. Šajā ziņā būtu jāatgādina, ka tad, kad personām bija jāizsaka ieinteresētība, Tirrenia darbības filiāles (un arī jaunās konvencijas) vērtība nebija zināma, tāpēc uzzināšana par atlikšanas iespēju šajā posmā diez vai ir ietekmējusi lēmumu piedalīties konkursa procedūrā. Turklāt Komisija norāda, ka CIN saistošais piedāvājums (ieskaitot daļējo atlikto maksājumu) tika darīts pieejams datu telpā, un visi pārējie pretendenti tika skaidri aicināti iesniegt labāku piedāvājumu. Neraugoties uz to, ka tam tika atvēlētas sešpadsmit dienas, un uz to, ka pārējiem pretendentiem bija iespēja arī savos piedāvājumos ietvert atliktus maksājumus, neviens no tiem neiesniedza šādu piedāvājumu. Šo iemeslu dēļ Komisija secina, ka nevar uzskatīt, ka iespēja atlikt pirkuma cenas (tās daļas) samaksu ir negatīvi ietekmējusi konkurences nodrošināšanu konkursa procedūrā vai tās pārredzamību. |
| --- | --- |

(384)

Visbeidzot, Komisija 2012. gada lēmumā atzīmēja, ka nav skaidrs, vai visi ieinteresētie pretendenti konkursa procedūras sākotnējos posmos zināja par iespēju atlikt pirkuma cenas daļas samaksu, to izlīdzinot pa vairākiem gadiem, bez procentu piemērošanas. Šī iespēja nebija minēta, taču arī netika izslēgta uzaicinājumā izteikt ieinteresētību (135). Uz šā pamata CIN iesniedza piedāvājumu, kurā bija paredzēts, ka gandrīz puse pirkuma cenas tiks samaksāta pa daļām. Komisija vispirms atzīmē, ka, tā kā konkursā bija paredzēts noslēgt sabiedrisko pakalpojumu līgumu uz astoņiem gadiem, samaksas daļas atlikšana, to izlīdzinot pa visu līguma termiņu, nebija nekas neierasts. Patiesi, koncesijas līgumu gadījumā ir ierasts, ka koncesijas maksa tiek samaksāta pa daļām, nevis uzreiz vienā maksājumā. Turklāt Komisija atzīmē, ka CIN piedāvājuma reālā vērtība, kas iegūta, diskontējot atliktos maksājumus pēc to vērtības pārdošanas brīdī, ir tikai par aptuveni 4 % mazāka nekā gadījumā, ja uzreiz tiktu samaksāta visa summa. Komisija uzskata, ka šī salīdzinoši mazā starpība diezin vai ir ietekmējusi personu vēlmi izteikt ieinteresētību. Šajā ziņā būtu jāatgādina, ka tad, kad personām bija jāizsaka ieinteresētība, Tirrenia darbības filiāles (un arī jaunās konvencijas) vērtība nebija zināma, tāpēc uzzināšana par atlikšanas iespēju šajā posmā diez vai ir ietekmējusi lēmumu piedalīties konkursa procedūrā. Turklāt Komisija norāda, ka CIN saistošais piedāvājums (ieskaitot daļējo atlikto maksājumu) tika darīts pieejams datu telpā, un visi pārējie pretendenti tika skaidri aicināti iesniegt labāku piedāvājumu. Neraugoties uz to, ka tam tika atvēlētas sešpadsmit dienas, un uz to, ka pārējiem pretendentiem bija iespēja arī savos piedāvājumos ietvert atliktus maksājumus, neviens no tiem neiesniedza šādu piedāvājumu. Šo iemeslu dēļ Komisija secina, ka nevar uzskatīt, ka iespēja atlikt pirkuma cenas (tās daļas) samaksu ir negatīvi ietekmējusi konkurences nodrošināšanu konkursa procedūrā vai tās pārredzamību.

135

CIN

CIN

Tirrenia

CIN

| (385) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka kopumā konkursa procedūra bija konkurenci nodrošinoša un pārredzama. Jo īpaši Tirrenia iecere atbrīvoties no sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas (t. i., Tirrenia darbības filiāles) un noslēgt ar konkursa uzvarētāju jaunu konvenciju uz astoņu gadu termiņu bija plaši darīta zināma visiem potenciālajiem pretendentiem attiecīgajā reģionālajā vai starptautiskajā tirgū. Turklāt Komisija ņem vērā, ka potenciālie pretendenti varēja vienkārši izteikt ieinteresētību, un viņiem nebija jāuzņemas nekādas citas saistības šajā posmā. Ja vien attiecīgās personas varēja pierādīt, ka tās atbilst vienīgajam atlases kritērijam, tām tika nodota visa nepieciešamā informācija un atvēlēts laiks, lai tās varētu izlemt, vai un cik daudz tās vēlas solīt par Tirrenia darbības filiāli. Minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka ir kliedētas tās šaubas, ka konkursa procedūra nebija pietiekami pārredzama uzaicinājuma izteikt ieinteresētību iespējamo trūkumu dēļ. |
| --- | --- |

(385)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka kopumā konkursa procedūra bija konkurenci nodrošinoša un pārredzama. Jo īpaši Tirrenia iecere atbrīvoties no sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas (t. i., Tirrenia darbības filiāles) un noslēgt ar konkursa uzvarētāju jaunu konvenciju uz astoņu gadu termiņu bija plaši darīta zināma visiem potenciālajiem pretendentiem attiecīgajā reģionālajā vai starptautiskajā tirgū. Turklāt Komisija ņem vērā, ka potenciālie pretendenti varēja vienkārši izteikt ieinteresētību, un viņiem nebija jāuzņemas nekādas citas saistības šajā posmā. Ja vien attiecīgās personas varēja pierādīt, ka tās atbilst vienīgajam atlases kritērijam, tām tika nodota visa nepieciešamā informācija un atvēlēts laiks, lai tās varētu izlemt, vai un cik daudz tās vēlas solīt par Tirrenia darbības filiāli. Minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka ir kliedētas tās šaubas, ka konkursa procedūra nebija pietiekami pārredzama uzaicinājuma izteikt ieinteresētību iespējamo trūkumu dēļ.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Konkursa procedūras nediskriminējošais raksturs un visaugstākā cena kā kritērijs

Konkursa procedūras nediskriminējošais raksturs un visaugstākā cena kā kritērijs

| (386) | Paziņojuma par atbalsta jēdzienu 92. punktā ir uzsvērts, ka, lai nodrošinātu, ka darījums atbilst tirgus nosacījumiem, nepieciešamie priekšnosacījumi ir nediskriminējoša attieksme pret visiem pretendentiem visos procedūras posmos un objektīvu atlases un līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju noteikšana pirms procedūras. Turklāt minētajā punktā ir arī noteikts, ka, lai garantētu vienlīdzīgu attieksmi, līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem vajadzētu būt tādiem, kas dod iespēju objektīvi salīdzināt un novērtēt piedāvājumus. Visbeidzot, saskaņā ar Paziņojuma par atbalsta jēdzienu 95. punktu, ja publiskās struktūras pārdod aktīvus, vienīgajam būtiskajam pircēja atlases kritērijam vajadzētu būt augstākajai cenai (136), ņemot vērā arī prasītos līguma nosacījumus (piemēram, pārdevēja sniegto pārdošanas garantiju). |
| --- | --- |

(386)

Paziņojuma par atbalsta jēdzienu 92. punktā ir uzsvērts, ka, lai nodrošinātu, ka darījums atbilst tirgus nosacījumiem, nepieciešamie priekšnosacījumi ir nediskriminējoša attieksme pret visiem pretendentiem visos procedūras posmos un objektīvu atlases un līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju noteikšana pirms procedūras. Turklāt minētajā punktā ir arī noteikts, ka, lai garantētu vienlīdzīgu attieksmi, līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem vajadzētu būt tādiem, kas dod iespēju objektīvi salīdzināt un novērtēt piedāvājumus. Visbeidzot, saskaņā ar Paziņojuma par atbalsta jēdzienu 95. punktu, ja publiskās struktūras pārdod aktīvus, vienīgajam būtiskajam pircēja atlases kritērijam vajadzētu būt augstākajai cenai (136), ņemot vērā arī prasītos līguma nosacījumus (piemēram, pārdevēja sniegto pārdošanas garantiju).

136

| (387) | Kā norādīts iepriekš (sk. 380. apsvērumu), uzaicinājumā izteikt ieinteresētību bija ietverts tikai viens atlases kritērijs, proti, ka pretendentiem ir jāspēj “garantēt jūras transporta pakalpojumu nepārtrauktību.” No 21 personas, kuras izteica ieinteresētību, piecas personas tika izslēgtas, jo tika konstatēts, ka tās neatbilst šim nosacījumam (sk. arī 34. zemsvītras piezīmi). Komisija uzskata, ka vienīgais piemērojamais atlases kritērijs bija objektīvs un bija pietiekami skaidri darīts zināms visām ieinteresētajām personām uzaicinājumā izteikt ieinteresētību. |
| --- | --- |

(387)

Kā norādīts iepriekš (sk. 380. apsvērumu), uzaicinājumā izteikt ieinteresētību bija ietverts tikai viens atlases kritērijs, proti, ka pretendentiem ir jāspēj “garantēt jūras transporta pakalpojumu nepārtrauktību.” No 21 personas, kuras izteica ieinteresētību, piecas personas tika izslēgtas, jo tika konstatēts, ka tās neatbilst šim nosacījumam (sk. arī 34. zemsvītras piezīmi). Komisija uzskata, ka vienīgais piemērojamais atlases kritērijs bija objektīvs un bija pietiekami skaidri darīts zināms visām ieinteresētajām personām uzaicinājumā izteikt ieinteresētību.

| (388) | Tie 16 ieinteresētie pretendenti, kas atbilda atlases kritērijam, tika uzaicināti piedalīties uzticamības pārbaudes posmā, bet 5 no tiem norādīja, ka vairs nav ieinteresēti. Uzticamības pārbaudes posmā, kas ilga 4 mēnešus, atlikušajām 11 personām tika nodrošināta piekļuve datu telpai, kurā bija ietverta visa būtiskā informācija (sk. 72. apsvērumu), lai tās varētu novērtēt pārdodamo darbības filiāli un jaunās konvencijas projektu. Visi pretendenti tādējādi saņēma vienādu informāciju un pret tiem vienmēr tika īstenota vienāda attieksme. |
| --- | --- |

(388)

Tie 16 ieinteresētie pretendenti, kas atbilda atlases kritērijam, tika uzaicināti piedalīties uzticamības pārbaudes posmā, bet 5 no tiem norādīja, ka vairs nav ieinteresēti. Uzticamības pārbaudes posmā, kas ilga 4 mēnešus, atlikušajām 11 personām tika nodrošināta piekļuve datu telpai, kurā bija ietverta visa būtiskā informācija (sk. 72. apsvērumu), lai tās varētu novērtēt pārdodamo darbības filiāli un jaunās konvencijas projektu. Visi pretendenti tādējādi saņēma vienādu informāciju un pret tiem vienmēr tika īstenota vienāda attieksme.

| (389) | Ārkārtas komisārs 2011. gada 2. februārī nosūtīja atlikušajiem vienpadsmit pretendentiem vēstuli, kurā bija sīki izklāstīta procedūra un prasības piedāvājuma iesniegšanai. Minētajā vēstulē bija skaidri izklāstīti pārdošanas nosacījumi – darījumdarbības plāna sagatavošana sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei, kā noteikts konvencijas projektā, un nepieciešamo garantiju sniegšana, lai pierādītu pretendentu finansiālo stabilitāti. Itālija ir apstiprinājusi, ka gadījumā, ja tiktu saņemti vairāki kritērijiem atbilstoši piedāvājumi, vienīgais līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijs būtu augstākā cena. Patiesi, Komisija atzīmē, ka 2011. gada 29. aprīlī ārkārtas komisārs aicināja pārējās ieinteresētās personas iesniegt uzlabotus piedāvājumus tieši ar mērķi sasniegt iespējami labāko finansiālo atdevi no pārdošanas. |
| --- | --- |

(389)

Ārkārtas komisārs 2011. gada 2. februārī nosūtīja atlikušajiem vienpadsmit pretendentiem vēstuli, kurā bija sīki izklāstīta procedūra un prasības piedāvājuma iesniegšanai. Minētajā vēstulē bija skaidri izklāstīti pārdošanas nosacījumi – darījumdarbības plāna sagatavošana sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei, kā noteikts konvencijas projektā, un nepieciešamo garantiju sniegšana, lai pierādītu pretendentu finansiālo stabilitāti. Itālija ir apstiprinājusi, ka gadījumā, ja tiktu saņemti vairāki kritērijiem atbilstoši piedāvājumi, vienīgais līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijs būtu augstākā cena. Patiesi, Komisija atzīmē, ka 2011. gada 29. aprīlī ārkārtas komisārs aicināja pārējās ieinteresētās personas iesniegt uzlabotus piedāvājumus tieši ar mērķi sasniegt iespējami labāko finansiālo atdevi no pārdošanas.

| (390) | Tāpēc ir kliedētas 2011. gada lēmumā paustās Komisijas šaubas, ka Dekrētlikums 134/2008 ļauj piešķirt līguma slēgšanas tiesības, pamatojoties uz citiem kritērijiem. Visas personas tika korekti un vienādi informētas visos dažādajos konkursa procedūras posmos, lai tās varētu iesniegt piedāvājumu, pilnībā pārzinot procedūru un prasības. Komisija arī uzskata, ka līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijs ļauj objektīvi salīdzināt un novērtēt piedāvājumus. |
| --- | --- |

(390)

Tāpēc ir kliedētas 2011. gada lēmumā paustās Komisijas šaubas, ka Dekrētlikums 134/2008 ļauj piešķirt līguma slēgšanas tiesības, pamatojoties uz citiem kritērijiem. Visas personas tika korekti un vienādi informētas visos dažādajos konkursa procedūras posmos, lai tās varētu iesniegt piedāvājumu, pilnībā pārzinot procedūru un prasības. Komisija arī uzskata, ka līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijs ļauj objektīvi salīdzināt un novērtēt piedāvājumus.

CIN pirkuma cenas daļas atliktā samaksa

CIN

| (391) | Komisija 2012. gada lēmumā atzīmēja, ka CIN piedāvātās pirkuma cenas faktiskā vērtība (137) ir mazāka par tirgus vērtību, ko noteicis kompetentās ministrijas ieceltais eksperts. Tomēr Land Burgenland lietā Tiesa ir nospriedusi, ka, ja publiska iestāde ir paredzējusi pārdot tai piederošu uzņēmumu, rīkojot atklātu, pārredzamu un beznosacījuma konkursa procedūru, var pieņemt, ka tirgus cena atbilst visaugstākajai (saistošajai un ticamajai) piedāvātajai cenai, un ka ņem vērā tikai cenu, bez vajadzības izmantot citas vērtības noteikšanas metodes, piemēram, neatkarīgas ekspertīzes (138). Turklāt pat visaugstākais piedāvājums, kas iesniegts konkursa procedūrā, kuras nelikumību ir izraisījuši nelikumīgi nosacījumi, tomēr var atbilst tirgus vērtībai, ja uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus trūkumi nav ietekmējuši piedāvājuma apmēru, izraisot tā samazināšanos (139). |
| --- | --- |

(391)

Komisija 2012. gada lēmumā atzīmēja, ka CIN piedāvātās pirkuma cenas faktiskā vērtība (137) ir mazāka par tirgus vērtību, ko noteicis kompetentās ministrijas ieceltais eksperts. Tomēr Land Burgenland lietā Tiesa ir nospriedusi, ka, ja publiska iestāde ir paredzējusi pārdot tai piederošu uzņēmumu, rīkojot atklātu, pārredzamu un beznosacījuma konkursa procedūru, var pieņemt, ka tirgus cena atbilst visaugstākajai (saistošajai un ticamajai) piedāvātajai cenai, un ka ņem vērā tikai cenu, bez vajadzības izmantot citas vērtības noteikšanas metodes, piemēram, neatkarīgas ekspertīzes (138). Turklāt pat visaugstākais piedāvājums, kas iesniegts konkursa procedūrā, kuras nelikumību ir izraisījuši nelikumīgi nosacījumi, tomēr var atbilst tirgus vērtībai, ja uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus trūkumi nav ietekmējuši piedāvājuma apmēru, izraisot tā samazināšanos (139).

CIN

137

Land Burgenland

138

139

| (392) | Komisija atzīmē, ka šajā gadījumā CIN samaksātā cena ir atklātas, pārredzamas un nediskriminējošas konkursa procedūras rezultāts, tāpēc var pieņemt, ka šī cena ir vienāda ar tirgus cenu. Tāpēc nav nepieciešams salīdzināt šo cenu ar vērtībām, ko noteikuši attiecīgi Itālijas un Komisijas ieceltie neatkarīgie eksperti. Turklāt Komisija piekrīt Itālijai (sk. 176. apsvērumu), ka neatkarīgajiem ekspertiem katrā ziņā bija jāizdara zināmi pieņēmumi, tāpēc rezultātā iegūtās vērtības jebkurā gadījumā būtu jāinterpretē piesardzīgi. Visbeidzot, kā norādīja CIN (sk. 236. apsvērumu), vismaz viens potenciālais pretendents, kas izteica ieinteresētību iegādāties Tirrenia darbības filiāli, norādīja, ka Itālijas ieceltā neatkarīgā eksperta noteiktā cena ir pārāk augsta. Lai gan šie pierādījumi ir balstīti tikai uz personīgiem novērojumiem, tie apstiprina, ka ekspertu vērtējumi var ne vienmēr atspoguļot tirgus vērtību, ko noteikusi tirgus dalībnieki konkursa procedūrā. |
| --- | --- |

(392)

Komisija atzīmē, ka šajā gadījumā CIN samaksātā cena ir atklātas, pārredzamas un nediskriminējošas konkursa procedūras rezultāts, tāpēc var pieņemt, ka šī cena ir vienāda ar tirgus cenu. Tāpēc nav nepieciešams salīdzināt šo cenu ar vērtībām, ko noteikuši attiecīgi Itālijas un Komisijas ieceltie neatkarīgie eksperti. Turklāt Komisija piekrīt Itālijai (sk. 176. apsvērumu), ka neatkarīgajiem ekspertiem katrā ziņā bija jāizdara zināmi pieņēmumi, tāpēc rezultātā iegūtās vērtības jebkurā gadījumā būtu jāinterpretē piesardzīgi. Visbeidzot, kā norādīja CIN (sk. 236. apsvērumu), vismaz viens potenciālais pretendents, kas izteica ieinteresētību iegādāties Tirrenia darbības filiāli, norādīja, ka Itālijas ieceltā neatkarīgā eksperta noteiktā cena ir pārāk augsta. Lai gan šie pierādījumi ir balstīti tikai uz personīgiem novērojumiem, tie apstiprina, ka ekspertu vērtējumi var ne vienmēr atspoguļot tirgus vērtību, ko noteikusi tirgus dalībnieki konkursa procedūrā.

CIN

CIN

Tirrenia

| (393) | Pilnīguma labad Komisija uzskata, ka atliktam maksājumam ir arī ekonomisks pamatojums. Patiesi, kā norādīja CIN (sk. 240. apsvērumu), atliktais maksājums ir savstarpēji saistīts ar pārdošanas priekšmeta būtību, proti, darbības filiāli, kuras efektīvā vērtība ir atkarīga (kā to apstiprināja Banca Profilo, sek. 2.3.3.4. iedaļu un 240. apsvērumu) no jaunajā konvencijā paredzēto kompensācijas summu faktiskās samaksas astoņu gadu periodā. Tāpēc (pirkuma cenas daļas) atlikto samaksu var arī uzskatīt par loģiski izrietošu no pārdodamo aktīvu rakstura (jo īpaši sabiedrisko pakalpojumu līguma un saistītās kompensācijas). |
| --- | --- |

(393)

Pilnīguma labad Komisija uzskata, ka atliktam maksājumam ir arī ekonomisks pamatojums. Patiesi, kā norādīja CIN (sk. 240. apsvērumu), atliktais maksājums ir savstarpēji saistīts ar pārdošanas priekšmeta būtību, proti, darbības filiāli, kuras efektīvā vērtība ir atkarīga (kā to apstiprināja Banca Profilo, sek. 2.3.3.4. iedaļu un 240. apsvērumu) no jaunajā konvencijā paredzēto kompensācijas summu faktiskās samaksas astoņu gadu periodā. Tāpēc (pirkuma cenas daļas) atlikto samaksu var arī uzskatīt par loģiski izrietošu no pārdodamo aktīvu rakstura (jo īpaši sabiedrisko pakalpojumu līguma un saistītās kompensācijas).

CIN

Banca Profilo

| (394) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka tās šaubas par pirkuma cenas daļas samaksas atlikšanu ir kliedētas. |
| --- | --- |

(394)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka tās šaubas par pirkuma cenas daļas samaksas atlikšanu ir kliedētas.

Pasākumi, lai nodrošinātu, ka pakalpojumi tiek sniegti par sabiedrībai viszemāko cenu

Pasākumi, lai nodrošinātu, ka pakalpojumi tiek sniegti par sabiedrībai viszemāko cenu

| (395) | Šajā gadījumā konkurss tika rīkots par jauno konvenciju, kas apvienota ar Tirrenia darbības filiāli un kam piemēro noteiktus ierobežojumus attiecībā uz darbaspēka līmeni, nevis tikai par jauno konvenciju vienu pašu. Komisija 2012. gada lēmumā sākotnēji uzskatīja, ka, ciktāl pretendenti jau bija pienācīgi apgādāti ar kuģiem un apkalpi, tiem būtu radušās mazākas izmaksas, ja tiem nebūtu noteikts pienākums pārņemt daļu no Tirrenia kapitāla aktīviem un darbiniekiem. Tāpēc Komisija pauda sākotnējo uzskatu, ka konkursa rīkošana par jauno konvenciju, nenosakot pienākumu pārņemt minētos Tirrenia kuģus un apkalpi, kas nepieciešami sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, būtu radījusi mazākas izmaksas sabiedrībai. |
| --- | --- |

(395)

Šajā gadījumā konkurss tika rīkots par jauno konvenciju, kas apvienota ar Tirrenia darbības filiāli un kam piemēro noteiktus ierobežojumus attiecībā uz darbaspēka līmeni, nevis tikai par jauno konvenciju vienu pašu. Komisija 2012. gada lēmumā sākotnēji uzskatīja, ka, ciktāl pretendenti jau bija pienācīgi apgādāti ar kuģiem un apkalpi, tiem būtu radušās mazākas izmaksas, ja tiem nebūtu noteikts pienākums pārņemt daļu no Tirrenia kapitāla aktīviem un darbiniekiem. Tāpēc Komisija pauda sākotnējo uzskatu, ka konkursa rīkošana par jauno konvenciju, nenosakot pienākumu pārņemt minētos Tirrenia kuģus un apkalpi, kas nepieciešami sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, būtu radījusi mazākas izmaksas sabiedrībai.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

| (396) | Tā kā Tirrenia bija liels uzņēmums, kam piemēroja ārkārtas administratīvo procedūru, saskaņā ar vispārējiem vietējiem tiesību aktiem (140) tā iegādātājam bija divus gadus jāsaglabā tāds pats personāla līmenis, kas vajadzīgs sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, kā noteikts Tirrenia darījumdarbības plānos. Ņemot vērā šos apstākļus, līgums par darbības filiāles nodošanu nosaka, ka CIN ir jāpiedāvā darbs (uz jaunu līgumu pamata) bijušajiem Tirrenia darbiniekiem un jāatturas no darbinieku atlaišanas (141) divus gadus. Komisija vispirms atzīmē, ka šī prasība ir balstīta uz juridisku pienākumu, ko Itālijas iestādes nevarēja ignorēt darbības filiāles nodošanas plānošanā, un ka šis pienākums ir ierobežots laikā, t. i., līdz diviem gadiem. Komisija arī atzīmē, ka Tirrenia darbības filiāle turpinās sniegt sabiedriskos pakalpojumus, pamatojoties uz jaunajā konvencijā noteiktajām sabiedrisko pakalpojumu saistībām. Šajā ziņā Itālija ir norādījusi, ka CIN pārņems tikai tos apkalpes locekļus un administratīvo personālu, kas nepieciešami nepārtrauktai sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai. Turklāt Itālija argumentēja, ka CIN šis minimālais darbaspēka līmenis būtu jāievēro neatkarīgi no jebkāda nosacījuma, kas attiecas uz darbaspēku. Ņemot vērā, ka nodarbinātības izmaksas tiktu segtas no kompensācijas, ko izmaksā CIN saskaņā ar jauno konvenciju, Komisija uzskata, ka praksē pienākums saglabāt nodarbinātības līmeni nav apgrūtinošs CIN. Tāpēc šis pienākums diez vai ir samazinājis darbības filiāles pārdošanas cenu un nevar būt šādā veidā radījis priekšrocību CIN. Turklāt šis risinājums bija izdevīgs arī Tirrenia (un attiecīgi arī tā īpašniekam – Itālijai), jo Tirrenia nebija jāsedz izmaksas saistībā ar darbinieku atlaišanu, kurus pēc tam atkārtoti pieņem darbā CIN. Komisija atzīmē, ka Ecorys bija aplēsis, ka kopējās izmaksas saistībā ar visu Tirrenia darbinieku atlaišanu būtu sasniegušas vismaz 35 miljonus EUR. |
| --- | --- |

(396)

Tā kā Tirrenia bija liels uzņēmums, kam piemēroja ārkārtas administratīvo procedūru, saskaņā ar vispārējiem vietējiem tiesību aktiem (140) tā iegādātājam bija divus gadus jāsaglabā tāds pats personāla līmenis, kas vajadzīgs sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, kā noteikts Tirrenia darījumdarbības plānos. Ņemot vērā šos apstākļus, līgums par darbības filiāles nodošanu nosaka, ka CIN ir jāpiedāvā darbs (uz jaunu līgumu pamata) bijušajiem Tirrenia darbiniekiem un jāatturas no darbinieku atlaišanas (141) divus gadus. Komisija vispirms atzīmē, ka šī prasība ir balstīta uz juridisku pienākumu, ko Itālijas iestādes nevarēja ignorēt darbības filiāles nodošanas plānošanā, un ka šis pienākums ir ierobežots laikā, t. i., līdz diviem gadiem. Komisija arī atzīmē, ka Tirrenia darbības filiāle turpinās sniegt sabiedriskos pakalpojumus, pamatojoties uz jaunajā konvencijā noteiktajām sabiedrisko pakalpojumu saistībām. Šajā ziņā Itālija ir norādījusi, ka CIN pārņems tikai tos apkalpes locekļus un administratīvo personālu, kas nepieciešami nepārtrauktai sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai. Turklāt Itālija argumentēja, ka CIN šis minimālais darbaspēka līmenis būtu jāievēro neatkarīgi no jebkāda nosacījuma, kas attiecas uz darbaspēku. Ņemot vērā, ka nodarbinātības izmaksas tiktu segtas no kompensācijas, ko izmaksā CIN saskaņā ar jauno konvenciju, Komisija uzskata, ka praksē pienākums saglabāt nodarbinātības līmeni nav apgrūtinošs CIN. Tāpēc šis pienākums diez vai ir samazinājis darbības filiāles pārdošanas cenu un nevar būt šādā veidā radījis priekšrocību CIN. Turklāt šis risinājums bija izdevīgs arī Tirrenia (un attiecīgi arī tā īpašniekam – Itālijai), jo Tirrenia nebija jāsedz izmaksas saistībā ar darbinieku atlaišanu, kurus pēc tam atkārtoti pieņem darbā CIN. Komisija atzīmē, ka Ecorys bija aplēsis, ka kopējās izmaksas saistībā ar visu Tirrenia darbinieku atlaišanu būtu sasniegušas vismaz 35 miljonus EUR.

Tirrenia

140

Tirrenia

CIN

Tirrenia

141

Tirrenia

CIN

CIN

CIN

CIN

CIN

Tirrenia

Tirrenia

CIN

Ecorys

Tirrenia

| (397) | Tomēr, tā kā Tirrenia darbības filiāles aktīvi ir apvienoti ar jaunu sabiedrisko pakalpojumu līgumu (142), uz iegādātāju automātiski attiecas prasība nodrošināt sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību, un tam tiek piešķirta pietauvošanās prioritāte. Komisija vispirms atzīmē, ka ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu tika apvienoti tikai tie aktīvi, kas ir nepieciešami sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei. Visi pārējie aktīvi (tostarp, piemēram, nekustamais īpašums, seši kuģi, mākslas darbu kolekcija) tika pārdoti atsevišķā konkursa procedūrā. Otrkārt, Komisija uzskata, ka, Tirrenia darbības filiāles aktīvus sasaistot ar jaunu sabiedrisko pakalpojumu līgumu, rezultātā iegūtā cena nav zemāka, nekā tā būtu gadījumā, ja aktīvi un līgums tiktu pārdoti atsevišķi, turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.






  — | Kā norādīts iepriekš (sk. 164. apsvērumu), Tirrenia ārkārtas komisārs organizēja atsevišķas konkursa procedūras, lai pārdotu sešus kuģus, ko ekspluatēja tikai maršrutos, uz kuriem neattiecās sabiedrisko pakalpojumu saistības. No minētajiem sešiem kuģiem tikai vienu varēja pārdot pretendentam, kas bija ieplānojis turpināt to izmantot kuģniecības mērķiem. Pārējos piecus kuģus varēja pārdot tikai demontāžas nolūkos. Turklāt 2011. gada martā kuģu mākleri (143), kam tika prasīts noteikt Tirrenia kuģu vērtību, norādīja, ka būtiska ietekme bija ekonomiskajai krīzei, kas izpaudās kā zemāka kuģu vērtība un pārmērīgs kuģu daudzums tirgū. Minēto iemeslu dēļ šķiet maz ticams, ka visus atlikušos 18 Tirrenia kuģus varēja pārdot kuģniecības mērķiem (t. i., par augstāku cenu nekā to lūžņu vērtība). Komisija uzskata, ka minēto kuģu sasaiste ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu ļāva iegūt augstāku cenu (144) par Tirrenia kuģiem, jo kā atlīdzību pat kuģu ekspluatāciju sabiedrisko pakalpojumu maršrutos to iegādātājs saņēma sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju uz astoņiem gadiem. |
| --- | --- | --- |

(397)

Tomēr, tā kā Tirrenia darbības filiāles aktīvi ir apvienoti ar jaunu sabiedrisko pakalpojumu līgumu (142), uz iegādātāju automātiski attiecas prasība nodrošināt sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību, un tam tiek piešķirta pietauvošanās prioritāte. Komisija vispirms atzīmē, ka ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu tika apvienoti tikai tie aktīvi, kas ir nepieciešami sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei. Visi pārējie aktīvi (tostarp, piemēram, nekustamais īpašums, seši kuģi, mākslas darbu kolekcija) tika pārdoti atsevišķā konkursa procedūrā. Otrkārt, Komisija uzskata, ka, Tirrenia darbības filiāles aktīvus sasaistot ar jaunu sabiedrisko pakalpojumu līgumu, rezultātā iegūtā cena nav zemāka, nekā tā būtu gadījumā, ja aktīvi un līgums tiktu pārdoti atsevišķi, turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.

Tirrenia

142

Tirrenia

—

Kā norādīts iepriekš (sk. 164. apsvērumu), Tirrenia ārkārtas komisārs organizēja atsevišķas konkursa procedūras, lai pārdotu sešus kuģus, ko ekspluatēja tikai maršrutos, uz kuriem neattiecās sabiedrisko pakalpojumu saistības. No minētajiem sešiem kuģiem tikai vienu varēja pārdot pretendentam, kas bija ieplānojis turpināt to izmantot kuģniecības mērķiem. Pārējos piecus kuģus varēja pārdot tikai demontāžas nolūkos. Turklāt 2011. gada martā kuģu mākleri (143), kam tika prasīts noteikt Tirrenia kuģu vērtību, norādīja, ka būtiska ietekme bija ekonomiskajai krīzei, kas izpaudās kā zemāka kuģu vērtība un pārmērīgs kuģu daudzums tirgū. Minēto iemeslu dēļ šķiet maz ticams, ka visus atlikušos 18 Tirrenia kuģus varēja pārdot kuģniecības mērķiem (t. i., par augstāku cenu nekā to lūžņu vērtība). Komisija uzskata, ka minēto kuģu sasaiste ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu ļāva iegūt augstāku cenu (144) par Tirrenia kuģiem, jo kā atlīdzību pat kuģu ekspluatāciju sabiedrisko pakalpojumu maršrutos to iegādātājs saņēma sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju uz astoņiem gadiem.

Tirrenia

143

Tirrenia

Tirrenia

144

Tirrenia

| — | Komisija 2012. gada lēmumā bija pieļāvusi varbūtību, ka pretendenti, iespējams, jau ir nodrošināti ar pietiekamu kuģu un apkalpes darbinieku skaitu un tāpēc būtu devuši priekšroku neiegādāties Tirrenia kuģus un nenolīgt tā darbiniekus. Komisija atzīmē, ka tad, kad CIN sāka īstenot tā saistības saskaņā ar jauno konvenciju, tam bija kopumā 1 239 darbinieki un 18 kuģi (kas bija daļa no tā iegādātās Tirrenia darbības filiāles). Komisija uzskata, ka ir maz ticams, ka potenciālajiem pretendentiem būt varējuši būt šādi resursi, kas tūlītēji pieejami izvietošanai vai pārvietošanai, lai īstenotu jaunajā konvencijā noteiktās sabiedrisko pakalpojumu saistības. Jo īpaši maz ticams tas ir tādēļ, ka jaunajā konvencijā ir noteiktas konkrētas prasības (piemēram, attiecībā uz jaudu) kuģiem, kas izmantojami dažādajos sabiedrisko pakalpojumu maršrutos. Operatori, kam būtu bijuši vajadzīgie resursi, tos, visticamāk, jau būtu izmantojuši citos maršrutos, un to pārvietošana atbilstoši jaunajai konvencijai katrā ziņā būtu izraisījusi ieņēmumu zaudēšanu no to iepriekšējās izmantošanas. Šajā saistībā Komisija norāda, ka gan Grimaldi, gan GNV piedalījās konkursa procedūrā un ka neviens no uzņēmumiem nebija apgalvojis Komisijai, ka tas būtu devis priekšroku neiegādāties Tirrenia kuģus. |
| --- | --- |

—

Komisija 2012. gada lēmumā bija pieļāvusi varbūtību, ka pretendenti, iespējams, jau ir nodrošināti ar pietiekamu kuģu un apkalpes darbinieku skaitu un tāpēc būtu devuši priekšroku neiegādāties Tirrenia kuģus un nenolīgt tā darbiniekus. Komisija atzīmē, ka tad, kad CIN sāka īstenot tā saistības saskaņā ar jauno konvenciju, tam bija kopumā 1 239 darbinieki un 18 kuģi (kas bija daļa no tā iegādātās Tirrenia darbības filiāles). Komisija uzskata, ka ir maz ticams, ka potenciālajiem pretendentiem būt varējuši būt šādi resursi, kas tūlītēji pieejami izvietošanai vai pārvietošanai, lai īstenotu jaunajā konvencijā noteiktās sabiedrisko pakalpojumu saistības. Jo īpaši maz ticams tas ir tādēļ, ka jaunajā konvencijā ir noteiktas konkrētas prasības (piemēram, attiecībā uz jaudu) kuģiem, kas izmantojami dažādajos sabiedrisko pakalpojumu maršrutos. Operatori, kam būtu bijuši vajadzīgie resursi, tos, visticamāk, jau būtu izmantojuši citos maršrutos, un to pārvietošana atbilstoši jaunajai konvencijai katrā ziņā būtu izraisījusi ieņēmumu zaudēšanu no to iepriekšējās izmantošanas. Šajā saistībā Komisija norāda, ka gan Grimaldi, gan GNV piedalījās konkursa procedūrā un ka neviens no uzņēmumiem nebija apgalvojis Komisijai, ka tas būtu devis priekšroku neiegādāties Tirrenia kuģus.

Tirrenia

CIN

Tirrenia

Grimaldi

GNV

Tirrenia

| (398) | Lai pārliecinātos, vai jaunās konvencijas sasaistīšana ar Tirrenia darbības filiāli un nosacījumi attiecībā uz darbaspēku nav apgrūtinoši CIN, Komisija oficiālās izmeklēšanas gaitā uzdeva neatkarīgam ekspertam (Ecorys) veikt pētījumu. Ecorys tika prasīts (sk. 96. un turpmākos apsvērumus) noteikt Tirrenia darbības filiāles tirgus vērtību bez jebkādiem saistītiem nosacījumiem. Ecorys secināja, ka gadījumā, ja Tirrenia darbības filiāle tiktu pārdota bez jebkādiem saistītiem nosacījumiem un jo īpaši bez apvienošanas ar jauno līgumu par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (un tādējādi arī bez pienākuma nodrošināt minēto sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību), uzņēmums būtu pārdots par tā likvidācijas vērtību, t. i., 303,5 miljoniem EUR. Ecorys šo secinājumu balstīja uz pieņēmumu, ka Tirrenia darbības filiāle nevar rentabli turpināt savu darbību bez sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas. Ecorys atzīmēja, ka šī likvidācijas vērtība ir mazāka nekā vērtība, kas izriet no konkursa procedūras, un norādīja, ka tāpēc tūlītēja likvidācija (būtībā – kuģu pārdošana) nav dzīvotspējīga alternatīva tirgus ekonomikas dalībniekam. Turklāt Ecorys salīdzināja Tirrenia darbības filiāles personālu ar vairāku salīdzināmu prāmju sabiedrību personālu un secināja, ka Tirrenia darbinieku skaits un personāla izmaksu struktūra neatšķiras no salīdzināmajām sabiedrībām attiecībā uz darbaspēka izmaksu īpatsvaru kopējos ieņēmumos un darbaspēka izmaksu/darbinieku attiecību. Analīzē netika konstatēta būtiska atšķirība starp Tirrenia darbības filiāli un salīdzināmiem uzņēmumiem, kura būtu liecinājusi par pārlieku lielu darbinieku skaitu vai pārmērīgām darbaspēka izmaksām. Līdz ar to potenciālam pircējam būtu bijusi maza rīcības brīvība attiecībā uz darbaspēka daļas atlaišanu vai nomaiņu. Pamatojoties uz minēto, Ecorys secināja, ka nav elementu, kas norādītu, ka nosacījumam attiecībā uz darbaspēku ir bijusi būtiska ietekme uz Tirrenia darbības filiāles vērtību. Tāpēc Komisija secina, ka jaunās konvencijas sasaiste ar Tirrenia darbības filiāli un nosacījumu attiecībā uz darbaspēku nevarēja samazināt darbības filiāles pārdošanas cenu un nevarēja arī tādējādi radīt priekšrocību CIN. |
| --- | --- |

(398)

Lai pārliecinātos, vai jaunās konvencijas sasaistīšana ar Tirrenia darbības filiāli un nosacījumi attiecībā uz darbaspēku nav apgrūtinoši CIN, Komisija oficiālās izmeklēšanas gaitā uzdeva neatkarīgam ekspertam (Ecorys) veikt pētījumu. Ecorys tika prasīts (sk. 96. un turpmākos apsvērumus) noteikt Tirrenia darbības filiāles tirgus vērtību bez jebkādiem saistītiem nosacījumiem. Ecorys secināja, ka gadījumā, ja Tirrenia darbības filiāle tiktu pārdota bez jebkādiem saistītiem nosacījumiem un jo īpaši bez apvienošanas ar jauno līgumu par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (un tādējādi arī bez pienākuma nodrošināt minēto sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību), uzņēmums būtu pārdots par tā likvidācijas vērtību, t. i., 303,5 miljoniem EUR. Ecorys šo secinājumu balstīja uz pieņēmumu, ka Tirrenia darbības filiāle nevar rentabli turpināt savu darbību bez sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas. Ecorys atzīmēja, ka šī likvidācijas vērtība ir mazāka nekā vērtība, kas izriet no konkursa procedūras, un norādīja, ka tāpēc tūlītēja likvidācija (būtībā – kuģu pārdošana) nav dzīvotspējīga alternatīva tirgus ekonomikas dalībniekam. Turklāt Ecorys salīdzināja Tirrenia darbības filiāles personālu ar vairāku salīdzināmu prāmju sabiedrību personālu un secināja, ka Tirrenia darbinieku skaits un personāla izmaksu struktūra neatšķiras no salīdzināmajām sabiedrībām attiecībā uz darbaspēka izmaksu īpatsvaru kopējos ieņēmumos un darbaspēka izmaksu/darbinieku attiecību. Analīzē netika konstatēta būtiska atšķirība starp Tirrenia darbības filiāli un salīdzināmiem uzņēmumiem, kura būtu liecinājusi par pārlieku lielu darbinieku skaitu vai pārmērīgām darbaspēka izmaksām. Līdz ar to potenciālam pircējam būtu bijusi maza rīcības brīvība attiecībā uz darbaspēka daļas atlaišanu vai nomaiņu. Pamatojoties uz minēto, Ecorys secināja, ka nav elementu, kas norādītu, ka nosacījumam attiecībā uz darbaspēku ir bijusi būtiska ietekme uz Tirrenia darbības filiāles vērtību. Tāpēc Komisija secina, ka jaunās konvencijas sasaiste ar Tirrenia darbības filiāli un nosacījumu attiecībā uz darbaspēku nevarēja samazināt darbības filiāles pārdošanas cenu un nevarēja arī tādējādi radīt priekšrocību CIN.

Tirrenia

CIN

Ecorys

Ecorys

Tirrenia

Ecorys

Tirrenia

Ecorys

Tirrenia

Ecorys

Ecorys

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Ecorys

Tirrenia

Tirrenia

CIN

| (399) | Rezumējot, nosacījumu saglabāt nodarbinātības līmeni uzliek vispārējie vietējie tiesību akti, nevis pārdevējs. Turklāt minētais nosacījums nav apgrūtinošs Tirrenia darbības filiāles iegādātājam, kā to arī apstiprinājis Komisijas neatkarīgais eksperts Ecorys. Nosacījumu garantēt sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību, kas ir aktīvu un sabiedrisko pakalpojumu saistību sasaistes tiešas sekas, nevar uzskatīt par tādu, kas ir samazinājis cenu. Gluži pretēji – kā argumentēts iepriekš, ja aktīvi būtu pārdoti atsevišķi, cena būtu zemāka (kā to apstiprināja Ecorys). Turklāt ir tikpat kā neiespējami, ka būtu bijuši potenciāli pretendenti, kas būtu ieinteresēti iegādāties sabiedrisko pakalpojumu līgumu, nepārņemot aktīvus, ņemot vērā lielo kuģu un apkalpes locekļu skaitu, kas nepieciešams sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai. Tāpēc Komisija secina, ka jebkurš tirgus ekonomikas pārdevējs būtu nolēmis pārdot Tirrenia darbības filiāles aktīvus kopā ar jaunu sabiedrisko pakalpojumu līgumu, lai iegūtu visaugstāko cenu. Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka Itālija nav noteikusi nosacījumus, kas varēja samazināt cenu vai ko privāts pārdevējs nebūtu pieprasījis. Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka tās šaubas, ka konkursa rīkošana par jauno konvenciju, to sasaistot ar Tirrenia darbības filiāli, un nosacījumi attiecībā uz darbaspēku varēja nenodrošināt sabiedrībai viszemāko cenu, ir kliedētas. |
| --- | --- |

(399)

Rezumējot, nosacījumu saglabāt nodarbinātības līmeni uzliek vispārējie vietējie tiesību akti, nevis pārdevējs. Turklāt minētais nosacījums nav apgrūtinošs Tirrenia darbības filiāles iegādātājam, kā to arī apstiprinājis Komisijas neatkarīgais eksperts Ecorys. Nosacījumu garantēt sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību, kas ir aktīvu un sabiedrisko pakalpojumu saistību sasaistes tiešas sekas, nevar uzskatīt par tādu, kas ir samazinājis cenu. Gluži pretēji – kā argumentēts iepriekš, ja aktīvi būtu pārdoti atsevišķi, cena būtu zemāka (kā to apstiprināja Ecorys). Turklāt ir tikpat kā neiespējami, ka būtu bijuši potenciāli pretendenti, kas būtu ieinteresēti iegādāties sabiedrisko pakalpojumu līgumu, nepārņemot aktīvus, ņemot vērā lielo kuģu un apkalpes locekļu skaitu, kas nepieciešams sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai. Tāpēc Komisija secina, ka jebkurš tirgus ekonomikas pārdevējs būtu nolēmis pārdot Tirrenia darbības filiāles aktīvus kopā ar jaunu sabiedrisko pakalpojumu līgumu, lai iegūtu visaugstāko cenu. Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka Itālija nav noteikusi nosacījumus, kas varēja samazināt cenu vai ko privāts pārdevējs nebūtu pieprasījis. Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka tās šaubas, ka konkursa rīkošana par jauno konvenciju, to sasaistot ar Tirrenia darbības filiāli, un nosacījumi attiecībā uz darbaspēku varēja nenodrošināt sabiedrībai viszemāko cenu, ir kliedētas.

Tirrenia

Ecorys

Ecorys

Tirrenia

Tirrenia

Spēcīgi aizsardzības pasākumi procedūras izstrādē, ja tiek iesniegts tikai viens piedāvājums

Spēcīgi aizsardzības pasākumi procedūras izstrādē, ja tiek iesniegts tikai viens piedāvājums

| (400) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto novērtējumu (sk. 375.–399. apsvērumu), Komisija secina, ka konkursa procedūra bija atklāta, pārredzama un nediskriminējoša saskaņā ar publiskā iepirkuma noteikumiem. Tomēr VTNP paziņojuma 68. punktā ir noteikts, ka “procedūras, kur iesniegts tikai viens piedāvājums, nevar uzskatīt par pietiekamām, lai nodrošinātu, ka procedūra nodrošinās viszemākās izmaksas sabiedrībai.” |
| --- | --- |

(400)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto novērtējumu (sk. 375.–399. apsvērumu), Komisija secina, ka konkursa procedūra bija atklāta, pārredzama un nediskriminējoša saskaņā ar publiskā iepirkuma noteikumiem. Tomēr VTNP paziņojuma 68. punktā ir noteikts, ka “procedūras, kur iesniegts tikai viens piedāvājums, nevar uzskatīt par pietiekamām, lai nodrošinātu, ka procedūra nodrošinās viszemākās izmaksas sabiedrībai.”

| (401) | Attiecīgi, ņemot vērā, ka tikai CIN iesniedza piedāvājumu konkursa procedūrā par Tirrenia darbības filiāli (kas ietvēra jauno konvenciju), šāds konkurss parasti nebūtu pietiekams, lai nodrošinātu priekšrocības neesību konkursa uzvarētājam. |
| --- | --- |

(401)

Attiecīgi, ņemot vērā, ka tikai CIN iesniedza piedāvājumu konkursa procedūrā par Tirrenia darbības filiāli (kas ietvēra jauno konvenciju), šāds konkurss parasti nebūtu pietiekams, lai nodrošinātu priekšrocības neesību konkursa uzvarētājam.

CIN

Tirrenia

| (402) | Tomēr Komisija VTNP paziņojuma 68. punktā pausto nostāju ir ar minimālām izmaiņām pārformulējusi savos VTNP norādījumos (145), nosakot, ka “tas nenozīmē, ka nevar būt gadījumi, kad, piemērojot īpaši spēcīgus aizsardzības pasākumus procedūras izstrādē, arī procedūra, kur iesniegts tikai viens piedāvājums, var būt pietiekama, lai nodrošinātu pakalpojumu sniegšanu par “viszemākajām izmaksām sabiedrībai” [sabiedrībai viszemāko cenu].” |
| --- | --- |

(402)

Tomēr Komisija VTNP paziņojuma 68. punktā pausto nostāju ir ar minimālām izmaiņām pārformulējusi savos VTNP norādījumos (145), nosakot, ka “tas nenozīmē, ka nevar būt gadījumi, kad, piemērojot īpaši spēcīgus aizsardzības pasākumus procedūras izstrādē, arī procedūra, kur iesniegts tikai viens piedāvājums, var būt pietiekama, lai nodrošinātu pakalpojumu sniegšanu par “viszemākajām izmaksām sabiedrībai” [sabiedrībai viszemāko cenu].”

145

| (403) | Komisija uzskata, ka gadījumā kas tiek novērtēts, šādi aizsardzības pasākumi bija nodrošināti. Konkrētāk:






  — | konkursa procedūra tika organizēta tā, lai maksimāli palielinātu potenciālo pretendentu interesi. Turklāt minētajiem potenciālajiem pretendentiem nebija jāievēro apgrūtinošas procedūras, un tām neradās ievērojamas izmaksas saistībā ar to ieinteresētības izteikšanu. Rezultātā ieinteresētību izteica pat 21 struktūra no Itālijas, Eiropas un trešām valstīm, un no tām 16 tika uzaicinātas piedalīties uzticamības pārbaudes posmā (sk. 387. apsvērumu), |
| --- | --- | --- |

(403)

Komisija uzskata, ka gadījumā kas tiek novērtēts, šādi aizsardzības pasākumi bija nodrošināti. Konkrētāk:

—

konkursa procedūra tika organizēta tā, lai maksimāli palielinātu potenciālo pretendentu interesi. Turklāt minētajiem potenciālajiem pretendentiem nebija jāievēro apgrūtinošas procedūras, un tām neradās ievērojamas izmaksas saistībā ar to ieinteresētības izteikšanu. Rezultātā ieinteresētību izteica pat 21 struktūra no Itālijas, Eiropas un trešām valstīm, un no tām 16 tika uzaicinātas piedalīties uzticamības pārbaudes posmā (sk. 387. apsvērumu),

| — | līdz konkursa procedūras beigām bija iespējama patiesa konkurence. Piedāvājumu iesniegšanas posmā palika 11 potenciālie pretendenti. Trīs no tiem (t. i., Onorato Partecipazioni S.r.l., Grimaldi Compagnia di Navigazione S.p.A. un Marinvest S.r.l.) nolēma apvienot spēkus zem nosaukuma CIN un iesniedza saistošu piedāvājumu. Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz to raksturojumu, no pārējiem astoņiem potenciālajiem pretendentiem vismaz pieci bija spējīgi (ņemot vērā to pieredzi un finanšu resursus) iesniegt piedāvājumus vai tiem bija iemesls izrādīt reālu interesi iesniegt piedāvājumu (piemēram, tie jau aktīvi darbojās šajā nozarē un/vai Itālijā), |
| --- | --- |

—

līdz konkursa procedūras beigām bija iespējama patiesa konkurence. Piedāvājumu iesniegšanas posmā palika 11 potenciālie pretendenti. Trīs no tiem (t. i., Onorato Partecipazioni S.r.l., Grimaldi Compagnia di Navigazione S.p.A. un Marinvest S.r.l.) nolēma apvienot spēkus zem nosaukuma CIN un iesniedza saistošu piedāvājumu. Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz to raksturojumu, no pārējiem astoņiem potenciālajiem pretendentiem vismaz pieci bija spējīgi (ņemot vērā to pieredzi un finanšu resursus) iesniegt piedāvājumus vai tiem bija iemesls izrādīt reālu interesi iesniegt piedāvājumu (piemēram, tie jau aktīvi darbojās šajā nozarē un/vai Itālijā),

Onorato Partecipazioni S.r.l.

Grimaldi Compagnia di Navigazione S.p.A.

Marinvest S.r.l.

CIN

| — | tūlīt tika noteikta minimālā cena, pamatojoties uz Itālijas ieceltā neatkarīgā eksperta veikto vērtējumu (sk. 73. apsvērumu). Šī minimālā cena tika darīta pieejama datu telpā visiem potenciālajiem pretendentiem un tika noteikta salīdzinoši augstā sākumpunktā, no kura sākas solīšana. Patiesi, kā norādīts iepriekš (sk. 168. apsvērumu), viens potenciālais pretendents, kas izteica ieinteresētību iegādāties Tirrenia darbības filiāli, norādīja, ka minimālā cena faktiski ir pārāk augsta. Lai gan šī augstā minimālā cena palīdzēja nodrošināt, ka procedūrā tiek nodrošināta sabiedrībai viszemākā cena, tā var arī būt atturējusi citus potenciālos pretendentus no piedāvājuma iesniegšanas, |
| --- | --- |

—

tūlīt tika noteikta minimālā cena, pamatojoties uz Itālijas ieceltā neatkarīgā eksperta veikto vērtējumu (sk. 73. apsvērumu). Šī minimālā cena tika darīta pieejama datu telpā visiem potenciālajiem pretendentiem un tika noteikta salīdzinoši augstā sākumpunktā, no kura sākas solīšana. Patiesi, kā norādīts iepriekš (sk. 168. apsvērumu), viens potenciālais pretendents, kas izteica ieinteresētību iegādāties Tirrenia darbības filiāli, norādīja, ka minimālā cena faktiski ir pārāk augsta. Lai gan šī augstā minimālā cena palīdzēja nodrošināt, ka procedūrā tiek nodrošināta sabiedrībai viszemākā cena, tā var arī būt atturējusi citus potenciālos pretendentus no piedāvājuma iesniegšanas,

Tirrenia

| — | saistošais piedāvājums, ko iesniedza CIN
  2011. gada 14. aprīlī, tika darīts pieejams datu telpā, un ārkārtas komisārs ar 2011. gada 2. maija vēstuli aicināja visus pretendentus, kas tiek apsvērti iekļaušanai uzticamības pārbaudes posmā, līdz 2011. gada 12. maijam iesniegt piedāvājumu, kas ir labāks par CIN iesniegto. Pēc viena potenciālā pircēja lūguma ārkārtas komisārs termiņu labāku piedāvājumu iesniegšanai pagarināja līdz 2011. gada 19. maijam. Aicinājums iesniegt labākus piedāvājumus ir īpaši spēcīgs aizsardzības pasākums, lai nodrošinātu, ka tiek iegūts visaugstākais iespējamais piedāvājums (un attiecīgi viszemākā cena sabiedrībai). Turklāt vienas personas lūgums pagarināt termiņu liecina, ka pastāvēja patiesa konkurence līdz pat pēdējam konkursa procedūras brīdim. |
| --- | --- |

—

saistošais piedāvājums, ko iesniedza CIN
  2011. gada 14. aprīlī, tika darīts pieejams datu telpā, un ārkārtas komisārs ar 2011. gada 2. maija vēstuli aicināja visus pretendentus, kas tiek apsvērti iekļaušanai uzticamības pārbaudes posmā, līdz 2011. gada 12. maijam iesniegt piedāvājumu, kas ir labāks par CIN iesniegto. Pēc viena potenciālā pircēja lūguma ārkārtas komisārs termiņu labāku piedāvājumu iesniegšanai pagarināja līdz 2011. gada 19. maijam. Aicinājums iesniegt labākus piedāvājumus ir īpaši spēcīgs aizsardzības pasākums, lai nodrošinātu, ka tiek iegūts visaugstākais iespējamais piedāvājums (un attiecīgi viszemākā cena sabiedrībai). Turklāt vienas personas lūgums pagarināt termiņu liecina, ka pastāvēja patiesa konkurence līdz pat pēdējam konkursa procedūras brīdim.

CIN

CIN

| (404) | Komisija uzskata, ka, ņemot vērā iepriekš minētos aizsardzības pasākumus, tostarp jo īpaši minimālo cenu un uzaicinājumu iesniegt augstākus piedāvājumus, konkursa procedūra bija pietiekama, lai nodrošinātu pakalpojumu sniegšanu par sabiedrībai viszemāko cenu pat tad, ja tiek iesniegts tikai viens piedāvājums. Pilnīguma labad Komisija atzīmē, ka pašreizējais gadījums atšķiras no turpmāk aprakstītajiem gadījumiem, kuros tika iesniegts tikai viens piedāvājums.






  — | Konkursa procedūrā par ātra pasažieru jūras transporta savienojuma nodrošināšanu starp Mesīnu un Redžo di Kalabriju piedāvājumu iesniedza tikai Ustica Lines. Tomēr minētais uzņēmums arī bija vienīgais, kas izteica ieinteresētību, tāpēc patiesa konkurence vispār nebija iespējama. Tāpēc minētajā gadījumā Komisija loģiski secināja, ka ceturtais Altmark nosacījums nav izpildīts un ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija ir valsts atbalsts (146). Komisija atgādina, ka gadījumā, kas tiek novērtēts, ieinteresētību izteica 21 persona, no kurām 11 piedalījās konkursa galīgajā daļā. |
| --- | --- | --- |

(404)

Komisija uzskata, ka, ņemot vērā iepriekš minētos aizsardzības pasākumus, tostarp jo īpaši minimālo cenu un uzaicinājumu iesniegt augstākus piedāvājumus, konkursa procedūra bija pietiekama, lai nodrošinātu pakalpojumu sniegšanu par sabiedrībai viszemāko cenu pat tad, ja tiek iesniegts tikai viens piedāvājums. Pilnīguma labad Komisija atzīmē, ka pašreizējais gadījums atšķiras no turpmāk aprakstītajiem gadījumiem, kuros tika iesniegts tikai viens piedāvājums.

—

Konkursa procedūrā par ātra pasažieru jūras transporta savienojuma nodrošināšanu starp Mesīnu un Redžo di Kalabriju piedāvājumu iesniedza tikai Ustica Lines. Tomēr minētais uzņēmums arī bija vienīgais, kas izteica ieinteresētību, tāpēc patiesa konkurence vispār nebija iespējama. Tāpēc minētajā gadījumā Komisija loģiski secināja, ka ceturtais Altmark nosacījums nav izpildīts un ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija ir valsts atbalsts (146). Komisija atgādina, ka gadījumā, kas tiek novērtēts, ieinteresētību izteica 21 persona, no kurām 11 piedalījās konkursa galīgajā daļā.

Ustica Lines

Altmark

146

| — | Konkursa procedūrā par preses izplatīšanas koncesijām Beļģijā piedāvājumu iesniedza tikai bpost (vēsturiskais šā VTNP sniedzējs). Lai gan sākotnēji ieinteresētību piedalīties konkursā bija pauduši trīs uzņēmumi, viens uzņēmums atsauca savu dalību pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām, un otrs uzņēmums paziņoja, ka vairs nevēlas iesniegt piedāvājumu (trīs dienas pēc tam, kad bpost bija iesniedzis tā piedāvājumu). Tomēr Beļģijas iestādes argumentēja, ka konkursa procedūrā ir bijusi patiesa konkurence un ka bija pietiekami aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka procedūras rezultātā tiek iegūta sabiedrībai viszemākā cena. Taču Komisija konstatēja, ka minētajā gadījumā aizsardzības pasākumi bija nepietiekami, un tāpēc secināja, ka ceturtais Altmark nosacījums nav izpildīts un ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija ir valsts atbalsts (147). Itālijas iestādes izmantoja atklātu konkursa procedūru, savukārt Beļģijas iestādes organizēja sarunu procedūru (148), ko saskaņā ar VTNP paziņojuma 66. punktu “var uzskatīt par pietiekamu, lai izņēmuma gadījumos apmierinātu Altmark ceturto kritēriju” [“tikai izņēmuma gadījumos var uzskatīt par pietiekamu, lai izpildītu ceturto Altmark kritēriju”]. Komisija atzīmē, ka papildus šai svarīgajai atšķirībai arī aizsardzības pasākumi bpost lietā pilnībā atšķīrās no šajā gadījumā piemērojamajiem. Visbeidzot, ir jāatzīmē, ka bpost lietā vēsturiskais VTNP sniedzējs uzvarēja konkursā pēc tam, kad bija iesniedzis vienīgo piedāvājumu, esot tikai vienam iespējamam konkurējošam piedāvājumam. Gadījumā, kas tiek novērtēts, konkursā uzvarēja pretendents, kam nebija saistības ar minēto vēsturisko VTNP sniedzēju, un konkursā piedalījās vairāki ticami iespējami konkurējoši pretendenti un bija iepriekš minētie aizsardzības pasākumi. Minēto iemeslu dēļ Komisija secina, ka apstākļi bpost gadījumā nav salīdzināmi ar apstākļiem pašreizējā gadījumā. |
| --- | --- |

—

Konkursa procedūrā par preses izplatīšanas koncesijām Beļģijā piedāvājumu iesniedza tikai bpost (vēsturiskais šā VTNP sniedzējs). Lai gan sākotnēji ieinteresētību piedalīties konkursā bija pauduši trīs uzņēmumi, viens uzņēmums atsauca savu dalību pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām, un otrs uzņēmums paziņoja, ka vairs nevēlas iesniegt piedāvājumu (trīs dienas pēc tam, kad bpost bija iesniedzis tā piedāvājumu). Tomēr Beļģijas iestādes argumentēja, ka konkursa procedūrā ir bijusi patiesa konkurence un ka bija pietiekami aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka procedūras rezultātā tiek iegūta sabiedrībai viszemākā cena. Taču Komisija konstatēja, ka minētajā gadījumā aizsardzības pasākumi bija nepietiekami, un tāpēc secināja, ka ceturtais Altmark nosacījums nav izpildīts un ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija ir valsts atbalsts (147). Itālijas iestādes izmantoja atklātu konkursa procedūru, savukārt Beļģijas iestādes organizēja sarunu procedūru (148), ko saskaņā ar VTNP paziņojuma 66. punktu “var uzskatīt par pietiekamu, lai izņēmuma gadījumos apmierinātu Altmark ceturto kritēriju” [“tikai izņēmuma gadījumos var uzskatīt par pietiekamu, lai izpildītu ceturto Altmark kritēriju”]. Komisija atzīmē, ka papildus šai svarīgajai atšķirībai arī aizsardzības pasākumi bpost lietā pilnībā atšķīrās no šajā gadījumā piemērojamajiem. Visbeidzot, ir jāatzīmē, ka bpost lietā vēsturiskais VTNP sniedzējs uzvarēja konkursā pēc tam, kad bija iesniedzis vienīgo piedāvājumu, esot tikai vienam iespējamam konkurējošam piedāvājumam. Gadījumā, kas tiek novērtēts, konkursā uzvarēja pretendents, kam nebija saistības ar minēto vēsturisko VTNP sniedzēju, un konkursā piedalījās vairāki ticami iespējami konkurējoši pretendenti un bija iepriekš minētie aizsardzības pasākumi. Minēto iemeslu dēļ Komisija secina, ka apstākļi bpost gadījumā nav salīdzināmi ar apstākļiem pašreizējā gadījumā.

bpost

bpost

Altmark

147

148

Altmark

bpost

bpost

bpost

| (405) | Turklāt Komisija atzīmē, ka konkursa procedūra, kas izmantota Tirrenia darbības filiāles pārdošanai, ievērojami atšķiras no procedūras, kas izmantota, lai izvēlētos kuģniecības pakalpojumu operatoru starp Francijas kontinentālo daļu un Korsiku (149) (“SNCM lieta”), kā izklāstīts turpmāk.






  — | Francijas iestādes piešķīra sabiedrisko pakalpojumu deleģējumus, pamatojoties uz sarunu procedūru ar iepriekšēju publikāciju. Saskaņā ar VTNO paziņojuma 66. punktu šādu procedūru “tikai izņēmuma gadījumos var uzskatīt par pietiekamu, lai izpildītu ceturto Altmark kritēriju.” Turpretī Itālijas iestādes izmantoja atklātu konkursa procedūru. |
| --- | --- | --- |

(405)

Turklāt Komisija atzīmē, ka konkursa procedūra, kas izmantota Tirrenia darbības filiāles pārdošanai, ievērojami atšķiras no procedūras, kas izmantota, lai izvēlētos kuģniecības pakalpojumu operatoru starp Francijas kontinentālo daļu un Korsiku (149) (“SNCM lieta”), kā izklāstīts turpmāk.

Tirrenia

149

SNCM

—

Francijas iestādes piešķīra sabiedrisko pakalpojumu deleģējumus, pamatojoties uz sarunu procedūru ar iepriekšēju publikāciju. Saskaņā ar VTNO paziņojuma 66. punktu šādu procedūru “tikai izņēmuma gadījumos var uzskatīt par pietiekamu, lai izpildītu ceturto Altmark kritēriju.” Turpretī Itālijas iestādes izmantoja atklātu konkursa procedūru.

| — | Lai gan SNCM lietā tika iesniegti divi piedāvājumi, viens no tiem tika noraidīts, pamatojoties uz vienu atlases kritēriju. Tāpēc abi piedāvājumi netika pat salīdzināti pēc būtības, lai paturētu ekonomiski izdevīgāko. Tāpēc, pat ja faktiski tika iesniegti divi piedāvājumi, ar to nebija pietiekami, lai garantētu efektīvu konkurenci. Tomēr Tirrenia konkursa procedūrā galīgajā posmā piedalījās 11 personas, un Komisija uzskata, ka patiesa konkurence bija iespējama līdz pat procedūras beigām (sk. 403. apsvērumu), pat ja galu galā piedāvājumu iesniedza tikai CIN. |
| --- | --- |

—

Lai gan SNCM lietā tika iesniegti divi piedāvājumi, viens no tiem tika noraidīts, pamatojoties uz vienu atlases kritēriju. Tāpēc abi piedāvājumi netika pat salīdzināti pēc būtības, lai paturētu ekonomiski izdevīgāko. Tāpēc, pat ja faktiski tika iesniegti divi piedāvājumi, ar to nebija pietiekami, lai garantētu efektīvu konkurenci. Tomēr Tirrenia konkursa procedūrā galīgajā posmā piedalījās 11 personas, un Komisija uzskata, ka patiesa konkurence bija iespējama līdz pat procedūras beigām (sk. 403. apsvērumu), pat ja galu galā piedāvājumu iesniedza tikai CIN.

SNCM

Tirrenia

CIN

| — | SNCM gadījumā piedāvājumu iesniedza arī vēsturiskais operators, SNCM/CMN grupa, kam bija būtiska konkurences priekšrocība, jo tam jau bija kuģi, kas atbilda sabiedrisko pakalpojumu deleģējuma līgumā noteiktajām tehniskajām prasībām. Tam bija svarīga nozīme, jo minētās prasības nozīmēja tādu gandrīz pielāgotu kuģu būvniecību, kas ir līdzīgi dažiem SNCM kuģiem. Tas nozīmēja augstas izmaksas iespējamajiem ieinteresētajiem pretendentiem. Gadījumā, kas tiek novērtēts, vēsturiskais operators Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, nevarēja iesniegt un neiesniedza piedāvājumu, un pretendentam, kas uzvarēja konkursā, nebija saistības ar vēsturisko operatoru. Tā kā konkursā bija ietverti kuģi, kas atbilda tehniskajām prasībām, lai sniegtu sabiedriskos pakalpojumus, nevienam no iespējamajiem pretendentiem nebija konkurences priekšrocību salīdzinājumā ar pārējiem pretendentiem. |
| --- | --- |

—

SNCM gadījumā piedāvājumu iesniedza arī vēsturiskais operators, SNCM/CMN grupa, kam bija būtiska konkurences priekšrocība, jo tam jau bija kuģi, kas atbilda sabiedrisko pakalpojumu deleģējuma līgumā noteiktajām tehniskajām prasībām. Tam bija svarīga nozīme, jo minētās prasības nozīmēja tādu gandrīz pielāgotu kuģu būvniecību, kas ir līdzīgi dažiem SNCM kuģiem. Tas nozīmēja augstas izmaksas iespējamajiem ieinteresētajiem pretendentiem. Gadījumā, kas tiek novērtēts, vēsturiskais operators Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, nevarēja iesniegt un neiesniedza piedāvājumu, un pretendentam, kas uzvarēja konkursā, nebija saistības ar vēsturisko operatoru. Tā kā konkursā bija ietverti kuģi, kas atbilda tehniskajām prasībām, lai sniegtu sabiedriskos pakalpojumus, nevienam no iespējamajiem pretendentiem nebija konkurences priekšrocību salīdzinājumā ar pārējiem pretendentiem.

SNCM

SNCM

CMN

SNCM

Tirrenia

| — | Turklāt SNCM lietā Komisija uzskatīja, ka ļoti īsais termiņš (t. i., mazāk nekā viens mēnesis), kas noteikts no sabiedrisko pakalpojumu deleģējuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas dienas līdz pakalpojumu sākšanas dienai, varēja būt būtisks šķērslis jaunpienācēju ienākšanai. Komisija atzīmē, ka Tirrenia gadījumā laikposms no konkursa procedūras noslēgšanas līdz brīdim, kad CIN sāka sniegt sabiedriskos pakalpojumus, bija ilgāks par gadu. |
| --- | --- |

—

Turklāt SNCM lietā Komisija uzskatīja, ka ļoti īsais termiņš (t. i., mazāk nekā viens mēnesis), kas noteikts no sabiedrisko pakalpojumu deleģējuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas dienas līdz pakalpojumu sākšanas dienai, varēja būt būtisks šķērslis jaunpienācēju ienākšanai. Komisija atzīmē, ka Tirrenia gadījumā laikposms no konkursa procedūras noslēgšanas līdz brīdim, kad CIN sāka sniegt sabiedriskos pakalpojumus, bija ilgāks par gadu.

SNCM

Tirrenia

CIN

| (406) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka ceturtais Altmark kritērijs šajā gadījumā ir izpildīts. |
| --- | --- |

(406)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka ceturtais Altmark kritērijs šajā gadījumā ir izpildīts.

Altmark

| (407) | Ņemot vērā, ka visi četri nosacījumi, ko Tiesa noteikusi Altmark lietā, ir kumulatīvi izpildīti, Komisija secina, ka jaunās konvencijas piešķiršana apvienojumā ar Tirrenia darbības filiāli un pietauvošanās prioritātes piešķiršana CIN, tostarp CIN pirkuma cenas daļas atliktā samaksa, nerada ekonomisku priekšrocību CIN. |
| --- | --- |

(407)

Ņemot vērā, ka visi četri nosacījumi, ko Tiesa noteikusi Altmark lietā, ir kumulatīvi izpildīti, Komisija secina, ka jaunās konvencijas piešķiršana apvienojumā ar Tirrenia darbības filiāli un pietauvošanās prioritātes piešķiršana CIN, tostarp CIN pirkuma cenas daļas atliktā samaksa, nerada ekonomisku priekšrocību CIN.

Altmark

Tirrenia

CIN

CIN

CIN

7.1.3.5.   Secinājums

Secinājums

| (408) | Tā kā nav izpildīti visi LESD 107. panta 1. punktā noteiktie kritēriji, Komisija secina, ka jaunās konvencijas piešķiršana apvienojumā ar Tirrenia darbības filiāli un pietauvošanās prioritātes piešķiršana CIN, tostarp CIN pirkuma cenas daļas atliktā samaksa, nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(408)

Tā kā nav izpildīti visi LESD 107. panta 1. punktā noteiktie kritēriji, Komisija secina, ka jaunās konvencijas piešķiršana apvienojumā ar Tirrenia darbības filiāli un pietauvošanās prioritātes piešķiršana CIN, tostarp CIN pirkuma cenas daļas atliktā samaksa, nav valsts atbalsts.

Tirrenia

CIN

CIN

7.1.4.   Pasākumi, kas noteikti 2010. gada likumā

Pasākumi, kas noteikti 2010. gada likumā

| (409) | Komisija 2011. gada lēmumā pauda sākotnējo uzskatu, ka visi pasākumi, kas noteikti Dekrētlikumā 125/2010, kurš ar grozījumiem pārveidots par 2010. gada likumu, ir valsts atbalsts par labu bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem, ciktāl attiecīgie atbalsta saņēmēji varēja izmantot minētos pasākumus, lai apmierinātu likviditātes vajadzības un tādējādi uzlabotu savu vispārējo finanšu stāvokli. |
| --- | --- |

(409)

Komisija 2011. gada lēmumā pauda sākotnējo uzskatu, ka visi pasākumi, kas noteikti Dekrētlikumā 125/2010, kurš ar grozījumiem pārveidots par 2010. gada likumu, ir valsts atbalsts par labu bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem, ciktāl attiecīgie atbalsta saņēmēji varēja izmantot minētos pasākumus, lai apmierinātu likviditātes vajadzības un tādējādi uzlabotu savu vispārējo finanšu stāvokli.

Tirrenia

| (410) | Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta oficiālajā izmeklēšanā, Komisija secina, ka visi trīs pasākumi būtu jānovērtē atsevišķi. |
| --- | --- |

(410)

Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta oficiālajā izmeklēšanā, Komisija secina, ka visi trīs pasākumi būtu jānovērtē atsevišķi.

7.1.4.1.   Kuģu modernizācijai paredzēto līdzekļu iespējamā izmantošana likviditātes nolūkos

Kuģu modernizācijai paredzēto līdzekļu iespējamā izmantošana likviditātes nolūkos

| (411) | Valsts līdzekļi. Attiecīgos līdzekļus piešķīra valsts no sava budžeta (sk. 109. apsvērumu), un to izmantošana likviditātes nolūkos tika atļauta ar 2010. gada likumu. Tāpēc attiecīgais pasākums ir piedēvējams valstij un ir piešķirts no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(411)

Valsts līdzekļi. Attiecīgos līdzekļus piešķīra valsts no sava budžeta (sk. 109. apsvērumu), un to izmantošana likviditātes nolūkos tika atļauta ar 2010. gada likumu. Tāpēc attiecīgais pasākums ir piedēvējams valstij un ir piešķirts no valsts līdzekļiem.

Valsts līdzekļi

| (412) | Selektivitāte. Šis pasākums tika piešķirts tikai bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem, tostarp Tirrenia, un tāpēc ir selektīvs. Pilnīguma labad Komisija norāda, ka šis pasākums netika piešķirts CIN. |
| --- | --- |

(412)

Selektivitāte. Šis pasākums tika piešķirts tikai bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem, tostarp Tirrenia, un tāpēc ir selektīvs. Pilnīguma labad Komisija norāda, ka šis pasākums netika piešķirts CIN.

Selektivitāte

Tirrenia

Tirrenia

CIN

| (413) | Ekonomiska priekšrocība. Komisija atzīmē, ka Tirrenia saņēma aptuveni 12 051 900 EUR, lai veiktu kuģu modernizāciju, kas bija vajadzīga, lai izpildītu starptautiskos drošības standartus, un, pamatojoties uz 2010. gada līgumu, varēja īslaicīgi izmantot minētos līdzekļus likviditātes nolūkos (sk. 109. apsvērumu). Kā paskaidrots iepriekš (sk. 110. apsvērumu), daļu no šiem līdzekļiem (t. i., 4 657 005,35 EUR) Banca Carige izmantoja, lai dzēstu divas summas, ko Tirrenia bija tai parādā. Itālijas iestādes apstiprināja (sk. 192. apsvērumu), ka no šiem līdzekļiem Tirrenia faktiski izmantoja tikai 630 600 EUR, lai samaksātu par kuģa “Clodia” modernizācijas darbiem. Atlikušie 11 421 300 EUR nedz tika izmantoti, lai samaksātu par kuģu modernizāciju, nedz tika atmaksāti valstij. Galu galā jaunajam Tirrenia darbības filiāles īpašniekam (t. i., CIN) bija jāmaksā par atlikušajiem modernizācijas darbiem no saviem līdzekļiem (un šīs saistības 11 421 300 EUR apmērā arī tika ņemtas vērā Banca Profilo sagatavotajā novērtējumā). Itālija nav pierādījusi, ka šī likviditāte tika piešķirta atbilstoši tirgus nosacījumiem. Turklāt Tirrenia likviditāti nedz atmaksāja, nedz izmantoja sākotnēji paredzētajam mērķim (t. i., lai samaksātu par kuģu modernizāciju), izņemot 630 600 EUR, kas izmantoti kuģa “Clodia” modernizācijas darbiem. Tā kā parasts tirgus dalībnieks nevarētu izmantot šādu priekšrocību, Komisija uzskata, ka tas noteikti radīja ekonomisku priekšrocību Tirrenia. |
| --- | --- |

(413)

Ekonomiska priekšrocība. Komisija atzīmē, ka Tirrenia saņēma aptuveni 12 051 900 EUR, lai veiktu kuģu modernizāciju, kas bija vajadzīga, lai izpildītu starptautiskos drošības standartus, un, pamatojoties uz 2010. gada līgumu, varēja īslaicīgi izmantot minētos līdzekļus likviditātes nolūkos (sk. 109. apsvērumu). Kā paskaidrots iepriekš (sk. 110. apsvērumu), daļu no šiem līdzekļiem (t. i., 4 657 005,35 EUR) Banca Carige izmantoja, lai dzēstu divas summas, ko Tirrenia bija tai parādā. Itālijas iestādes apstiprināja (sk. 192. apsvērumu), ka no šiem līdzekļiem Tirrenia faktiski izmantoja tikai 630 600 EUR, lai samaksātu par kuģa “Clodia” modernizācijas darbiem. Atlikušie 11 421 300 EUR nedz tika izmantoti, lai samaksātu par kuģu modernizāciju, nedz tika atmaksāti valstij. Galu galā jaunajam Tirrenia darbības filiāles īpašniekam (t. i., CIN) bija jāmaksā par atlikušajiem modernizācijas darbiem no saviem līdzekļiem (un šīs saistības 11 421 300 EUR apmērā arī tika ņemtas vērā Banca Profilo sagatavotajā novērtējumā). Itālija nav pierādījusi, ka šī likviditāte tika piešķirta atbilstoši tirgus nosacījumiem. Turklāt Tirrenia likviditāti nedz atmaksāja, nedz izmantoja sākotnēji paredzētajam mērķim (t. i., lai samaksātu par kuģu modernizāciju), izņemot 630 600 EUR, kas izmantoti kuģa “Clodia” modernizācijas darbiem. Tā kā parasts tirgus dalībnieks nevarētu izmantot šādu priekšrocību, Komisija uzskata, ka tas noteikti radīja ekonomisku priekšrocību Tirrenia.

Ekonomiska priekšrocība

Tirrenia

Banca Carige

Tirrenia

Tirrenia

Clodia

Tirrenia

CIN

Banca Profilo

Tirrenia

Clodia

Tirrenia

| (414) | Ietekme uz tirdzniecību. Ņemot vērā 310. un 311. apsvērumā izklāstītos iemeslus, Komisija uzskata, ka šā pasākuma piešķiršana Tirrenia var ietekmēt tirdzniecību Savienībā un izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(414)

Ietekme uz tirdzniecību. Ņemot vērā 310. un 311. apsvērumā izklāstītos iemeslus, Komisija uzskata, ka šā pasākuma piešķiršana Tirrenia var ietekmēt tirdzniecību Savienībā un izkropļot konkurenci iekšējā tirgū.

Ietekme uz tirdzniecību

Tirrenia

| (415) | Secinājums. Komisija secina, ka summa 11 421 300 EUR, ka sākotnēji bija paredzēta kuģu modernizācijai, bet ko Tirrenia izmantoja likviditātes nolūkos, kā bija atļauts ar 2010. gada likumu, ir valsts atbalsts Tirrenia
  LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(415)

Secinājums. Komisija secina, ka summa 11 421 300 EUR, ka sākotnēji bija paredzēta kuģu modernizācijai, bet ko Tirrenia izmantoja likviditātes nolūkos, kā bija atļauts ar 2010. gada likumu, ir valsts atbalsts Tirrenia
  LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

Secinājums

Tirrenia

Tirrenia

LESD

7.1.4.2.   Fiskālie izņēmumi, kas saistīti ar privatizācijas procesu

Fiskālie izņēmumi, kas saistīti ar privatizācijas procesu

| (416) | Kā aprakstīts 111. apsvērumā, saskaņā ar 2010. gada likuma 1. pantu dažas darbības un operācijas, kas veiktas, lai privatizētu Tirrenia grupu, un aprakstītas 19.ter panta 1.–15. punktā Dekrētlikumā 135/2009, kurš ar grozījumiem pārveidots par 2009. gada likumu, ir atbrīvotas no nodokļiem, kas parasti maksājami par šādām darbībām un operācijām. |
| --- | --- |

(416)

Kā aprakstīts 111. apsvērumā, saskaņā ar 2010. gada likuma 1. pantu dažas darbības un operācijas, kas veiktas, lai privatizētu Tirrenia grupu, un aprakstītas 19.ter panta 1.–15. punktā Dekrētlikumā 135/2009, kurš ar grozījumiem pārveidots par 2009. gada likumu, ir atbrīvotas no nodokļiem, kas parasti maksājami par šādām darbībām un operācijām.

Tirrenia

ter

| (417) | Komisija vispirms norāda, ka ir jānovērtē divi atsevišķi nodošanas darbību kopumi: 1) Tirrenia bijušo meitasuzņēmumu Caremar, Saremar un Toremar nodošana no Tirrenia (kam tagad piemēro ārkārtas administratīvo procedūru) Kampānijas, Sardīnijas un Toskānas reģioniem un 2) Tirrenia darbības filiāles nodošana no Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, CIN. Nodokļi, ko nepiemēro, ir reģistrācijas nodeva, zemesgrāmatas un hipotēkas reģistrācijas maksas, zīmognodeva (visi kopā dēvēti par “netiešajiem nodokļiem”), PVN un uzņēmumu ienākuma nodoklis. Šā atbalsta pasākuma labuma guvēji ir pārdevējs, pircējs vai abi. |
| --- | --- |

(417)

Komisija vispirms norāda, ka ir jānovērtē divi atsevišķi nodošanas darbību kopumi: 1) Tirrenia bijušo meitasuzņēmumu Caremar, Saremar un Toremar nodošana no Tirrenia (kam tagad piemēro ārkārtas administratīvo procedūru) Kampānijas, Sardīnijas un Toskānas reģioniem un 2) Tirrenia darbības filiāles nodošana no Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, CIN. Nodokļi, ko nepiemēro, ir reģistrācijas nodeva, zemesgrāmatas un hipotēkas reģistrācijas maksas, zīmognodeva (visi kopā dēvēti par “netiešajiem nodokļiem”), PVN un uzņēmumu ienākuma nodoklis. Šā atbalsta pasākuma labuma guvēji ir pārdevējs, pircējs vai abi.

Tirrenia

Caremar

Saremar

Toremar

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

CIN

| (418) | Vispirms Komisija piekrīt, ka nodošanai reģioniem nebija piemērojams uzņēmumu ienākuma nodoklis (jo netika maksāta atlīdzība) un PVN (to nepiemēro šādiem darījumiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem). Attiecībā uz netiešajiem nodokļiem – tie, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir jāmaksā tikai iegādātājiem, bija jāmaksā reģioniem, kuri šajā gadījumā rīkojās to sabiedrisko pakalpojumu ietvaros, t. i., kā valsts struktūras. Kā tādi tie nav kvalificējami par ekonomiskiem uzņēmumiem. Tāpēc neviens no minētajiem nodokļu atbrīvojumiem netiks plašāk novērtēts šajā lēmumā. |
| --- | --- |

(418)

Vispirms Komisija piekrīt, ka nodošanai reģioniem nebija piemērojams uzņēmumu ienākuma nodoklis (jo netika maksāta atlīdzība) un PVN (to nepiemēro šādiem darījumiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem). Attiecībā uz netiešajiem nodokļiem – tie, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir jāmaksā tikai iegādātājiem, bija jāmaksā reģioniem, kuri šajā gadījumā rīkojās to sabiedrisko pakalpojumu ietvaros, t. i., kā valsts struktūras. Kā tādi tie nav kvalificējami par ekonomiskiem uzņēmumiem. Tāpēc neviens no minētajiem nodokļu atbrīvojumiem netiks plašāk novērtēts šajā lēmumā.

| (419) | Komisija arī atzīmē, ka, tā kā tādiem darījumiem, kāds ir Tirrenia darbības filiāles pārdošana CIN, nepiemēro PVN (150), nodokļa atbrīvojums nevar būt radījis priekšrocību Tirrenia attiecībā uz PVN. Turklāt Komisija atzīmē, ka Tirrenia darbības filiāles pārdošanas līgumā ir skaidri noteikts, ka pircējam, t. i., CIN, ir jāsedz visi nodokļi, nodevas un atlīdzības notāriem saistībā ar darījumu bez atsauces uz jebkādu CIN atbrīvojumu no šiem nodokļiem. Tāpēc Komisija secina, ka CIN nevar būt guvis labumu no šā pasākuma. Minēto iemeslu neviens no minētajiem nodokļu atbrīvojumiem netiks plašāk novērtēts šajā lēmumā. |
| --- | --- |

(419)

Komisija arī atzīmē, ka, tā kā tādiem darījumiem, kāds ir Tirrenia darbības filiāles pārdošana CIN, nepiemēro PVN (150), nodokļa atbrīvojums nevar būt radījis priekšrocību Tirrenia attiecībā uz PVN. Turklāt Komisija atzīmē, ka Tirrenia darbības filiāles pārdošanas līgumā ir skaidri noteikts, ka pircējam, t. i., CIN, ir jāsedz visi nodokļi, nodevas un atlīdzības notāriem saistībā ar darījumu bez atsauces uz jebkādu CIN atbrīvojumu no šiem nodokļiem. Tāpēc Komisija secina, ka CIN nevar būt guvis labumu no šā pasākuma. Minēto iemeslu neviens no minētajiem nodokļu atbrīvojumiem netiks plašāk novērtēts šajā lēmumā.

Tirrenia

CIN

150

Tirrenia

Tirrenia

CIN

CIN

CIN

| (420) | Tāpēc, ņemot vērā izklāstītos apstākļus, Komisija tikai novērtēs, vai Tirrenia (kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru) guva labumu no jebkāda atbrīvojuma no reģistrācijas nodevas, zemesgrāmatas un hipotēkas reģistrācijas maksām un zīmognodevas (“netiešajiem nodokļiem”) attiecībā uz abiem nodošanas pasākumiem un no jebkāda atbrīvojuma no uzņēmumu ienākuma nodokļa par ieņēmumiem, kas gūti no Tirrenia darbības filiāles nodošanas CIN. |
| --- | --- |

(420)

Tāpēc, ņemot vērā izklāstītos apstākļus, Komisija tikai novērtēs, vai Tirrenia (kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru) guva labumu no jebkāda atbrīvojuma no reģistrācijas nodevas, zemesgrāmatas un hipotēkas reģistrācijas maksām un zīmognodevas (“netiešajiem nodokļiem”) attiecībā uz abiem nodošanas pasākumiem un no jebkāda atbrīvojuma no uzņēmumu ienākuma nodokļa par ieņēmumiem, kas gūti no Tirrenia darbības filiāles nodošanas CIN.

Tirrenia

Tirrenia

CIN

| (421) | Valsts līdzekļi. Nodokļu atbrīvojums pēc definīcijas ietver zaudētus valsts līdzekļus. Turklāt, tā kā šie atbrīvojumi tika piešķirti, izmantojot 2010. gada likumu (sk. 111. apsvēruma b) punktu), tie ir arī attiecināmi uz valsti. |
| --- | --- |

(421)

Valsts līdzekļi. Nodokļu atbrīvojums pēc definīcijas ietver zaudētus valsts līdzekļus. Turklāt, tā kā šie atbrīvojumi tika piešķirti, izmantojot 2010. gada likumu (sk. 111. apsvēruma b) punktu), tie ir arī attiecināmi uz valsti.

Valsts līdzekļi

| (422) | Selektivitāte. Tā kā nodokļu atbrīvojumi ir piešķirti tikai par operācijām un darbībām, kas saistītas ar bijušās Tirrenia grupas privatizāciju, tie ir selektīvi. Itālija nav ne argumentējusi, ne pierādījusi, ka tie nav selektīvi. |
| --- | --- |

(422)

Selektivitāte. Tā kā nodokļu atbrīvojumi ir piešķirti tikai par operācijām un darbībām, kas saistītas ar bijušās Tirrenia grupas privatizāciju, tie ir selektīvi. Itālija nav ne argumentējusi, ne pierādījusi, ka tie nav selektīvi.

Selektivitāte

Tirrenia

| (423) | Ekonomiska priekšrocība. Attiecībā uz netiešajiem nodokļiem – Tirrenia bija atbrīvots no šo nodokļu maksāšanas par operācijām un darbībām, kas saistītas ar abiem 416. apsvērumā izklāstītajiem nodošanas pasākumu kopumiem (nodošanu reģioniem un CIN), un tādējādi guva ekonomisku priekšrocību, kuras apjoms ir vienāds ar nodokļiem, kas parasti jāmaksā par šāda veida operācijām un darbībām saskaņā ar valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(423)

Ekonomiska priekšrocība. Attiecībā uz netiešajiem nodokļiem – Tirrenia bija atbrīvots no šo nodokļu maksāšanas par operācijām un darbībām, kas saistītas ar abiem 416. apsvērumā izklāstītajiem nodošanas pasākumu kopumiem (nodošanu reģioniem un CIN), un tādējādi guva ekonomisku priekšrocību, kuras apjoms ir vienāds ar nodokļiem, kas parasti jāmaksā par šāda veida operācijām un darbībām saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

Ekonomiska priekšrocība

Tirrenia

CIN

| (424) | Turklāt attiecībā uz Tirrenia darbības filiāles nodošanu CIN Komisija atzīmē, ka šī nodošana tika veikta pret atlīdzību (t. i., 380 100 000 EUR), ko samaksāja CIN. Tāpēc parasti ieņēmumiem no šāda darījuma būtu piemērojams uzņēmumu ienākuma nodoklis. Atbrīvojums no šā nodokļa ir ekonomiska priekšrocība, jo ieņēmumi no aktīvu vai uzņēmuma pārdošanas parasti tiktu ņemti vērā, lai aprēķinātu uzņēmumu ienākuma nodokli, kas uzņēmumam jāmaksā. Komisija norāda, ka šo secinājumu neietekmē fakts, ka šajā posmā vēl nav iespējams noteikt, vai Tirrenia praktiski gūs labumu no ienākuma nodokļa atbrīvojuma, jo vēl nav skaidrs, vai būs jāmaksā ienākuma nodoklis, kad Tirrenia būs pilnībā likvidēts (151). |
| --- | --- |

(424)

Turklāt attiecībā uz Tirrenia darbības filiāles nodošanu CIN Komisija atzīmē, ka šī nodošana tika veikta pret atlīdzību (t. i., 380 100 000 EUR), ko samaksāja CIN. Tāpēc parasti ieņēmumiem no šāda darījuma būtu piemērojams uzņēmumu ienākuma nodoklis. Atbrīvojums no šā nodokļa ir ekonomiska priekšrocība, jo ieņēmumi no aktīvu vai uzņēmuma pārdošanas parasti tiktu ņemti vērā, lai aprēķinātu uzņēmumu ienākuma nodokli, kas uzņēmumam jāmaksā. Komisija norāda, ka šo secinājumu neietekmē fakts, ka šajā posmā vēl nav iespējams noteikt, vai Tirrenia praktiski gūs labumu no ienākuma nodokļa atbrīvojuma, jo vēl nav skaidrs, vai būs jāmaksā ienākuma nodoklis, kad Tirrenia būs pilnībā likvidēts (151).

Tirrenia

CIN

CIN

Tirrenia

Tirrenia

151

| (425) | Ietekme uz tirdzniecību. Ņemot vērā 310. un 311. apsvērumā izklāstītos iemeslus, Komisija uzskata, ka Tirrenia atbrīvošana no konkrētiem nodokļiem, kā aprakstīts iepriekš, var ietekmēt tirdzniecību Savienībā un izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(425)

Ietekme uz tirdzniecību. Ņemot vērā 310. un 311. apsvērumā izklāstītos iemeslus, Komisija uzskata, ka Tirrenia atbrīvošana no konkrētiem nodokļiem, kā aprakstīts iepriekš, var ietekmēt tirdzniecību Savienībā un izkropļot konkurenci iekšējā tirgū.

Ietekme uz tirdzniecību

Tirrenia

| (426) | Secinājums. Ar 2010. gada likumu piešķirtie atbrīvojumi no i) netiešajiem nodokļiem par operācijām un darbībām, kas saistītas ar Caremar, Saremar, Toremar un Tirrenia darbības filiāles nodošanu attiecīgajiem iegādātājiem, un no ii) uzņēmumu ienākuma nodokļa par ieņēmumiem no Tirrenia darbības filiāles pārdošanas CIN ir valsts atbalsts Tirrenia. |
| --- | --- |

(426)

Secinājums. Ar 2010. gada likumu piešķirtie atbrīvojumi no i) netiešajiem nodokļiem par operācijām un darbībām, kas saistītas ar Caremar, Saremar, Toremar un Tirrenia darbības filiāles nodošanu attiecīgajiem iegādātājiem, un no ii) uzņēmumu ienākuma nodokļa par ieņēmumiem no Tirrenia darbības filiāles pārdošanas CIN ir valsts atbalsts Tirrenia.

Secinājums

Caremar

Saremar

Toremar

Tirrenia

Tirrenia

CIN

Tirrenia

7.1.4.3.   Iespēja izmantot FAS līdzekļus, lai izpildītu likviditātes vajadzības

Iespēja izmantot FAS

| (427) | Komisija 2011. un 2012. gada lēmumos minēja iespēju bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem izmantot FAS līdzekļus (sk. 111. apsvēruma c) punktu), lai izpildītu kārtējās likviditātes vajadzības. Tomēr oficiālās izmeklēšanas procedūras gaitā Itālijas iestādes precizēja, ka FAS līdzekļi nav paredzēti kā papildu kompensācija Tirrenia (vai jebkuram citam bijušās Tirrenia grupas uzņēmumam). Minētie līdzekļi tika darīti pieejami, lai papildinātu budžeta apropriācijas sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju izmaksai bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem gadījumā, ja tās izrādās nepietiekamas. Patiesi, 2010. gada likuma 1. panta 5.ter punkts ļāva reģioniem izmantot FAS līdzekļus, lai finansētu regulāro sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju (tās daļu) un tādējādi nodrošinātu jūras sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību. Citiem vārdiem sakot, šis pasākums ir saistīts tikai ar līdzekļu piešķiršanu Itālijas budžetā sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju izmaksai. |
| --- | --- |

(427)

Komisija 2011. un 2012. gada lēmumos minēja iespēju bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem izmantot FAS līdzekļus (sk. 111. apsvēruma c) punktu), lai izpildītu kārtējās likviditātes vajadzības. Tomēr oficiālās izmeklēšanas procedūras gaitā Itālijas iestādes precizēja, ka FAS līdzekļi nav paredzēti kā papildu kompensācija Tirrenia (vai jebkuram citam bijušās Tirrenia grupas uzņēmumam). Minētie līdzekļi tika darīti pieejami, lai papildinātu budžeta apropriācijas sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju izmaksai bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem gadījumā, ja tās izrādās nepietiekamas. Patiesi, 2010. gada likuma 1. panta 5.ter punkts ļāva reģioniem izmantot FAS līdzekļus, lai finansētu regulāro sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju (tās daļu) un tādējādi nodrošinātu jūras sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību. Citiem vārdiem sakot, šis pasākums ir saistīts tikai ar līdzekļu piešķiršanu Itālijas budžetā sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju izmaksai.

Tirrenia

FAS

FAS

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

ter

FAS

| (428) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka FAS līdzekļi ir tikai finansējuma avots, lai valsts varētu samaksāt sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas (ko piešķir, pamatojoties uz pagarināto sākotnējo konvenciju), un tie nav pasākums, no kura Tirrenia var gūt labumu papildus šīm sabiedrisko pakalpojumu kompensācijām. Citiem vārdiem sakot, FAS līdzekļu iespējamā izmantošana nav valsts atbalsts Tirrenia un tāpēc netiks plašāk novērtēta šajā lēmumā. |
| --- | --- |

(428)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka FAS līdzekļi ir tikai finansējuma avots, lai valsts varētu samaksāt sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas (ko piešķir, pamatojoties uz pagarināto sākotnējo konvenciju), un tie nav pasākums, no kura Tirrenia var gūt labumu papildus šīm sabiedrisko pakalpojumu kompensācijām. Citiem vārdiem sakot, FAS līdzekļu iespējamā izmantošana nav valsts atbalsts Tirrenia un tāpēc netiks plašāk novērtēta šajā lēmumā.

FAS

Tirrenia

FAS

Tirrenia

7.1.5.   Secinājums par atbalsta esību

Secinājums par atbalsta esību

| (429) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto novērtējumu, Komisija konstatē, ka:






  — | kompensācija Tirrenia par pakalpojumu sniegšanu jūras maršrutos laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam un pietauvošanās prioritāte par šiem sabiedrisko pakalpojumu maršrutiem tajā pašā laikposmā ir valsts atbalsts Tirrenia LESD 107. panta 1. punkta nozīmē un ir kvalificējams par jaunu atbalstu, |
| --- | --- | --- |

(429)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto novērtējumu, Komisija konstatē, ka:

—

kompensācija Tirrenia par pakalpojumu sniegšanu jūras maršrutos laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam un pietauvošanās prioritāte par šiem sabiedrisko pakalpojumu maršrutiem tajā pašā laikposmā ir valsts atbalsts Tirrenia LESD 107. panta 1. punkta nozīmē un ir kvalificējams par jaunu atbalstu,

Tirrenia

Tirrenia

| — | glābšanas atbalsta pagarināšana no 2011. gada 28. augusta līdz 2012. gada 18. septembrim ir valsts atbalsts Tirrenia LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, |
| --- | --- |

—

glābšanas atbalsta pagarināšana no 2011. gada 28. augusta līdz 2012. gada 18. septembrim ir valsts atbalsts Tirrenia LESD 107. panta 1. punkta nozīmē,

Tirrenia

| — | jaunās konvencijas piešķiršana par laikposmu no 2012. gada 18. jūlija līdz 2020. gada 18. jūlijam apvienojumā ar Tirrenia darbības filiāli un pietauvošanās prioritāti CIN, ieskaitot CIN pirkuma maksas daļas atliktu samaksu, atbilst visiem četriem Altmark kritērijiem un tāpēc nav valsts atbalsts CIN LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, |
| --- | --- |

—

jaunās konvencijas piešķiršana par laikposmu no 2012. gada 18. jūlija līdz 2020. gada 18. jūlijam apvienojumā ar Tirrenia darbības filiāli un pietauvošanās prioritāti CIN, ieskaitot CIN pirkuma maksas daļas atliktu samaksu, atbilst visiem četriem Altmark kritērijiem un tāpēc nav valsts atbalsts CIN LESD 107. panta 1. punkta nozīmē,

Tirrenia

CIN

CIN

Altmark

CIN

| — | Tirrenia izlietotie līdzekļi kuģu modernizācijai likviditātes nolūkos, kā bija atļauts ar 2010. gada likumu, ir valsts atbalsts Tirrenia LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, |
| --- | --- |

—

Tirrenia izlietotie līdzekļi kuģu modernizācijai likviditātes nolūkos, kā bija atļauts ar 2010. gada likumu, ir valsts atbalsts Tirrenia LESD 107. panta 1. punkta nozīmē,

Tirrenia

Tirrenia

| — | ar 2010. gada likumu piešķirtie atbrīvojumi no i) netiešajiem nodokļiem par Caremar, Saremar, Toremar nodošanu Kampānijas, Sardīnijas un Toskānas reģioniem un Tirrenia darbības filiāles nodošanu CIN un no ii) uzņēmumu ienākuma nodokļa par Tirrenia darbības filiāles pārdošanu CIN ir valsts atbalsts Tirrenia, un |
| --- | --- |

—

ar 2010. gada likumu piešķirtie atbrīvojumi no i) netiešajiem nodokļiem par Caremar, Saremar, Toremar nodošanu Kampānijas, Sardīnijas un Toskānas reģioniem un Tirrenia darbības filiāles nodošanu CIN un no ii) uzņēmumu ienākuma nodokļa par Tirrenia darbības filiāles pārdošanu CIN ir valsts atbalsts Tirrenia, un

Caremar

Saremar

Toremar

Tirrenia

CIN

Tirrenia

CIN

Tirrenia

| — | iespēja izmantot FAS līdzekļus likviditātes vajadzību izpildei, kā noteikts 2010. gada likumā, nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

—

iespēja izmantot FAS līdzekļus likviditātes vajadzību izpildei, kā noteikts 2010. gada likumā, nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

FAS

7.2.   Atbalsta likumība

Atbalsta likumība

| (430) | Visi atbalsta pasākumi, uz kuriem atteicas šis lēmums, tika ieviesti, pirms tos oficiāli apstiprināja Komisija. Tāpēc, ciktāl šie atbalsta pasākumi nebija atbrīvoti no paziņošanas prasības saskaņā ar 2005. gada VTNP lēmumu vai 2011. gada VTNP lēmumu, Itālija tos piešķīra, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu (152). |
| --- | --- |

(430)

Visi atbalsta pasākumi, uz kuriem atteicas šis lēmums, tika ieviesti, pirms tos oficiāli apstiprināja Komisija. Tāpēc, ciktāl šie atbalsta pasākumi nebija atbrīvoti no paziņošanas prasības saskaņā ar 2005. gada VTNP lēmumu vai 2011. gada VTNP lēmumu, Itālija tos piešķīra, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu (152).

152

7.3.   Atbalsta saderība

Atbalsta saderība

| (431) | Ciktāl iepriekš norādītie pasākumi ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, to atbilstība ir jānovērtē, ņemot vērā minētā panta 2. un 3. punktā un LESD 106. panta 2. punktā noteiktos izņēmumus. |
| --- | --- |

(431)

Ciktāl iepriekš norādītie pasākumi ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, to atbilstība ir jānovērtē, ņemot vērā minētā panta 2. un 3. punktā un LESD 106. panta 2. punktā noteiktos izņēmumus.

7.3.1.   Sākotnējās starp valsti un Tirrenia noslēgtās konvencijas pagarināšana

Sākotnējās starp valsti un Tirrenia noslēgtās konvencijas pagarināšana

7.3.1.1.   Piemērojamie noteikumi

Piemērojamie noteikumi

| (432) | Kā jau minēts iepriekš, sākotnējās konvencijas pagarināšana pēc 2008. gada beigām tika veikta, pamatojoties uz vēlāk pieņemtiem tiesību aktiem, šādi:






  a) | ar 2008. gada 30. decembra Dekrētlikumu Nr. 207, kas pārveidots par 2009. gada 27. februāra Likumu Nr. 14, tika noteikta sākotnējo konvenciju pagarināšana no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim; |
| --- | --- | --- |

(432)

Kā jau minēts iepriekš, sākotnējās konvencijas pagarināšana pēc 2008. gada beigām tika veikta, pamatojoties uz vēlāk pieņemtiem tiesību aktiem, šādi:

a)

ar 2008. gada 30. decembra Dekrētlikumu Nr. 207, kas pārveidots par 2009. gada 27. februāra Likumu Nr. 14, tika noteikta sākotnējo konvenciju pagarināšana no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim;

| b) | ar 2009. gada 25. septembra Dekrētlikumu Nr. 135, kas pārveidots par 2009. gada likumu, inter alia tika noteikta sākotnējo konvenciju pagarināšana no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 30. septembrim, un |
| --- | --- |

b)

ar 2009. gada 25. septembra Dekrētlikumu Nr. 135, kas pārveidots par 2009. gada likumu, inter alia tika noteikta sākotnējo konvenciju pagarināšana no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 30. septembrim, un

inter alia

| c) | ar 2010. gada 5. augusta Dekrētlikumu Nr. 125, kas pārveidots par 2010. gada likumu, tika noteikta sākotnējo konvenciju turpmāka pagarināšana no 2010. gada 1. oktobra līdz Tirrenia un Siremar privatizācijas procesu beigām. |
| --- | --- |

c)

ar 2010. gada 5. augusta Dekrētlikumu Nr. 125, kas pārveidots par 2010. gada likumu, tika noteikta sākotnējo konvenciju turpmāka pagarināšana no 2010. gada 1. oktobra līdz Tirrenia un Siremar privatizācijas procesu beigām.

Tirrenia

Siremar

| (433) | Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija atzīmē, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas piešķiršana saskaņā ar sākotnējās konvencijas pagarinājumu ir datējama ar laiku pirms 2011. gada VTNP lēmuma un 2011. gada VTNP nostādņu stāšanās spēkā. Tomēr 2011. gada VTNP aktu kopums paredz – 2011. gada VTNP lēmuma 10. pantā un 2011. gada VTNP nostādņu 69. punktā – noteikumus par piemērošanu tā arī atbalstam, kas piešķirts pirms 2011. gada aktu kopuma stāšanās spēkā 2012. gada 31. janvārī. Jo īpaši 2011. gada VTNP lēmuma 10. panta b) punkts paredz:

  “viss atbalsts, kas ieviests pirms šā lēmuma stāšanās spēkā [t. i., 2012. gada 31. janvāra] un kas nebija saderīgs ar iekšējo tirgu un atbrīvots no paziņošanas prasības saskaņā ar Lēmumu 2005/842/EK, bet kas atbilst šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem, ir saderīgs ar iekšējo tirgu un atbrīvots no iepriekšējas paziņošanas prasības.” |
| --- | --- |

(433)

Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija atzīmē, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas piešķiršana saskaņā ar sākotnējās konvencijas pagarinājumu ir datējama ar laiku pirms 2011. gada VTNP lēmuma un 2011. gada VTNP nostādņu stāšanās spēkā. Tomēr 2011. gada VTNP aktu kopums paredz – 2011. gada VTNP lēmuma 10. pantā un 2011. gada VTNP nostādņu 69. punktā – noteikumus par piemērošanu tā arī atbalstam, kas piešķirts pirms 2011. gada aktu kopuma stāšanās spēkā 2012. gada 31. janvārī. Jo īpaši 2011. gada VTNP lēmuma 10. panta b) punkts paredz:

“viss atbalsts, kas ieviests pirms šā lēmuma stāšanās spēkā [t. i., 2012. gada 31. janvāra] un kas nebija saderīgs ar iekšējo tirgu un atbrīvots no paziņošanas prasības saskaņā ar Lēmumu 2005/842/EK, bet kas atbilst šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem, ir saderīgs ar iekšējo tirgu un atbrīvots no iepriekšējas paziņošanas prasības.”

| (434) | Attiecībā uz 2011. gada VTNP nostādnēm – to 68. un 69. punktā ir norādīts, ka Komisija piemēro šajās nostādnēs minētos principus visiem atbalsta projektiem, kas tai paziņoti, neatkarīgi no tā, vai paziņošana ir notikusi pirms vai pēc šo nostādņu piemērošanas sākuma, proti, 2012. gada 31. janvāra, kā arī visam nelikumīgajam atbalstam, par ko lēmums pieņemts pēc 2012. gada 31. janvāra, pat ja šis atbalsts ir piešķirts pirms 2012. gada 31. janvāra. Pēdējā minētajā gadījumā 2011. gada VTNP nostādņu 14., 19., 20., 24., 39. un 60. punkts nav piemērojams. |
| --- | --- |

(434)

Attiecībā uz 2011. gada VTNP nostādnēm – to 68. un 69. punktā ir norādīts, ka Komisija piemēro šajās nostādnēs minētos principus visiem atbalsta projektiem, kas tai paziņoti, neatkarīgi no tā, vai paziņošana ir notikusi pirms vai pēc šo nostādņu piemērošanas sākuma, proti, 2012. gada 31. janvāra, kā arī visam nelikumīgajam atbalstam, par ko lēmums pieņemts pēc 2012. gada 31. janvāra, pat ja šis atbalsts ir piešķirts pirms 2012. gada 31. janvāra. Pēdējā minētajā gadījumā 2011. gada VTNP nostādņu 14., 19., 20., 24., 39. un 60. punkts nav piemērojams.

| (435) | Rezultātā noteikumi par 2011. gada VTNP lēmuma un 2011. gada VTNP nostādņu piemērošanu, kā aprakstīts iepriekš, nozīmē, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, kas piešķirta Tirrenia pagarinājuma periodā, var novērtēt atbilstoši 2011. gada VTNP aktu kopumam. Ja ir izpildīti attiecīgie 2011. gada VTNP lēmuma vai 2011. gada VTNP nostādņu nosacījumi, šis atbalsta pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu par visu laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam (153). |
| --- | --- |

(435)

Rezultātā noteikumi par 2011. gada VTNP lēmuma un 2011. gada VTNP nostādņu piemērošanu, kā aprakstīts iepriekš, nozīmē, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, kas piešķirta Tirrenia pagarinājuma periodā, var novērtēt atbilstoši 2011. gada VTNP aktu kopumam. Ja ir izpildīti attiecīgie 2011. gada VTNP lēmuma vai 2011. gada VTNP nostādņu nosacījumi, šis atbalsta pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu par visu laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam (153).

Tirrenia

153

| (436) | Komisija atzīmē, ka gan 2005. gada VTNP lēmums, kas stājās spēkā 2005. gada 19. decembrī, gan 2011. gada VTNP lēmums ir piemērojami tikai valsts atbalstam, kas piešķirts kā sabiedrisko pakalpojumu kompensācija par jūras savienojumiem ar salām, kuros vidējā gada satiksmes intensitāte divos finanšu gados pirms gada, kad uzticēts VTNP, nepārsniedz 300 000 pasažieru. Tomēr 2007., 2008. un 2009. gadā pasažieru skaits 3 no 12 maršrutiem (t. i., Neapole–Palermo, Čivitavekija–Olbija un Dženova–Portotorresa), kuros Tirrenia sniedza pakalpojumus saskaņā ar pagarināto sākotnējo konvenciju, pārsniedz 300 000 pasažieru slieksni gadā (154). Tāpēc par šiem trim maršrutiem Komisija tās sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas saderību, kura piešķirta Tirrenia saskaņā ar sākotnējās konvencijas pagarinājumu līdz 2012. gada 18. jūlijam, nevar novērtēt ne pamatojoties uz 2005. gada VTNP lēmumu, ne 2011. gada VTNP lēmumu. |
| --- | --- |

(436)

Komisija atzīmē, ka gan 2005. gada VTNP lēmums, kas stājās spēkā 2005. gada 19. decembrī, gan 2011. gada VTNP lēmums ir piemērojami tikai valsts atbalstam, kas piešķirts kā sabiedrisko pakalpojumu kompensācija par jūras savienojumiem ar salām, kuros vidējā gada satiksmes intensitāte divos finanšu gados pirms gada, kad uzticēts VTNP, nepārsniedz 300 000 pasažieru. Tomēr 2007., 2008. un 2009. gadā pasažieru skaits 3 no 12 maršrutiem (t. i., Neapole–Palermo, Čivitavekija–Olbija un Dženova–Portotorresa), kuros Tirrenia sniedza pakalpojumus saskaņā ar pagarināto sākotnējo konvenciju, pārsniedz 300 000 pasažieru slieksni gadā (154). Tāpēc par šiem trim maršrutiem Komisija tās sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas saderību, kura piešķirta Tirrenia saskaņā ar sākotnējās konvencijas pagarinājumu līdz 2012. gada 18. jūlijam, nevar novērtēt ne pamatojoties uz 2005. gada VTNP lēmumu, ne 2011. gada VTNP lēmumu.

Tirrenia

154

Tirrenia

| (437) | Tādējādi attiecībā uz trim Tirrenia maršrutiem uz tās sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas saderību, kura piešķirta Tirrenia no 2009. gada līdz privatizācijas procesa pabeigšanai, parasti attiektos 2011. gada VTNP lēmuma piemērošanas joma. Tomēr saskaņā ar 2011. gada VTNP nostādņu 9. punktu atbalsts grūtībās nonākušiem VTNP sniedzējiem ir jānovērtē atbilstoši 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Tirrenia2010. gada 5. augustā tika piemērota ārkārtas administratīvā procedūra, un 2010. gada 12. augustā tas tika pasludināts par maksātnespējīgu, tādējādi ar 2010. gada likumu noteiktā pagarinājuma laikā tas jau bija grūtībās nonācis uzņēmums 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunkta nozīmē. Tādējādi tas bija grūtībās nonācis VTNP sniedzējs, vismaz attiecībā uz daļu no pagarinājuma perioda (no 2010. gada 12. augusta līdz tā pārdošanai 2012. gada 18. jūlijā). |
| --- | --- |

(437)

Tādējādi attiecībā uz trim Tirrenia maršrutiem uz tās sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas saderību, kura piešķirta Tirrenia no 2009. gada līdz privatizācijas procesa pabeigšanai, parasti attiektos 2011. gada VTNP lēmuma piemērošanas joma. Tomēr saskaņā ar 2011. gada VTNP nostādņu 9. punktu atbalsts grūtībās nonākušiem VTNP sniedzējiem ir jānovērtē atbilstoši 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Tirrenia2010. gada 5. augustā tika piemērota ārkārtas administratīvā procedūra, un 2010. gada 12. augustā tas tika pasludināts par maksātnespējīgu, tādējādi ar 2010. gada likumu noteiktā pagarinājuma laikā tas jau bija grūtībās nonācis uzņēmums 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunkta nozīmē. Tādējādi tas bija grūtībās nonācis VTNP sniedzējs, vismaz attiecībā uz daļu no pagarinājuma perioda (no 2010. gada 12. augusta līdz tā pārdošanai 2012. gada 18. jūlijā).

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

| (438) | 2014. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes (155), kas ir spēkā no 2014. gada 1. augusta, ir piemērojamas ar atpakaļejošu spēku VTNP sniedzējiem. Minētās pamatnostādnes nosaka, ka tā atbalsta saderību, kas piešķirts pirms 2012. gada 31. janvāra (dienas, kad stājās spēkā 2011. gada VTNP nostādnes) grūtībās nonākušiem VTNP sniedzējiem, novērtē saskaņā ar 2011. gada VTNP nostādnēm, izņemot 9., 14., 19., 20., 24., 39. un 60. punkta noteikumus (156). Tāpēc tie paši noteikumi ir attiecināmi uz visu laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz privatizācijas pabeigšanai 2012. gada 18. jūlijā. |
| --- | --- |

(438)

2014. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes (155), kas ir spēkā no 2014. gada 1. augusta, ir piemērojamas ar atpakaļejošu spēku VTNP sniedzējiem. Minētās pamatnostādnes nosaka, ka tā atbalsta saderību, kas piešķirts pirms 2012. gada 31. janvāra (dienas, kad stājās spēkā 2011. gada VTNP nostādnes) grūtībās nonākušiem VTNP sniedzējiem, novērtē saskaņā ar 2011. gada VTNP nostādnēm, izņemot 9., 14., 19., 20., 24., 39. un 60. punkta noteikumus (156). Tāpēc tie paši noteikumi ir attiecināmi uz visu laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz privatizācijas pabeigšanai 2012. gada 18. jūlijā.

155

156

| (439) | Tā kā uz trīs Tirrenia maršrutiem, kas tiek novērtēti, neattiecas 2005. un 2011. gada VTNP lēmumu darbības joma, kā arī lakonisma un efektivitātes apsvērumu dēļ Komisija vispirms novērtēs, vai sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, kas piešķirta Tirrenia par pakalpojumu sniegšanu visos divpadsmit jūras transporta maršrutos pagarinājuma periodā, atbilst 2011. gada VTNP nostādņu nosacījumiem, izņemot to 9., 14., 19., 20., 24., 39. un 60. punkta nosacījumus. Tikai pēc šā pirmā posma Komisija novērtēs, vai tā pati kompensācija (tikai par tiem deviņiem maršrutiem, kuros nav pārsniegta 300 000 pasažieru robežvērtība) varēja būt saderīga ar iekšējo tirgu un atbrīvota no paziņošanas prasības atbilstoši 2005. gada VTNP lēmumam, jo tas attiecas uz atbalstu, kas piešķirts no 2005. gada 19. decembra līdz 2012. gada 31. janvārim (sk. 432. apsvērumu). |
| --- | --- |

(439)

Tā kā uz trīs Tirrenia maršrutiem, kas tiek novērtēti, neattiecas 2005. un 2011. gada VTNP lēmumu darbības joma, kā arī lakonisma un efektivitātes apsvērumu dēļ Komisija vispirms novērtēs, vai sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, kas piešķirta Tirrenia par pakalpojumu sniegšanu visos divpadsmit jūras transporta maršrutos pagarinājuma periodā, atbilst 2011. gada VTNP nostādņu nosacījumiem, izņemot to 9., 14., 19., 20., 24., 39. un 60. punkta nosacījumus. Tikai pēc šā pirmā posma Komisija novērtēs, vai tā pati kompensācija (tikai par tiem deviņiem maršrutiem, kuros nav pārsniegta 300 000 pasažieru robežvērtība) varēja būt saderīga ar iekšējo tirgu un atbrīvota no paziņošanas prasības atbilstoši 2005. gada VTNP lēmumam, jo tas attiecas uz atbalstu, kas piešķirts no 2005. gada 19. decembra līdz 2012. gada 31. janvārim (sk. 432. apsvērumu).

Tirrenia

Tirrenia

7.3.1.2.   Patiess vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums, kā minēts LESD 106. pantā

Patiess vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums, kā minēts LESD 106. pantā

| (440) | Saskaņā ar 2011. gada VTNP nostādņu 12. punktu “atbalsts jāpiešķir tāda pakalpojuma sniegšanai, kam patiesi ir vispārēja tautsaimnieciska nozīme un kas ietilpst Līguma 106. panta 2. punkta darbības jomā.” VTNP nostādņu 13. punktā ir precizēts, ka “dalībvalstis nevar sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas pienākumu [sabiedrisko pakalpojumu saistības] noteikt pakalpojumiem, ko uzņēmumi, kas darbojas normālos tirgus apstākļos, jau sniedz vai var sniegt apmierinošā līmenī un ievērojot valsts noteiktus, sabiedrības interesēm atbilstošus nosacījumus, piemēram, attiecībā uz cenu, objektīviem kvalitātes raksturlielumiem, nepārtrauktību un piekļuvi pakalpojumam. Attiecībā uz jautājumu par to, vai tirgus var sniegt pakalpojumu, Komisijas vērtējums aprobežojas ar pārbaudi, vai attiecīgās dalībvalsts definīcijā nav pieļauta acīmredzama kļūda, ja vien Savienības tiesībās nav paredzētas stingrākas normas.” Visbeidzot, 2011. gada VTNP 56. punktā ir atsauce uz “dalībvalsts plašo izvēli” attiecībā uz to pakalpojumu raksturu, kurus var klasificēt par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(440)

Saskaņā ar 2011. gada VTNP nostādņu 12. punktu “atbalsts jāpiešķir tāda pakalpojuma sniegšanai, kam patiesi ir vispārēja tautsaimnieciska nozīme un kas ietilpst Līguma 106. panta 2. punkta darbības jomā.” VTNP nostādņu 13. punktā ir precizēts, ka “dalībvalstis nevar sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas pienākumu [sabiedrisko pakalpojumu saistības] noteikt pakalpojumiem, ko uzņēmumi, kas darbojas normālos tirgus apstākļos, jau sniedz vai var sniegt apmierinošā līmenī un ievērojot valsts noteiktus, sabiedrības interesēm atbilstošus nosacījumus, piemēram, attiecībā uz cenu, objektīviem kvalitātes raksturlielumiem, nepārtrauktību un piekļuvi pakalpojumam. Attiecībā uz jautājumu par to, vai tirgus var sniegt pakalpojumu, Komisijas vērtējums aprobežojas ar pārbaudi, vai attiecīgās dalībvalsts definīcijā nav pieļauta acīmredzama kļūda, ja vien Savienības tiesībās nav paredzētas stingrākas normas.” Visbeidzot, 2011. gada VTNP 56. punktā ir atsauce uz “dalībvalsts plašo izvēli” attiecībā uz to pakalpojumu raksturu, kurus var klasificēt par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem.

| (441) | Novērtējums par to, vai VTNP ir patiesi, ir arī jāveic, ņemot vērā VTNP paziņojumu (sk. 325. un 342. apsvērumu), Jūras kabotāžas Regulu (sk. 327.–329. apsvērumu) un judikatūru (sk. 331. un 332. apsvērumu). Tāpēc Komisijai attiecībā uz pagarinājuma periodu ir jānovērtē:






  1) | vai pastāvēja lietotāju pieprasījums; |
| --- | --- | --- |

(441)

Novērtējums par to, vai VTNP ir patiesi, ir arī jāveic, ņemot vērā VTNP paziņojumu (sk. 325. un 342. apsvērumu), Jūras kabotāžas Regulu (sk. 327.–329. apsvērumu) un judikatūru (sk. 331. un 332. apsvērumu). Tāpēc Komisijai attiecībā uz pagarinājuma periodu ir jānovērtē:

1)

vai pastāvēja lietotāju pieprasījums;

lietotāju pieprasījums

| 2) | vai tirgus dalībnieki nevarēja apmierināt pieprasījumu bez publisku iestāžu uzlikta pienākuma (tirgus nepilnības esība); |
| --- | --- |

2)

vai tirgus dalībnieki nevarēja apmierināt pieprasījumu bez publisku iestāžu uzlikta pienākuma (tirgus nepilnības esība);

tirgus nepilnības esība

| 3) | vai ar sabiedrisko pakalpojumu vienkāršu izmantošanu nebija nepietiekami, lai novērstu attiecīgo tirgus nepilnību (vismazāk kaitējošā pieeja). |
| --- | --- |

3)

vai ar sabiedrisko pakalpojumu vienkāršu izmantošanu nebija nepietiekami, lai novērstu attiecīgo tirgus nepilnību (vismazāk kaitējošā pieeja).

vismazāk kaitējošā pieeja

| (442) | Komisija norāda, ka 12 sabiedrisko pakalpojumu maršruti, kuros Tirrenia sniedza pakalpojumus pagarinājuma periodā, ir tādi paši kā tie, kas ar jauno konvenciju uzticēti CIN. Turklāt Komisija jau ir raksturojusi un novērtējusi konkurences stāvokli šajos maršrutos pagarinājuma periodā. Ņemot vērā šos apstākļus, turpmākais novērtējums būs balstīts uz tā novērtējuma attiecīgajām daļām, kas veikts iepriekš attiecībā uz jauno konvenciju, un tiks veikts, atsaucoties uz minētajām daļām (sk. 7.1.3.1. iedaļu). |
| --- | --- |

(442)

Komisija norāda, ka 12 sabiedrisko pakalpojumu maršruti, kuros Tirrenia sniedza pakalpojumus pagarinājuma periodā, ir tādi paši kā tie, kas ar jauno konvenciju uzticēti CIN. Turklāt Komisija jau ir raksturojusi un novērtējusi konkurences stāvokli šajos maršrutos pagarinājuma periodā. Ņemot vērā šos apstākļus, turpmākais novērtējums būs balstīts uz tā novērtējuma attiecīgajām daļām, kas veikts iepriekš attiecībā uz jauno konvenciju, un tiks veikts, atsaucoties uz minētajām daļām (sk. 7.1.3.1. iedaļu).

Tirrenia

CIN

| (443) | Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija vispirms atgādina (sk. 152. apsvērumu), ka Itālija ir uzlikusi sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas noteiktas sākotnējā konvencijā, galvenokārt, lai i) nodrošinātu teritoriālo nepārtrauktību starp kontinentālo daļu un salām un ii) veicinātu attiecīgo salu ekonomisko attīstību, sniedzot regulārus un uzticamus jūras transporta pakalpojumus. Komisija jau secināja (sk. 334. apsvērumu), ka tie patiešām ir leģitīmi sabiedrības interešu mērķi. Turklāt iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ (sk. 335. un 336. apsvērumu) Komisija secina, ka Itālija nav pieļāvusi acīmredzamu kļūdu, tikai kravu pārvadājumu pakalpojumus definējot kā VTNP. |
| --- | --- |

(443)

Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija vispirms atgādina (sk. 152. apsvērumu), ka Itālija ir uzlikusi sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas noteiktas sākotnējā konvencijā, galvenokārt, lai i) nodrošinātu teritoriālo nepārtrauktību starp kontinentālo daļu un salām un ii) veicinātu attiecīgo salu ekonomisko attīstību, sniedzot regulārus un uzticamus jūras transporta pakalpojumus. Komisija jau secināja (sk. 334. apsvērumu), ka tie patiešām ir leģitīmi sabiedrības interešu mērķi. Turklāt iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ (sk. 335. un 336. apsvērumu) Komisija secina, ka Itālija nav pieļāvusi acīmredzamu kļūdu, tikai kravu pārvadājumu pakalpojumus definējot kā VTNP.

| (444) | Attiecīgajos maršrutos pakalpojumi tika sniegti – lielākoties nemainīti – daudzus gadus, t. i., vismaz kopš sākotnējās konvencijas stāšanās spēkā. Vienīgās izmaiņas pakalpojumu tvērumā pagarinājuma periodā salīdzinājumā ar situāciju 2008. gada beigās (kad bija jābeidzas sākotnējās konvencijas sākotnējam termiņam) bija to maršrutu samazinājums, kuros sniedza pakalpojumus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu. Proti,






  — | sabiedrisko pakalpojumu maršruts Fjumičīno–Arbataksa tika atcelts no 2009. gada, |
| --- | --- | --- |

(444)

Attiecīgajos maršrutos pakalpojumi tika sniegti – lielākoties nemainīti – daudzus gadus, t. i., vismaz kopš sākotnējās konvencijas stāšanās spēkā. Vienīgās izmaiņas pakalpojumu tvērumā pagarinājuma periodā salīdzinājumā ar situāciju 2008. gada beigās (kad bija jābeidzas sākotnējās konvencijas sākotnējam termiņam) bija to maršrutu samazinājums, kuros sniedza pakalpojumus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu. Proti,

—

sabiedrisko pakalpojumu maršruts Fjumičīno–Arbataksa tika atcelts no 2009. gada,

| — | maršruts Fjumičīno–Golfo Aranči (kurā Tirrenia pakalpojumus sniedza uz komerciāliem pamatiem) tika atcelts no 2009. gada, |
| --- | --- |

—

maršruts Fjumičīno–Golfo Aranči (kurā Tirrenia pakalpojumus sniedza uz komerciāliem pamatiem) tika atcelts no 2009. gada,

Tirrenia

| — | sākot no 2010. gada, sabiedrisko pakalpojumu maršrutā Neapole–Palermo pakalpojumi bija jāsniedz uz komerciāliem pamatiem karstajā sezonā, jo sabiedrisko pakalpojumu kompensācija tika piešķirta tikai par pakalpojumu sniegšanu klusajā sezonā. |
| --- | --- |

—

sākot no 2010. gada, sabiedrisko pakalpojumu maršrutā Neapole–Palermo pakalpojumi bija jāsniedz uz komerciāliem pamatiem karstajā sezonā, jo sabiedrisko pakalpojumu kompensācija tika piešķirta tikai par pakalpojumu sniegšanu klusajā sezonā.

| (445) | Lai ilustrētu lietotāju patieso pieprasījumu pēc pakalpojumiem, Itālijas iestādes iesniedza sīki sagatavotus statistikas datus, kas liecina, ka 2009. gadā, kas bija pirmais pagarinājuma gads, Tirrenia transportēja 1 181 768 pasažierus, 276 391 automobili un vairāk nekā 3 miljonus lineāro kravas metru 12 jaukto pakalpojumu maršrutos attiecīgajos laikposmos, kurus aptver sabiedrisko pakalpojumu saistības (t. i., izņemot karsto sezonu divos maršrutos). Šie skaitļi bija nedaudz mazāki 2010. gadā (sk. 338. apsvērumu), taču atšķirību galvenokārt rada fakts, ka maršruts Neapole–Palermo no 2010. gada vairs nebija daļa no sabiedrisko pakalpojumu jomas karstajā sezonā. Koriģējot šo atšķirību, skaitļi par 2011. gadu tuvojās 2009. gada skaitļiem, kas liecina, ka kopējais lietotāju pieprasījums bija ievērojams un samērā stabils. |
| --- | --- |

(445)

Lai ilustrētu lietotāju patieso pieprasījumu pēc pakalpojumiem, Itālijas iestādes iesniedza sīki sagatavotus statistikas datus, kas liecina, ka 2009. gadā, kas bija pirmais pagarinājuma gads, Tirrenia transportēja 1 181 768 pasažierus, 276 391 automobili un vairāk nekā 3 miljonus lineāro kravas metru 12 jaukto pakalpojumu maršrutos attiecīgajos laikposmos, kurus aptver sabiedrisko pakalpojumu saistības (t. i., izņemot karsto sezonu divos maršrutos). Šie skaitļi bija nedaudz mazāki 2010. gadā (sk. 338. apsvērumu), taču atšķirību galvenokārt rada fakts, ka maršruts Neapole–Palermo no 2010. gada vairs nebija daļa no sabiedrisko pakalpojumu jomas karstajā sezonā. Koriģējot šo atšķirību, skaitļi par 2011. gadu tuvojās 2009. gada skaitļiem, kas liecina, ka kopējais lietotāju pieprasījums bija ievērojams un samērā stabils.

Tirrenia

| (446) | Kā norādīts iepriekš (sk. 339. apsvērumu), Itālijas iestādes arī iesniedza sīki sagatavotus statistikas datus par individuāliem maršrutiem par 2007.–2018. gada periodu. Komisija jau ir pierādījusi (sk. 4. tabulu), ka 2010. gadā bija ievērojams lietotāju pieprasījums gan pēc jauktiem, gan kravu pārvadājumu pakalpojumiem katrā no 12 attiecīgajiem maršrutiem. Tā pati analīze par 2009. un 2011. gadu (157) nesniedza nekādas norādes, ka lietotāju pieprasījums pēc prāmju pakalpojumiem attiecīgajos maršrutos būtu izzudis. |
| --- | --- |

(446)

Kā norādīts iepriekš (sk. 339. apsvērumu), Itālijas iestādes arī iesniedza sīki sagatavotus statistikas datus par individuāliem maršrutiem par 2007.–2018. gada periodu. Komisija jau ir pierādījusi (sk. 4. tabulu), ka 2010. gadā bija ievērojams lietotāju pieprasījums gan pēc jauktiem, gan kravu pārvadājumu pakalpojumiem katrā no 12 attiecīgajiem maršrutiem. Tā pati analīze par 2009. un 2011. gadu (157) nesniedza nekādas norādes, ka lietotāju pieprasījums pēc prāmju pakalpojumiem attiecīgajos maršrutos būtu izzudis.

157

| (447) | Komisija uzskata, ka iepriekš norādītā statistika skaidri pierāda, ka pastāv reāls pieprasījums pēc pasažieru un kravu pārvadājumu pakalpojumiem katrā no 12 attiecīgajiem sabiedrisko pakalpojumu maršrutiem. Tāpēc var secināt, ka šie pakalpojumiem apmierina patiesu lietotāju pieprasījumu un tādējādi apmierina arī reālas sabiedrības vajadzības. |
| --- | --- |

(447)

Komisija uzskata, ka iepriekš norādītā statistika skaidri pierāda, ka pastāv reāls pieprasījums pēc pasažieru un kravu pārvadājumu pakalpojumiem katrā no 12 attiecīgajiem sabiedrisko pakalpojumu maršrutiem. Tāpēc var secināt, ka šie pakalpojumiem apmierina patiesu lietotāju pieprasījumu un tādējādi apmierina arī reālas sabiedrības vajadzības.

| (448) | Kā paskaidrots iepriekš (sk. 342. apsvērumu), Komisijai ir arī jāizvērtē, vai attiecīgais pakalpojums būtu nepietiekams, ja tā sniegšanu atstātu vienīgi tirgus spēku ziņā, ņemot vērā sabiedrisko pakalpojumu saistības, ko dalībvalsts noteica atbilstoši sākotnējās konvencijas pagarinājumam. Šajā ziņā VTNP paziņojuma 48. punktā ir noteikts, ka “Komisijas vērtējums aprobežojas ar to, ka tiek pārbaudīts, vai attiecīgā dalībvalsts ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu.” |
| --- | --- |

(448)

Kā paskaidrots iepriekš (sk. 342. apsvērumu), Komisijai ir arī jāizvērtē, vai attiecīgais pakalpojums būtu nepietiekams, ja tā sniegšanu atstātu vienīgi tirgus spēku ziņā, ņemot vērā sabiedrisko pakalpojumu saistības, ko dalībvalsts noteica atbilstoši sākotnējās konvencijas pagarinājumam. Šajā ziņā VTNP paziņojuma 48. punktā ir noteikts, ka “Komisijas vērtējums aprobežojas ar to, ka tiek pārbaudīts, vai attiecīgā dalībvalsts ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu.”

| (449) | Komisija atzīmē, ka laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam dažos maršrutos, kuros Tirrenia bija jāsniedz pakalpojumi atbilstoši sākotnējās konvencijas pagarinājumam, citi operatori piedāvāja prāmju pakalpojumus, lai arī ne visu gadu un ne tikpat bieži. Komisija iepriekš jau ir novērtējusi (sk. 343.–348. apsvērumu) par katru no attiecīgajiem maršrutiem, vai citu operatoru sniegtie pakalpojumi bija līdzvērtīgi tiem, kas CIN bija jāsniedz saskaņā ar jauno konvenciju. Komisija atgādina, ka šis novērtējums tika veikts, pamatojoties uz konkurences stāvokli šajos maršrutos no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam. Tā kā pakalpojumi, kas CIN ir jāsniedz, ir gandrīz identiski apkalpoto maršrutu, biežuma un tehnisko prasību ziņā pakalpojumiem, kas Tirrenia bija jāsniedz pagarinājuma periodā, Komisijas secinājums (sk. 348. apsvērumu), ka tikai ar tirgus spēkiem vien bija nepietiekami, lai apmierinātu vajadzības pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem, ir attiecināms arī uz Tirrenia visā pagarinājuma periodā. Patiesi, vairākos maršrutos Tirrenia bija vienīgais operators, savukārt pārējos maršrutos citu operatoru sniegtie pakalpojumi nebija līdzvērtīgi no nepārtrauktības, regularitātes, jaudas un kvalitātes viedokļa un tāpēc pilnībā neatbilda sabiedrisko pakalpojumu vajadzībām, kas bija uzliktas Tirrenia atbilstoši (pagarinātajai) sākotnējai konvencijai. |
| --- | --- |

(449)

Komisija atzīmē, ka laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam dažos maršrutos, kuros Tirrenia bija jāsniedz pakalpojumi atbilstoši sākotnējās konvencijas pagarinājumam, citi operatori piedāvāja prāmju pakalpojumus, lai arī ne visu gadu un ne tikpat bieži. Komisija iepriekš jau ir novērtējusi (sk. 343.–348. apsvērumu) par katru no attiecīgajiem maršrutiem, vai citu operatoru sniegtie pakalpojumi bija līdzvērtīgi tiem, kas CIN bija jāsniedz saskaņā ar jauno konvenciju. Komisija atgādina, ka šis novērtējums tika veikts, pamatojoties uz konkurences stāvokli šajos maršrutos no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam. Tā kā pakalpojumi, kas CIN ir jāsniedz, ir gandrīz identiski apkalpoto maršrutu, biežuma un tehnisko prasību ziņā pakalpojumiem, kas Tirrenia bija jāsniedz pagarinājuma periodā, Komisijas secinājums (sk. 348. apsvērumu), ka tikai ar tirgus spēkiem vien bija nepietiekami, lai apmierinātu vajadzības pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem, ir attiecināms arī uz Tirrenia visā pagarinājuma periodā. Patiesi, vairākos maršrutos Tirrenia bija vienīgais operators, savukārt pārējos maršrutos citu operatoru sniegtie pakalpojumi nebija līdzvērtīgi no nepārtrauktības, regularitātes, jaudas un kvalitātes viedokļa un tāpēc pilnībā neatbilda sabiedrisko pakalpojumu vajadzībām, kas bija uzliktas Tirrenia atbilstoši (pagarinātajai) sākotnējai konvencijai.

Tirrenia

CIN

CIN

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

| (450) | Visbeidzot, ņemot vērā plānoto privatizāciju un lai nodrošinātu atbilstoši sākotnējai konvencijai sniegto sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību, Itālija nolēma pagarināt šo konvenciju bez izmaiņām (ar ierobežotiem izņēmumiem, kas aprakstīti 444. apsvērumā, un mainot kompensācijas metodiku, kas piemērojama no 2010. gada). Komisija piekrīt, ka lietotāju pieprasījumu (kā aprakstīts iepriekš, sk. 445. un 446. apsvērumu) nevarēja apmierināt, uzliekot sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas ir piemērojamas visiem operatoriem, kuri sniedza pakalpojumus attiecīgajos maršrutos). Proti, vairākos maršrutos Tirrenia bija vienīgais operators (sk., piemēram, 345. apsvērumu), un maršrutos, kuros tas nebija vienīgais operators, pārējo operatoru piedāvājums neatbilda (visām) prasībām attiecībā uz regularitāti, nepārtrauktību un kvalitāti. Turklāt pakalpojumu sniegšana lielākajā daļā maršrutu (ja ne visos maršrutos) klusajā sezonā ir zaudējumus nesoša, tāpēc, ja nebūtu sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, tajos, visticamāk, pakalpojumi netiktu sniegti vispār. Ecorys izdarīja līdzīgu secinājumu savā ziņojumā (sk. 98. apsvērumu). Turklāt Komisija piekrīt, ka, ņemot vērā Tirrenia privatizācijas procesu, esošā sabiedrisko pakalpojumu līguma pagarināšana bija vienīgais veids, kā garantēt sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību līdz privatizācijas pabeigšanai. |
| --- | --- |

(450)

Visbeidzot, ņemot vērā plānoto privatizāciju un lai nodrošinātu atbilstoši sākotnējai konvencijai sniegto sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību, Itālija nolēma pagarināt šo konvenciju bez izmaiņām (ar ierobežotiem izņēmumiem, kas aprakstīti 444. apsvērumā, un mainot kompensācijas metodiku, kas piemērojama no 2010. gada). Komisija piekrīt, ka lietotāju pieprasījumu (kā aprakstīts iepriekš, sk. 445. un 446. apsvērumu) nevarēja apmierināt, uzliekot sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas ir piemērojamas visiem operatoriem, kuri sniedza pakalpojumus attiecīgajos maršrutos). Proti, vairākos maršrutos Tirrenia bija vienīgais operators (sk., piemēram, 345. apsvērumu), un maršrutos, kuros tas nebija vienīgais operators, pārējo operatoru piedāvājums neatbilda (visām) prasībām attiecībā uz regularitāti, nepārtrauktību un kvalitāti. Turklāt pakalpojumu sniegšana lielākajā daļā maršrutu (ja ne visos maršrutos) klusajā sezonā ir zaudējumus nesoša, tāpēc, ja nebūtu sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, tajos, visticamāk, pakalpojumi netiktu sniegti vispār. Ecorys izdarīja līdzīgu secinājumu savā ziņojumā (sk. 98. apsvērumu). Turklāt Komisija piekrīt, ka, ņemot vērā Tirrenia privatizācijas procesu, esošā sabiedrisko pakalpojumu līguma pagarināšana bija vienīgais veids, kā garantēt sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību līdz privatizācijas pabeigšanai.

Tirrenia

Ecorys

Tirrenia

| (451) | Tāpēc Komisija secina, ka Itālija nav pieļāvusi acīmredzamu kļūdu, pakalpojumus, kas uzticēti Tirrenia, definējot kā VTNP. Līdz ar to šaubas, ko Komisija paudusi 2011. un 2012. gada lēmumos, ir kliedētas. |
| --- | --- |

(451)

Tāpēc Komisija secina, ka Itālija nav pieļāvusi acīmredzamu kļūdu, pakalpojumus, kas uzticēti Tirrenia, definējot kā VTNP. Līdz ar to šaubas, ko Komisija paudusi 2011. un 2012. gada lēmumos, ir kliedētas.

Tirrenia

7.3.1.3.   Vajadzība pēc pilnvarojuma akta, kurā būtu precizētas sabiedrisko pakalpojumu saistības un kompensācijas aprēķināšanas metodes

Vajadzība pēc pilnvarojuma akta, kurā būtu precizētas sabiedrisko pakalpojumu saistības un kompensācijas aprēķināšanas metodes

| (452) | Kā norādīts 2011. gada VTNP nostādņu 2.3. iedaļā, vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma jēdziens LESD 106. panta izpratnē nozīmē, ka attiecīgajam uzņēmumam ar vienu vai vairākiem oficiāliem aktiem ir uzticēta vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšana. |
| --- | --- |

(452)

Kā norādīts 2011. gada VTNP nostādņu 2.3. iedaļā, vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma jēdziens LESD 106. panta izpratnē nozīmē, ka attiecīgajam uzņēmumam ar vienu vai vairākiem oficiāliem aktiem ir uzticēta vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšana.

| (453) | Šajos aktos jānosaka:






  a) | precīzs sabiedrisko pakalpojumu saistību veids un termiņš; |
| --- | --- | --- |

(453)

Šajos aktos jānosaka:

a)

precīzs sabiedrisko pakalpojumu saistību veids un termiņš;

| b) | uzņēmums un attiecīgā teritorija; |
| --- | --- |

b)

uzņēmums un attiecīgā teritorija;

| c) | ekskluzīvo tiesību veids; |
| --- | --- |

c)

ekskluzīvo tiesību veids;

| d) | kompensācijas aprēķināšanas, kontroles un pārskatīšanas parametri; |
| --- | --- |

d)

kompensācijas aprēķināšanas, kontroles un pārskatīšanas parametri;

| e) | pasākumi, lai nepieļautu pārmērīgu kompensāciju un nodrošinātu šādas pārmērīgas kompensācijas atmaksu. |
| --- | --- |

e)

pasākumi, lai nepieļautu pārmērīgu kompensāciju un nodrošinātu šādas pārmērīgas kompensācijas atmaksu.

| (454) | Komisija savos 2011. un 2012. gada lēmumos pauda šaubas, vai pilnvarojuma aktā ir sniegts visaptverošs apraksts par Tirrenia sabiedrisko pakalpojumu veidu pagarinājuma periodā. Turklāt Komisija uzsvēra, ka nav pieņemts piecgades plāns laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam, kā noteikts sākotnējā konvencijā. Tomēr Komisija arī atgādināja, ka dažādi pilnvarojuma elementi var būt ietverti vairākos aktos, neliekot apšaubīt saistību definīcijas atbilstību. Pagarinājuma periodā Tirrenia pilnvarojuma aktā bija ietverta sākotnējā konvencija (kas laika gaitā grozīta un pagarināta), piecgades plāns, vairāki Itālijas iestāžu ad hoc lēmumi, CIPE direktīva un 2009. gada likums. |
| --- | --- |

(454)

Komisija savos 2011. un 2012. gada lēmumos pauda šaubas, vai pilnvarojuma aktā ir sniegts visaptverošs apraksts par Tirrenia sabiedrisko pakalpojumu veidu pagarinājuma periodā. Turklāt Komisija uzsvēra, ka nav pieņemts piecgades plāns laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam, kā noteikts sākotnējā konvencijā. Tomēr Komisija arī atgādināja, ka dažādi pilnvarojuma elementi var būt ietverti vairākos aktos, neliekot apšaubīt saistību definīcijas atbilstību. Pagarinājuma periodā Tirrenia pilnvarojuma aktā bija ietverta sākotnējā konvencija (kas laika gaitā grozīta un pagarināta), piecgades plāns, vairāki Itālijas iestāžu ad hoc lēmumi, CIPE direktīva un 2009. gada likums.

Tirrenia

Tirrenia

ad hoc

CIPE

| (455) | Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija vispirms atzīmē, ka sākotnējā konvencija (kas laika gaitā grozīta), kas veido Tirrenia pilnvarojuma akta pamatu, palika pilnībā piemērojama līdz privatizācijas pabeigšanai, pamatojoties uz vairākiem dekrētlikumiem (sk. 432. apsvērumu). Minētajos dokumentos ir norādīts, ka Tirrenia tika uzticētas sabiedrisko pakalpojumu saistības līdz tā privatizācijas pabeigšanai. |
| --- | --- |

(455)

Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija vispirms atzīmē, ka sākotnējā konvencija (kas laika gaitā grozīta), kas veido Tirrenia pilnvarojuma akta pamatu, palika pilnībā piemērojama līdz privatizācijas pabeigšanai, pamatojoties uz vairākiem dekrētlikumiem (sk. 432. apsvērumu). Minētajos dokumentos ir norādīts, ka Tirrenia tika uzticētas sabiedrisko pakalpojumu saistības līdz tā privatizācijas pabeigšanai.

Tirrenia

Tirrenia

| (456) | Saskaņā ar sākotnējo konvenciju piecgades plānos jānosaka apkalpojamie maršruti un ostas, konkrētajiem jūras savienojumiem izmantoto kuģu veids un jauda, pakalpojumu biežumi un tarifi, ieskaitot atvieglotos tarifus, jo īpaši salu reģionu iedzīvotājiem paredzētos. Tā kā 2005.–2008. gadam oficiāli netika pieņemts, turpināja piemērot plānu 2000.–2004. gadam (kas bija apstiprināts ar 2001. gada 20. septembra ministru dekrētu), ievērojot vairākas ad hoc izmaiņas (sk. 33. apsvērumu), par kurām izlēma valdība (parasti ministrs vai starpministriju konference (158)). Minētās izmaiņas galvenokārt ierobežoja sabiedrisko pakalpojumu saistību tvērumu laika gaitā (piemēram, atceļot konkrētus maršrutus, ieskaitot izmaiņas, kas aprakstītas 444. apsvērumā), lai gan lielākā daļa saistību, kas paredzētas 2000.–2004. gada plānā (kurš pilnībā atspoguļo saistības, ko Itālija uzņēmās 2001. gada lēmuma kontekstā), palika spēkā nemainītas. Tāpēc, ja vien netika pieņemts lēmums mainīt 2000.–2004. gada plāna konkrētu elementu (piemēram, maršrutu, biežumu, kuģa veidu), laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam turpināja pilnībā piemērot minētā plāna noteikumus. Pirms 2009. gada sākotnējā tarifu shēma, kas bija paredzēta sākotnējā konvencijā, tika mainīta ar vairākiem vēlākiem aktiem. Tomēr visā pagarinājuma periodā netika izdots neviens starpministriju dekrēts, lai grozītu tarifus, kas jāiekasē bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem, tostarp Tirrenia. Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas Tirrenia bija jāizpilda pagarinājuma periodā, bija definētas pietiekami skaidri. |
| --- | --- |

(456)

Saskaņā ar sākotnējo konvenciju piecgades plānos jānosaka apkalpojamie maršruti un ostas, konkrētajiem jūras savienojumiem izmantoto kuģu veids un jauda, pakalpojumu biežumi un tarifi, ieskaitot atvieglotos tarifus, jo īpaši salu reģionu iedzīvotājiem paredzētos. Tā kā 2005.–2008. gadam oficiāli netika pieņemts, turpināja piemērot plānu 2000.–2004. gadam (kas bija apstiprināts ar 2001. gada 20. septembra ministru dekrētu), ievērojot vairākas ad hoc izmaiņas (sk. 33. apsvērumu), par kurām izlēma valdība (parasti ministrs vai starpministriju konference (158)). Minētās izmaiņas galvenokārt ierobežoja sabiedrisko pakalpojumu saistību tvērumu laika gaitā (piemēram, atceļot konkrētus maršrutus, ieskaitot izmaiņas, kas aprakstītas 444. apsvērumā), lai gan lielākā daļa saistību, kas paredzētas 2000.–2004. gada plānā (kurš pilnībā atspoguļo saistības, ko Itālija uzņēmās 2001. gada lēmuma kontekstā), palika spēkā nemainītas. Tāpēc, ja vien netika pieņemts lēmums mainīt 2000.–2004. gada plāna konkrētu elementu (piemēram, maršrutu, biežumu, kuģa veidu), laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam turpināja pilnībā piemērot minētā plāna noteikumus. Pirms 2009. gada sākotnējā tarifu shēma, kas bija paredzēta sākotnējā konvencijā, tika mainīta ar vairākiem vēlākiem aktiem. Tomēr visā pagarinājuma periodā netika izdots neviens starpministriju dekrēts, lai grozītu tarifus, kas jāiekasē bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem, tostarp Tirrenia. Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas Tirrenia bija jāizpilda pagarinājuma periodā, bija definētas pietiekami skaidri.

ad hoc

158

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

| (457) | Komisija 2011. gada lēmuma 239. un 240. apsvērumā jau atzīmēja, ka kompensācijas summas aprēķināšanai nepieciešamie parametri bija noteikti iepriekš un ir skaidri raksturoti. Jo īpaši attiecībā uz 2009. gadu sākotnējā konvencijā (sk. 38.–40. apsvērumu) ir ietverts izsmeļošs un precīzs vērā ņemamo izmaksu elementu saraksts, kā arī metodika, kas izmantojama, lai aprēķinātu atdevi no ieguldītā kapitāla operatoram. Attiecībā uz laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam attiecīgā metodika ir noteikta CIPE direktīvā (sk. 41. un turpmākos apsvērumus). Konkrētāk, CIPE direktīvā ir sīki noteikti izmaksu elementi, kas ņemti vērā un atdeve no ieguldītā kapitāla. Visbeidzot, 2009. gada likumā ir noteikta maksimālā kompensācijas summa 72 685 642 EUR apmērā, kas piemērojama no 2010. gada. Turklāt sākotnējā konvencijā bija noteikts, ka kompensācija tiks izmaksāta pa daļām, un tā nodrošināja, ka kompensācija ir balstīta uz faktiskajām izmaksām un ieņēmumiem, kas rodas saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu. Tādējādi varētu atklāt un viegli novērst pārmērīgu kompensāciju. Attiecīgā gadījumā valsts tad varētu atgūt pārmērīgo kompensāciju no Tirrenia. |
| --- | --- |

(457)

Komisija 2011. gada lēmuma 239. un 240. apsvērumā jau atzīmēja, ka kompensācijas summas aprēķināšanai nepieciešamie parametri bija noteikti iepriekš un ir skaidri raksturoti. Jo īpaši attiecībā uz 2009. gadu sākotnējā konvencijā (sk. 38.–40. apsvērumu) ir ietverts izsmeļošs un precīzs vērā ņemamo izmaksu elementu saraksts, kā arī metodika, kas izmantojama, lai aprēķinātu atdevi no ieguldītā kapitāla operatoram. Attiecībā uz laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam attiecīgā metodika ir noteikta CIPE direktīvā (sk. 41. un turpmākos apsvērumus). Konkrētāk, CIPE direktīvā ir sīki noteikti izmaksu elementi, kas ņemti vērā un atdeve no ieguldītā kapitāla. Visbeidzot, 2009. gada likumā ir noteikta maksimālā kompensācijas summa 72 685 642 EUR apmērā, kas piemērojama no 2010. gada. Turklāt sākotnējā konvencijā bija noteikts, ka kompensācija tiks izmaksāta pa daļām, un tā nodrošināja, ka kompensācija ir balstīta uz faktiskajām izmaksām un ieņēmumiem, kas rodas saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu. Tādējādi varētu atklāt un viegli novērst pārmērīgu kompensāciju. Attiecīgā gadījumā valsts tad varētu atgūt pārmērīgo kompensāciju no Tirrenia.

CIPE

CIPE

Tirrenia

| (458) | Pamatojoties uz minēto, Komisija uzskata, ka attiecībā uz sākotnējās konvencijas pagarinājuma periodu pilnvarojuma aktos bija noteikta skaidra sabiedrisko pakalpojumu saistību definīcija, ilgums, uzņēmums un attiecīgā teritorija, kompensācijas aprēķināšanas, kontroles un pārskatīšanas parametri un pasākumi, lai nepieļautu pārmērīgu kompensāciju un nodrošinātu šādas pārmērīgas kompensācijas atmaksu, kā prasīts 2011. gada VTNP nostādnēs. |
| --- | --- |

(458)

Pamatojoties uz minēto, Komisija uzskata, ka attiecībā uz sākotnējās konvencijas pagarinājuma periodu pilnvarojuma aktos bija noteikta skaidra sabiedrisko pakalpojumu saistību definīcija, ilgums, uzņēmums un attiecīgā teritorija, kompensācijas aprēķināšanas, kontroles un pārskatīšanas parametri un pasākumi, lai nepieļautu pārmērīgu kompensāciju un nodrošinātu šādas pārmērīgas kompensācijas atmaksu, kā prasīts 2011. gada VTNP nostādnēs.

7.3.1.4.   Pilnvarojuma termiņš

Pilnvarojuma termiņš

| (459) | Kā norādīts 2011. gada VTNP nostādņu 17. punktā, “pilnvarojuma termiņš jāpamato ar objektīviem kritērijiem, piemēram, vajadzību amortizēt pamatlīdzekļus, kas nav pārnesami. Principā pilnvarojuma termiņš nedrīkst pārsniegt periodu, kāds vajadzīgs to līdzekļu amortizācijai, kuri VTNP sniegšanas nolūkā ir visbūtiskākie.” |
| --- | --- |

(459)

Kā norādīts 2011. gada VTNP nostādņu 17. punktā, “pilnvarojuma termiņš jāpamato ar objektīviem kritērijiem, piemēram, vajadzību amortizēt pamatlīdzekļus, kas nav pārnesami. Principā pilnvarojuma termiņš nedrīkst pārsniegt periodu, kāds vajadzīgs to līdzekļu amortizācijai, kuri VTNP sniegšanas nolūkā ir visbūtiskākie.”

| (460) | Itālija ir argumentējusi, ka pagarinājuma termiņš atbilst periodam, kāds vajadzīgs to visbūtiskāko līdzekļu amortizācijai, kuri izmantoti VTNP sniegšanai. Konkrētāk, sākotnējās konvencijas (kas pagarināta) kopējais termiņš ir nedaudz vairāk nekā 23,5 gadi. Kuģiem, ko izmanto Tirrenia sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, lietderīgās izmantošanas laiks ir 30 gadi (159) (motorizētajiem prāmjiem) un 20 gadi (ātrgaitas pasažieru kuģiem), un tie šajā laikposmā nolietojas. Turklāt Itālija atgādināja, ka pagarinājums no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam bija nepieciešams, lai nodrošinātu sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību līdz privatizācijas pabeigšanai. |
| --- | --- |

(460)

Itālija ir argumentējusi, ka pagarinājuma termiņš atbilst periodam, kāds vajadzīgs to visbūtiskāko līdzekļu amortizācijai, kuri izmantoti VTNP sniegšanai. Konkrētāk, sākotnējās konvencijas (kas pagarināta) kopējais termiņš ir nedaudz vairāk nekā 23,5 gadi. Kuģiem, ko izmanto Tirrenia sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, lietderīgās izmantošanas laiks ir 30 gadi (159) (motorizētajiem prāmjiem) un 20 gadi (ātrgaitas pasažieru kuģiem), un tie šajā laikposmā nolietojas. Turklāt Itālija atgādināja, ka pagarinājums no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam bija nepieciešams, lai nodrošinātu sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību līdz privatizācijas pabeigšanai.

Tirrenia

159

| (461) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstītajiem apsvērumiem, Komisija secina, ka pilnvarojuma termiņš ir pietiekami pamatots un ka tādējādi 2011. gada VTNP nostādņu 17. punkts ir izpildīts. |
| --- | --- |

(461)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstītajiem apsvērumiem, Komisija secina, ka pilnvarojuma termiņš ir pietiekami pamatots un ka tādējādi 2011. gada VTNP nostādņu 17. punkts ir izpildīts.

7.3.1.5.   Atbilstība Komisijas Direktīvai 2006/111/EK (160)

Atbilstība Komisijas Direktīvai 2006/111/EK

160

| (462) | Saskaņā ar 2011. gada VTNP nostādņu 18. punktu “atbalsts tiks uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu, balstoties uz Līguma 106. panta 2. punktu, vienīgi tad, ja attiecīgais uzņēmums vajadzības gadījumā ievēro Direktīvu 2006/111/EK”. |
| --- | --- |

(462)

Saskaņā ar 2011. gada VTNP nostādņu 18. punktu “atbalsts tiks uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu, balstoties uz Līguma 106. panta 2. punktu, vienīgi tad, ja attiecīgais uzņēmums vajadzības gadījumā ievēro Direktīvu 2006/111/EK”.

| (463) | Turklāt 2011. gada VTNP nostādņu 44. punktā ir noteikts: “Ja uzņēmums vienlaicīgi sniedz VTNP un veic arī citas darbības, kas nav VTNP, iekšējā grāmatvedībā ar VTNP saistītās izmaksas un ieņēmumi un ar citām darbībām saistītās izmaksas un ieņēmumi jānorāda atsevišķi saskaņā ar 31. punktā noteiktajiem principiem.” |
| --- | --- |

(463)

Turklāt 2011. gada VTNP nostādņu 44. punktā ir noteikts: “Ja uzņēmums vienlaicīgi sniedz VTNP un veic arī citas darbības, kas nav VTNP, iekšējā grāmatvedībā ar VTNP saistītās izmaksas un ieņēmumi un ar citām darbībām saistītās izmaksas un ieņēmumi jānorāda atsevišķi saskaņā ar 31. punktā noteiktajiem principiem.”

| (464) | Itālija atgādināja, ka 2001. gada lēmuma 4. pantā bija noteikts, ka Tirrenia jāsāk sagatavot atsevišķa uzskaite par katru maršrutu, sākot no 2001. gada 1. janvāra. Līdzīgi 2004. gada lēmuma 1. panta 4. punktā bija noteikts, ka Adriatica (kas apvienojās ar Tirrenia 2004. gadā) ir jāuztur atsevišķa uzskaite par katru no tā maršrutiem, sākot no 2004. gada 1. janvāra. Saistībā ar 2001. gada lēmumu un pēc Komisijas pieprasījuma PriceWaterhouseCoopers (“PWC”) sagatavoja pētījumu, kurā reproducēja Tirrenia analītiskos pārskatus par laikposmu no 1992. līdz 1999. gadam. Šajā saistībā PWC sniedza atzinumu, kurā apstiprināja, ka metodika, kas izmantota, lai sagatavotu minētos pārskatus, bija atbilstoša un saskanīga ar piemērojamo grāmatvedības praksi. Kā norādīja Itālija, Tirrenia un Adriatica turpināja sagatavot savus analītiskos pārskatus uz šāda pamata un tādējādi ir izpildījušas 2001. un 2004. gada lēmumos noteiktās prasības. Par laikposmu, uz kuru attiecas novērtējums, Itālija kā pierādījumus arī iesniedza Tirrenia uzskaiti par katru maršrutu par 2009., 2010. un 2011. gadu. |
| --- | --- |

(464)

Itālija atgādināja, ka 2001. gada lēmuma 4. pantā bija noteikts, ka Tirrenia jāsāk sagatavot atsevišķa uzskaite par katru maršrutu, sākot no 2001. gada 1. janvāra. Līdzīgi 2004. gada lēmuma 1. panta 4. punktā bija noteikts, ka Adriatica (kas apvienojās ar Tirrenia 2004. gadā) ir jāuztur atsevišķa uzskaite par katru no tā maršrutiem, sākot no 2004. gada 1. janvāra. Saistībā ar 2001. gada lēmumu un pēc Komisijas pieprasījuma PriceWaterhouseCoopers (“PWC”) sagatavoja pētījumu, kurā reproducēja Tirrenia analītiskos pārskatus par laikposmu no 1992. līdz 1999. gadam. Šajā saistībā PWC sniedza atzinumu, kurā apstiprināja, ka metodika, kas izmantota, lai sagatavotu minētos pārskatus, bija atbilstoša un saskanīga ar piemērojamo grāmatvedības praksi. Kā norādīja Itālija, Tirrenia un Adriatica turpināja sagatavot savus analītiskos pārskatus uz šāda pamata un tādējādi ir izpildījušas 2001. un 2004. gada lēmumos noteiktās prasības. Par laikposmu, uz kuru attiecas novērtējums, Itālija kā pierādījumus arī iesniedza Tirrenia uzskaiti par katru maršrutu par 2009., 2010. un 2011. gadu.

Tirrenia

Adriatica

Tirrenia

PriceWaterhouseCoopers

PWC

Tirrenia

PWC

Tirrenia

Adriatica

Tirrenia

| (465) | Par 2012. gadu uzskaiti par katru maršrutu sagatavoja CIN, sākot no brīža, kad tas sāka sniegt pakalpojumus (atbilstoši tā saistībām saskaņā ar jauno konvenciju). Ārkārtas komisārs nesagatavoja šādu uzskaiti par laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam, jo privatizācija tuvojās noslēgumam. Tomēr ārkārtas komisārs iesniedza Ekonomikas attīstības ministrijai vispārējos ceturkšņa finanšu pārskatus par visu 2012. gadu. Itālijas iestādes iesniedza minētos pārskatus kā pierādījumus. Komisija uzskata, ka šie pārskati ir pietiekami, lai pierādītu, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, kura piešķirta Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, pilnībā nesedza sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksas un tādējādi arī izslēdza jebkādu iespējamu šķērssubsidēšanu (sk. arī 472. apsvērumu). Komisija atzīmē, ka tādējādi abi galvenie uzskaites nošķiršanas mērķi, proti, novērst pārmērīgu kompensāciju un šķērssubsidēšanu, ir sasniegti. |
| --- | --- |

(465)

Par 2012. gadu uzskaiti par katru maršrutu sagatavoja CIN, sākot no brīža, kad tas sāka sniegt pakalpojumus (atbilstoši tā saistībām saskaņā ar jauno konvenciju). Ārkārtas komisārs nesagatavoja šādu uzskaiti par laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam, jo privatizācija tuvojās noslēgumam. Tomēr ārkārtas komisārs iesniedza Ekonomikas attīstības ministrijai vispārējos ceturkšņa finanšu pārskatus par visu 2012. gadu. Itālijas iestādes iesniedza minētos pārskatus kā pierādījumus. Komisija uzskata, ka šie pārskati ir pietiekami, lai pierādītu, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, kura piešķirta Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, pilnībā nesedza sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksas un tādējādi arī izslēdza jebkādu iespējamu šķērssubsidēšanu (sk. arī 472. apsvērumu). Komisija atzīmē, ka tādējādi abi galvenie uzskaites nošķiršanas mērķi, proti, novērst pārmērīgu kompensāciju un šķērssubsidēšanu, ir sasniegti.

CIN

Tirrenia

| (466) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto un ņemot vērā konkrētos privatizācijas apstākļus, Komisija secina, ka prasības, kas noteiktas 2011. gada VTNP nostādņu 18. un 44. punktā, ir izpildītas. |
| --- | --- |

(466)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto un ņemot vērā konkrētos privatizācijas apstākļus, Komisija secina, ka prasības, kas noteiktas 2011. gada VTNP nostādņu 18. un 44. punktā, ir izpildītas.

7.3.1.6.   Kompensācijas summa

Kompensācijas summa

| (467) | 2011. gada VTNP nostādņu 21. punktā norādīts, ka “(..) kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas ir vajadzīga, lai segtu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma izpildes neto izmaksas, ieskaitot saprātīgu peļņu.” |
| --- | --- |

(467)

2011. gada VTNP nostādņu 21. punktā norādīts, ka “(..) kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas ir vajadzīga, lai segtu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma izpildes neto izmaksas, ieskaitot saprātīgu peļņu.”

| (468) | Šajā gadījumā, tā kā vismaz daļa kompensācijas ir nelikumīgs atbalsts, kas piešķirts pirms to stāšanās spēkā (161), 2011. gada VTNP nostādņu 69. punktā ir skaidri noteikts, ka valsts atbalsta novērtējuma nolūkos novērsto neto izmaksu metode nav jāizmanto. Tās vietā var izmantot alternatīvas metodes neto izmaksu aprēķināšanai saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi, piemēram, izmaksu sadales metodi. Saskaņā pēdējo minēto metodi neto izmaksas tiek aprēķinātas kā starpība starp pilnvarojuma aktā noteiktajām un aplēstajām izmaksām un ieņēmumiem, kas rodas saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi. 2011. gada VTNP nostādņu 28.–38. punktā ir sīkāk izklāstīts, kā šī metode būtu jāpiemēro. |
| --- | --- |

(468)

Šajā gadījumā, tā kā vismaz daļa kompensācijas ir nelikumīgs atbalsts, kas piešķirts pirms to stāšanās spēkā (161), 2011. gada VTNP nostādņu 69. punktā ir skaidri noteikts, ka valsts atbalsta novērtējuma nolūkos novērsto neto izmaksu metode nav jāizmanto. Tās vietā var izmantot alternatīvas metodes neto izmaksu aprēķināšanai saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi, piemēram, izmaksu sadales metodi. Saskaņā pēdējo minēto metodi neto izmaksas tiek aprēķinātas kā starpība starp pilnvarojuma aktā noteiktajām un aplēstajām izmaksām un ieņēmumiem, kas rodas saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi. 2011. gada VTNP nostādņu 28.–38. punktā ir sīkāk izklāstīts, kā šī metode būtu jāpiemēro.

161

| (469) | Komisija 2011. un 2012. gada lēmumos nevarēja izdarīt secinājumu par to, vai kompensācijas summa ir samērīga, jo tai joprojām bija šaubas par to, vai daži no sabiedriskajiem pakalpojumiem, kas uzticēti Tirrenia, ir kvalificējami par patiesiem VTNP. Šīs šaubas ir iztirzātas 7.3.1.2. iedaļā. Tomēr Komisija ir arī paudusi šaubas par 6,5 % riska prēmiju, kas piemērojama no 2010. gada. Proti, Komisija apšaubīja, vai šī prēmija atspoguļo atbilstošu riska līmeni, ņemot vērā, ka prima facie
  Tirrenia neuzņēmās riskus, kādus parasti uzņemas šādu pakalpojumu sniegšanā. |
| --- | --- |

(469)

Komisija 2011. un 2012. gada lēmumos nevarēja izdarīt secinājumu par to, vai kompensācijas summa ir samērīga, jo tai joprojām bija šaubas par to, vai daži no sabiedriskajiem pakalpojumiem, kas uzticēti Tirrenia, ir kvalificējami par patiesiem VTNP. Šīs šaubas ir iztirzātas 7.3.1.2. iedaļā. Tomēr Komisija ir arī paudusi šaubas par 6,5 % riska prēmiju, kas piemērojama no 2010. gada. Proti, Komisija apšaubīja, vai šī prēmija atspoguļo atbilstošu riska līmeni, ņemot vērā, ka prima facie
  Tirrenia neuzņēmās riskus, kādus parasti uzņemas šādu pakalpojumu sniegšanā.

Tirrenia

prima facie

Tirrenia

| (470) | Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija atgādina, ka 2011. gada lēmumā tā pauda sākotnējo uzskatu, ka Tirrenia, iespējams, ir piešķirta pārmērīga kompensācija tikai par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, sākot no 2010. gada. Lai gan Komisija nebija paudusi šādas šaubas par 2009. gadu, Itālijas iestādes ir iesniegušas kompensācijas summas aprēķinu par 2009. gadu (t. i., 80 miljonus EUR), kas noteikts, pamatojoties uz sākotnējā konvencijā noteikto metodiku. Ir vērts norādīt, ka Tirrenia bija pieprasījis aptuveni 93,1 miljonu EUR, bet Itālija bija noraidījusi daļu izmaksu, jo tās nebija attiecināmas izmaksas saskaņā ar minēto metodiku. Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka Tirrenia netika piešķirta pārmērīga kompensācija par tā sabiedrisko pakalpojumu saistībām 2009. gadā. |
| --- | --- |

(470)

Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija atgādina, ka 2011. gada lēmumā tā pauda sākotnējo uzskatu, ka Tirrenia, iespējams, ir piešķirta pārmērīga kompensācija tikai par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, sākot no 2010. gada. Lai gan Komisija nebija paudusi šādas šaubas par 2009. gadu, Itālijas iestādes ir iesniegušas kompensācijas summas aprēķinu par 2009. gadu (t. i., 80 miljonus EUR), kas noteikts, pamatojoties uz sākotnējā konvencijā noteikto metodiku. Ir vērts norādīt, ka Tirrenia bija pieprasījis aptuveni 93,1 miljonu EUR, bet Itālija bija noraidījusi daļu izmaksu, jo tās nebija attiecināmas izmaksas saskaņā ar minēto metodiku. Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka Tirrenia netika piešķirta pārmērīga kompensācija par tā sabiedrisko pakalpojumu saistībām 2009. gadā.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

| (471) | Sākot no 2010. gada, lai noteiktu atdevi no kapitāla, izmantojot WACC formulu, principā būtu bijusi piemērojama 6,5 % riska prēmija. Tomēr, kā jau paskaidrots iepriekš (sk. 362. apsvērumu), Itālija ir precizējusi, ka, tā kā ar 2009. gada likumu kompensācijai tika noteikts maksimālais ierobežojums, tika nolemts vienkāršot aprēķinu, piemērojot 6,5 % likmi kā vienotu kapitāla atdeves likmi. Turklāt Itālija norādīja, ka, ņemot vērā Tirrenia sarežģīto finanšu stāvokli, 2010. gada 5. augustā tam bija jāpiemēro ārkārtas administratīvā procedūra. Kā norādīja Itālija, bija neiespējami pilnībā segt sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksas (t. i., izmaksas, no kurām atskaitīti ieņēmumi) ar maksimālo kompensācijas summu, kas noteikta ar 2009. gada likumu. Tāpēc Tirrenia nebūtu saņēmis nekādu atdevi no kapitāla laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam. |
| --- | --- |

(471)

Sākot no 2010. gada, lai noteiktu atdevi no kapitāla, izmantojot WACC formulu, principā būtu bijusi piemērojama 6,5 % riska prēmija. Tomēr, kā jau paskaidrots iepriekš (sk. 362. apsvērumu), Itālija ir precizējusi, ka, tā kā ar 2009. gada likumu kompensācijai tika noteikts maksimālais ierobežojums, tika nolemts vienkāršot aprēķinu, piemērojot 6,5 % likmi kā vienotu kapitāla atdeves likmi. Turklāt Itālija norādīja, ka, ņemot vērā Tirrenia sarežģīto finanšu stāvokli, 2010. gada 5. augustā tam bija jāpiemēro ārkārtas administratīvā procedūra. Kā norādīja Itālija, bija neiespējami pilnībā segt sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksas (t. i., izmaksas, no kurām atskaitīti ieņēmumi) ar maksimālo kompensācijas summu, kas noteikta ar 2009. gada likumu. Tāpēc Tirrenia nebūtu saņēmis nekādu atdevi no kapitāla laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam.

WACC

Tirrenia

Tirrenia

| (472) | Pamatojoties uz individuālu maršrutu uzskaiti, ko bija iesniegušas Itālijas iestādes, Komisija varēja pārliecināties, ka gan 2010., gan 2011. gadā Tirrenia sniegto sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksas (neņemot vērā atdevi no kapitāla) pārsniedza maksimālo kompensācijas summu, t. i., 72 685 642 EUR. Tāpēc minētajos gados Tirrenia patiešām nesaņēma nekādu atdevi no kapitāla. Attiecībā uz 2012. gada pirmo pusgadu ārkārtas komisāra sagatavotie ceturkšņa pārskati skaidri liecina, ka pat pēc tam, kad bija ņemta vērā ar 2009. gada likumu noteiktās maksimālās kompensācijas summas pro rata daļa, Tirrenia darbības rezultāts (162) (t. i., pirms ārkārtas izmaksām) bija negatīvs. Tāpēc var secināt, ka arī laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijamTirrenia nesaņēma nekādu atdevi no kapitāla. Kopumā Komisija secina, ka Tirrenia nesaņēma pārmērīgu kompensāciju sākotnējās konvencijas pagarinājuma termiņā. |
| --- | --- |

(472)

Pamatojoties uz individuālu maršrutu uzskaiti, ko bija iesniegušas Itālijas iestādes, Komisija varēja pārliecināties, ka gan 2010., gan 2011. gadā Tirrenia sniegto sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksas (neņemot vērā atdevi no kapitāla) pārsniedza maksimālo kompensācijas summu, t. i., 72 685 642 EUR. Tāpēc minētajos gados Tirrenia patiešām nesaņēma nekādu atdevi no kapitāla. Attiecībā uz 2012. gada pirmo pusgadu ārkārtas komisāra sagatavotie ceturkšņa pārskati skaidri liecina, ka pat pēc tam, kad bija ņemta vērā ar 2009. gada likumu noteiktās maksimālās kompensācijas summas pro rata daļa, Tirrenia darbības rezultāts (162) (t. i., pirms ārkārtas izmaksām) bija negatīvs. Tāpēc var secināt, ka arī laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijamTirrenia nesaņēma nekādu atdevi no kapitāla. Kopumā Komisija secina, ka Tirrenia nesaņēma pārmērīgu kompensāciju sākotnējās konvencijas pagarinājuma termiņā.

Tirrenia

Tirrenia

pro rata

Tirrenia

162

Tirrenia

Tirrenia

| (473) | 2011. gada VTNP nostādņu 49. pantā ir noteikts, ka dalībvalstīm jāpārliecinās, vai kompensācija, ko piešķir saistībā ar VTNP sniegšanu, nerada situāciju, ka uzņēmumi saņem pārmērīgu kompensāciju (kā definēts nostādņu 47. punktā). Dalībvalstīm cita starpā pēc Komisijas pieprasījuma jāiesniedz pierādījumi. Turklāt pilnvarojuma perioda beigās tām jāveic regulāras pārbaudes vai jānodrošina šādu pārbaužu veikšana, un jebkurā gadījumā šādas pārbaudes jāveic vismaz reizi trīs gados. Šajā saistībā Komisija atzīmē, ka Itālijas iestādes ir iesniegušas nepieciešamos pierādījumus, kā izklāstīts iepriekš (sk. 464. un 465. apsvērumu). Patiesi, Tirrenia katru gadu ir iesniedzis uzraugošajai ministrijai individuālu maršrutu pārskatus, lai ministrija varētu pārskatīt kompensācijas summu. Turklāt Komisija atgādina, ka kompensācija tiek izmaksāta pa daļām (sk. 36. apsvērumu) un ka galīgā izmaksa tiek veikta, pamatojoties uz faktiskajām izmaksām un ieņēmumiem gadā. Tādējādi tiek nodrošināts, ka kompensācijas summa nepārsniedz pakalpojumu neto izmaksas (kam principā ir pieskaitīta kapitāla atdeve, pat ja praksē periodā, uz kuru attiecas novērtējums, tā nebija). Pilnīguma labad Komisija atzīmē, ka no 2010. gada 5. augusta Itālijas valsts ieceltā ārkārtas komisāra klātbūtne bija vēl viens drošības pasākums aizsardzībai pret pārmērīgu kompensāciju. Komisija uzskata, ka šie pasākumi ir pietiekami, lai nepieļautu un atklātu jebkādu pārmērīgu kompensāciju. |
| --- | --- |

(473)

2011. gada VTNP nostādņu 49. pantā ir noteikts, ka dalībvalstīm jāpārliecinās, vai kompensācija, ko piešķir saistībā ar VTNP sniegšanu, nerada situāciju, ka uzņēmumi saņem pārmērīgu kompensāciju (kā definēts nostādņu 47. punktā). Dalībvalstīm cita starpā pēc Komisijas pieprasījuma jāiesniedz pierādījumi. Turklāt pilnvarojuma perioda beigās tām jāveic regulāras pārbaudes vai jānodrošina šādu pārbaužu veikšana, un jebkurā gadījumā šādas pārbaudes jāveic vismaz reizi trīs gados. Šajā saistībā Komisija atzīmē, ka Itālijas iestādes ir iesniegušas nepieciešamos pierādījumus, kā izklāstīts iepriekš (sk. 464. un 465. apsvērumu). Patiesi, Tirrenia katru gadu ir iesniedzis uzraugošajai ministrijai individuālu maršrutu pārskatus, lai ministrija varētu pārskatīt kompensācijas summu. Turklāt Komisija atgādina, ka kompensācija tiek izmaksāta pa daļām (sk. 36. apsvērumu) un ka galīgā izmaksa tiek veikta, pamatojoties uz faktiskajām izmaksām un ieņēmumiem gadā. Tādējādi tiek nodrošināts, ka kompensācijas summa nepārsniedz pakalpojumu neto izmaksas (kam principā ir pieskaitīta kapitāla atdeve, pat ja praksē periodā, uz kuru attiecas novērtējums, tā nebija). Pilnīguma labad Komisija atzīmē, ka no 2010. gada 5. augusta Itālijas valsts ieceltā ārkārtas komisāra klātbūtne bija vēl viens drošības pasākums aizsardzībai pret pārmērīgu kompensāciju. Komisija uzskata, ka šie pasākumi ir pietiekami, lai nepieļautu un atklātu jebkādu pārmērīgu kompensāciju.

Tirrenia

| (474) | Pamatojoties uz iepriekš aprakstītajiem elementiem (sk. 467.–473. apsvērumu), Komisija secina, ka 2011. gada VTNP nostādņu 2.8. iedaļas (Kompensācijas summa) piemērojamās prasības ir izpildītas. |
| --- | --- |

(474)

Pamatojoties uz iepriekš aprakstītajiem elementiem (sk. 467.–473. apsvērumu), Komisija secina, ka 2011. gada VTNP nostādņu 2.8. iedaļas (Kompensācijas summa) piemērojamās prasības ir izpildītas.

7.3.1.7.   Pietauvošanās prioritāte

Pietauvošanās prioritāte

| (475) | 2009. gada 19.ter panta 21. punktā ir skaidri noteikts, ka pietauvošanās prioritāte ir nepieciešama, lai garantētu teritoriālo nepārtrauktību ar salām, arī ņemot vērā bijušās Tirrenia grupas, tostarp paša Tirrenia, uzņēmumu sabiedrisko pakalpojumu saistības. Patiesi, ja uzņēmumiem, kam uzticētas sabiedrisko pakalpojumu saistības, nebūtu pietauvošanās prioritātes, tiem (dažreiz) varētu nākties gaidīt savu kārtu pirms piestāšanas ostā, tādējādi izraisot kavējumus, kas grautu mērķi nodrošināt uzticamu un ērtu savienojamību visiem iedzīvotājiem. Regulārs grafiks ir nepieciešams, lai apmierinātu salu iedzīvotāju mobilitātes vajadzības un sniegtu ieguldījumu attiecīgo salu ekonomiskajā attīstībā. Turklāt, tā kā sākotnējā konvencijā (kas pagarināta) ir noteikti konkrēti laika grafika plānošanas pienākumi attiecībā uz izbraukšanu sabiedrisko pakalpojumu maršrutos, pietauvošanās prioritāte palīdz nodrošināt, ka visas ostas piešķir pietauvošanās vietas un pietauvošanās laikus tā, lai sabiedrisko pakalpojumu operators varētu izpildīt savas sabiedrisko pakalpojumu saistības. |
| --- | --- |

(475)

2009. gada 19.ter panta 21. punktā ir skaidri noteikts, ka pietauvošanās prioritāte ir nepieciešama, lai garantētu teritoriālo nepārtrauktību ar salām, arī ņemot vērā bijušās Tirrenia grupas, tostarp paša Tirrenia, uzņēmumu sabiedrisko pakalpojumu saistības. Patiesi, ja uzņēmumiem, kam uzticētas sabiedrisko pakalpojumu saistības, nebūtu pietauvošanās prioritātes, tiem (dažreiz) varētu nākties gaidīt savu kārtu pirms piestāšanas ostā, tādējādi izraisot kavējumus, kas grautu mērķi nodrošināt uzticamu un ērtu savienojamību visiem iedzīvotājiem. Regulārs grafiks ir nepieciešams, lai apmierinātu salu iedzīvotāju mobilitātes vajadzības un sniegtu ieguldījumu attiecīgo salu ekonomiskajā attīstībā. Turklāt, tā kā sākotnējā konvencijā (kas pagarināta) ir noteikti konkrēti laika grafika plānošanas pienākumi attiecībā uz izbraukšanu sabiedrisko pakalpojumu maršrutos, pietauvošanās prioritāte palīdz nodrošināt, ka visas ostas piešķir pietauvošanās vietas un pietauvošanās laikus tā, lai sabiedrisko pakalpojumu operators varētu izpildīt savas sabiedrisko pakalpojumu saistības.

ter

Tirrenia

Tirrenia

| (476) | Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija uzskata, ka šis pasākums ir piešķirts, lai Tirrenia varētu pildīt tā sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas ir patiesi VTNP (sk. 449. apsvērumu). Turklāt Itālijas iestādes ir apstiprinājušas, ka pietauvošanās prioritāte ir attiecināma tikai uz pakalpojumiem, ko sniedz saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu (un, piemēram, nevis tad, kad Tirrenia sniedz pakalpojumus uz komerciāliem pamatiem karstajā sezonā). Komisija jau ir sīki novērtējusi (sk. 440.–474. apsvērumu) VTNP saderību un saistīto kompensāciju, kas piešķirta Tirrenia sākotnējās konvencijas pagarinājuma laikā. Tāpēc Komisija uzskata, ka, novērtējot pietauvošanās prioritātes saderību, tā var tikai noteikt, vai šis pasākums var izraisīt pārmērīgu kompensāciju. |
| --- | --- |

(476)

Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija uzskata, ka šis pasākums ir piešķirts, lai Tirrenia varētu pildīt tā sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas ir patiesi VTNP (sk. 449. apsvērumu). Turklāt Itālijas iestādes ir apstiprinājušas, ka pietauvošanās prioritāte ir attiecināma tikai uz pakalpojumiem, ko sniedz saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu (un, piemēram, nevis tad, kad Tirrenia sniedz pakalpojumus uz komerciāliem pamatiem karstajā sezonā). Komisija jau ir sīki novērtējusi (sk. 440.–474. apsvērumu) VTNP saderību un saistīto kompensāciju, kas piešķirta Tirrenia sākotnējās konvencijas pagarinājuma laikā. Tāpēc Komisija uzskata, ka, novērtējot pietauvošanās prioritātes saderību, tā var tikai noteikt, vai šis pasākums var izraisīt pārmērīgu kompensāciju.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

| (477) | Komisija ņem vērā Itālijas izvirzītos argumentus, ka jebkāda iespējamā monetārā priekšrocība no pietauvošanās prioritātes ir ierobežota (sk. 191. apsvērumu). Attiecīgi arī no šā pasākuma izrietošais pārmērīgas kompensācijas risks ir ierobežots. Turklāt, ciktāl šis pasākums samazinātu sabiedrisko pakalpojumu operatora darbības izmaksas vai palielinātu ieņēmumus, šī ietekme pilnībā atspoguļotos operatora iekšējos kontos. Tāpēc pārmērīgas kompensācijas pārbaudes, kas attiecinātas uz Tirrenia, kā izklāstīts iepriekš (sk. 7.3.1.6. iedaļu), ir arī piemērotas, lai atklātu jebkādu iespējamu pārmērīgu kompensāciju, kas izriet no pietauvošanās prioritātes. |
| --- | --- |

(477)

Komisija ņem vērā Itālijas izvirzītos argumentus, ka jebkāda iespējamā monetārā priekšrocība no pietauvošanās prioritātes ir ierobežota (sk. 191. apsvērumu). Attiecīgi arī no šā pasākuma izrietošais pārmērīgas kompensācijas risks ir ierobežots. Turklāt, ciktāl šis pasākums samazinātu sabiedrisko pakalpojumu operatora darbības izmaksas vai palielinātu ieņēmumus, šī ietekme pilnībā atspoguļotos operatora iekšējos kontos. Tāpēc pārmērīgas kompensācijas pārbaudes, kas attiecinātas uz Tirrenia, kā izklāstīts iepriekš (sk. 7.3.1.6. iedaļu), ir arī piemērotas, lai atklātu jebkādu iespējamu pārmērīgu kompensāciju, kas izriet no pietauvošanās prioritātes.

Tirrenia

| (478) | Tāpēc Komisija secina, ka arī pietauvošanās prioritāte, kas ir cieši saistīta ar Tirrenia sniegtajiem VTNP, ir saderīga ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 106. panta 2. punktu un 2011. gada VTNP nostādnēm. |
| --- | --- |

(478)

Tāpēc Komisija secina, ka arī pietauvošanās prioritāte, kas ir cieši saistīta ar Tirrenia sniegtajiem VTNP, ir saderīga ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 106. panta 2. punktu un 2011. gada VTNP nostādnēm.

Tirrenia

7.3.1.8.   Atbilstība 2005. gada VTNP lēmumam

Atbilstība 2005. gada VTNP lēmumam

| (479) | Kā paskaidrots iepriekš (sk. 436. apsvērumu), vidējā gada satiksmes intensitāte 2 finanšu gados pirms gada, kad tika uzticēts VTNP, pārsniedza 300 000 pasažieru maršrutos Neapole–Palermo, Čivitavekija–Olbija un Dženova–Portotorresa. Pārējos deviņos maršrutos (163), kuros Tirrenia sniedza pakalpojumus saskaņā ar sākotnējo konvenciju (kas pagarināta), šī robežvērtība netika pārsniegta. Tāpēc attiecībā uz šiem 9 maršrutiem 2005. gada VTNP lēmuma 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktā prasība ir izpildīta. Turklāt Komisija uzskata, ka ir izpildīts arī 2005. gada VTNP lēmuma 2. panta 2. punkts, kas nosaka, ka jānodrošina atbilstība Jūras kabotāžas regulai (164). Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka pārējos 9 maršrutus var novērtēt, pamatojoties uz 2005. gada VTNP lēmumu. |
| --- | --- |

(479)

Kā paskaidrots iepriekš (sk. 436. apsvērumu), vidējā gada satiksmes intensitāte 2 finanšu gados pirms gada, kad tika uzticēts VTNP, pārsniedza 300 000 pasažieru maršrutos Neapole–Palermo, Čivitavekija–Olbija un Dženova–Portotorresa. Pārējos deviņos maršrutos (163), kuros Tirrenia sniedza pakalpojumus saskaņā ar sākotnējo konvenciju (kas pagarināta), šī robežvērtība netika pārsniegta. Tāpēc attiecībā uz šiem 9 maršrutiem 2005. gada VTNP lēmuma 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktā prasība ir izpildīta. Turklāt Komisija uzskata, ka ir izpildīts arī 2005. gada VTNP lēmuma 2. panta 2. punkts, kas nosaka, ka jānodrošina atbilstība Jūras kabotāžas regulai (164). Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka pārējos 9 maršrutus var novērtēt, pamatojoties uz 2005. gada VTNP lēmumu.

163

Tirrenia

164

| (480) | Komisija iepriekš jau ir noteikusi (sk. 7.3.1.3. iedaļu), ka attiecībā uz sākotnējās konvencijas pagarinājuma periodu pilnvarojuma aktos bija noteikta skaidra sabiedrisko pakalpojumu saistību definīcija, ilgums, uzņēmums un attiecīgā teritorija, kompensācijas aprēķināšanas, kontroles un pārskatīšanas parametri un pasākumi, lai nepieļautu pārmērīgu kompensāciju un nodrošinātu šādas pārmērīgas kompensācijas atmaksu. Tāpēc attiecībā uz pārējiem deviņiem maršrutiem ir nodrošināta atbilstība 2005. gada VTNP lēmuma 4. pantam (Uzticētais uzdevums). |
| --- | --- |

(480)

Komisija iepriekš jau ir noteikusi (sk. 7.3.1.3. iedaļu), ka attiecībā uz sākotnējās konvencijas pagarinājuma periodu pilnvarojuma aktos bija noteikta skaidra sabiedrisko pakalpojumu saistību definīcija, ilgums, uzņēmums un attiecīgā teritorija, kompensācijas aprēķināšanas, kontroles un pārskatīšanas parametri un pasākumi, lai nepieļautu pārmērīgu kompensāciju un nodrošinātu šādas pārmērīgas kompensācijas atmaksu. Tāpēc attiecībā uz pārējiem deviņiem maršrutiem ir nodrošināta atbilstība 2005. gada VTNP lēmuma 4. pantam (Uzticētais uzdevums).

| (481) | Turklāt Komisija ir secinājusi (sk. 7.3.1.6. iedaļu), ka i) Tirrenia nesaņēma pārmērīgu kompensāciju sākotnējās konvencijas pagarinājuma periodā un ka ii) Itālijas iestādes ir veikušas regulāras pārbaudes, lai novērstu to, ka Tirrenia saņem pārmērīgu kompensāciju. Pamatojoties uz minēto, Komisija konstatē, ka attiecībā uz pārējiem 9 maršrutiem ir nodrošināta atbilstība arī 2005. gada VTNP lēmuma 5. pantam (Kompensācija) un 6. pantam (Pārmērīga kompensācijas kontrole). |
| --- | --- |

(481)

Turklāt Komisija ir secinājusi (sk. 7.3.1.6. iedaļu), ka i) Tirrenia nesaņēma pārmērīgu kompensāciju sākotnējās konvencijas pagarinājuma periodā un ka ii) Itālijas iestādes ir veikušas regulāras pārbaudes, lai novērstu to, ka Tirrenia saņem pārmērīgu kompensāciju. Pamatojoties uz minēto, Komisija konstatē, ka attiecībā uz pārējiem 9 maršrutiem ir nodrošināta atbilstība arī 2005. gada VTNP lēmuma 5. pantam (Kompensācija) un 6. pantam (Pārmērīga kompensācijas kontrole).

Tirrenia

Tirrenia

| (482) | Ņemot vērā ciešo saikni ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un iepriekš veikto novērtējumu (sk. 7.3.1.7. iedaļu), arī pietauvošanās prioritāte, kas piešķirta par pakalpojumu sniegšanu pārējos deviņos maršrutos, atbilst 2005. gada VTNP lēmumam. |
| --- | --- |

(482)

Ņemot vērā ciešo saikni ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un iepriekš veikto novērtējumu (sk. 7.3.1.7. iedaļu), arī pietauvošanās prioritāte, kas piešķirta par pakalpojumu sniegšanu pārējos deviņos maršrutos, atbilst 2005. gada VTNP lēmumam.

7.3.1.9.   Secinājums

Secinājums

| (483) | Pamatojoties uz novērtējumu, kas veikts 432.–474. apsvērumā, Komisija secina, ka kompensācija, kas piešķirta Tirrenia par jūras pakalpojumu sniegšanu atbilstoši sākotnējās konvencijas pagarinājumam laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam, atbilst piemērojamajiem 2011. gada VTNP nostādņu nosacījumiem un tāpēc ir saderīga ar iekšējo tirgu atbilstoši LESD 106. pantam. |
| --- | --- |

(483)

Pamatojoties uz novērtējumu, kas veikts 432.–474. apsvērumā, Komisija secina, ka kompensācija, kas piešķirta Tirrenia par jūras pakalpojumu sniegšanu atbilstoši sākotnējās konvencijas pagarinājumam laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam, atbilst piemērojamajiem 2011. gada VTNP nostādņu nosacījumiem un tāpēc ir saderīga ar iekšējo tirgu atbilstoši LESD 106. pantam.

Tirrenia

| (484) | Turklāt, pamatojoties uz 479.–481. apsvērumā veikto novērtējumu, kompensācija, kas piešķirta Tirrenia, un pietauvošanās prioritāte par pakalpojumu sniegšanu deviņos maršrutos (165) ir arī saderīga ar iekšējo tirgu un atbrīvota no iepriekšējas paziņošanas pienākuma atbilstoši 2005. gada VTNP lēmumam. |
| --- | --- |

(484)

Turklāt, pamatojoties uz 479.–481. apsvērumā veikto novērtējumu, kompensācija, kas piešķirta Tirrenia, un pietauvošanās prioritāte par pakalpojumu sniegšanu deviņos maršrutos (165) ir arī saderīga ar iekšējo tirgu un atbrīvota no iepriekšējas paziņošanas pienākuma atbilstoši 2005. gada VTNP lēmumam.

Tirrenia

165

7.3.2.   Tirrenia glābšanas atbalsta nelikumīga pagarināšana

Tirrenia glābšanas atbalsta nelikumīga pagarināšana

| (485) | Pamatojoties uz 2010. gada lēmumu, Tirrenia glābšanas atbalsts, ciktāl tas ir ierobežots līdz sešu mēnešu periodam, kas beidzās 2011. gada 28. augustā, bija saderīgs ar iekšējo tirgu. Tomēr saskaņā ar 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm Itālijai 6 mēnešu laikā bija jāpaziņo Komisijai vai nu i) pierādījums, ka aizdevums ir atmaksāts pilnā apmērā un/vai ka garantija ir izbeigta, vai ii) pārstrukturēšanas (vai likvidācijas) plāns. |
| --- | --- |

(485)

Pamatojoties uz 2010. gada lēmumu, Tirrenia glābšanas atbalsts, ciktāl tas ir ierobežots līdz sešu mēnešu periodam, kas beidzās 2011. gada 28. augustā, bija saderīgs ar iekšējo tirgu. Tomēr saskaņā ar 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm Itālijai 6 mēnešu laikā bija jāpaziņo Komisijai vai nu i) pierādījums, ka aizdevums ir atmaksāts pilnā apmērā un/vai ka garantija ir izbeigta, vai ii) pārstrukturēšanas (vai likvidācijas) plāns.

Tirrenia

| (486) | Garantija tika pieprasīta 2011. gada 11. jūlijā, un Tirrenia pilnu summu, ko tas bija parādā valstij, atmaksāja tikai 2012. gada 18. septembrī (sk. 59. apsvērumu). Tāpēc Itālija nevarēja iesniegt pierādījumu, ka aizdevums tika atmaksāts pilnā apmērā un/vai ka garantija tika izbeigta 6 mēnešu periodā, kas beidzās 2011. gada 28. augustā. |
| --- | --- |

(486)

Garantija tika pieprasīta 2011. gada 11. jūlijā, un Tirrenia pilnu summu, ko tas bija parādā valstij, atmaksāja tikai 2012. gada 18. septembrī (sk. 59. apsvērumu). Tāpēc Itālija nevarēja iesniegt pierādījumu, ka aizdevums tika atmaksāts pilnā apmērā un/vai ka garantija tika izbeigta 6 mēnešu periodā, kas beidzās 2011. gada 28. augustā.

Tirrenia

| (487) | Saskaņā ar informāciju, ko Itālija iesniedza (sk. 4.2. iedaļu) oficiālās izmeklēšanas procedūras gaitā, Tirrenia likvidācijas plāns bija pieejams Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, tīmekļa vietnē pirms 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs paredzētā sešu mēnešu termiņa beigām. Turklāt Itālija argumentē, ka tā pastāvīgi informēja Komisiju par Tirrenia darbības filiāles privatizācijas procesa norisi. |
| --- | --- |

(487)

Saskaņā ar informāciju, ko Itālija iesniedza (sk. 4.2. iedaļu) oficiālās izmeklēšanas procedūras gaitā, Tirrenia likvidācijas plāns bija pieejams Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, tīmekļa vietnē pirms 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs paredzētā sešu mēnešu termiņa beigām. Turklāt Itālija argumentē, ka tā pastāvīgi informēja Komisiju par Tirrenia darbības filiāles privatizācijas procesa norisi.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

| (488) | Komisijas lietas materiālos pieejamā informācija apstiprina, ka Itālijas iestādes patiešām pastāvīgi informēja Komisiju par tolaik notiekošo Tirrenia darbības filiāles privatizāciju. Turklāt Itālija arī apstiprināja Tirrenia nodomu atmaksāt glābšanas atbalstu pirms sešu mēnešu termiņa beigām, izmantojot ieņēmumus no šīs privatizācijas. Tomēr Itālijas iestādes oficiāli neiesniedza Komisijai pārstrukturēšanas vai likvidācijas plānu. Komisija tobrīd nezināja, ka likvidācijas plāns ir publicēts Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, tīmekļa vietnē. Turklāt fakts, ka Komisija bija informēta par Tirrenia darbības filiāles privatizācijas procesu, nevar aizstāt likvidācijas plāna oficiālu iesniegšanu. Konkrētāk, Komisijai ir jābūt iespējai novērtēt, vai likvidācijas plāns atbilst 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, tāpēc Itālijai vajadzēja to oficiāli iesniegt. |
| --- | --- |

(488)

Komisijas lietas materiālos pieejamā informācija apstiprina, ka Itālijas iestādes patiešām pastāvīgi informēja Komisiju par tolaik notiekošo Tirrenia darbības filiāles privatizāciju. Turklāt Itālija arī apstiprināja Tirrenia nodomu atmaksāt glābšanas atbalstu pirms sešu mēnešu termiņa beigām, izmantojot ieņēmumus no šīs privatizācijas. Tomēr Itālijas iestādes oficiāli neiesniedza Komisijai pārstrukturēšanas vai likvidācijas plānu. Komisija tobrīd nezināja, ka likvidācijas plāns ir publicēts Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, tīmekļa vietnē. Turklāt fakts, ka Komisija bija informēta par Tirrenia darbības filiāles privatizācijas procesu, nevar aizstāt likvidācijas plāna oficiālu iesniegšanu. Konkrētāk, Komisijai ir jābūt iespējai novērtēt, vai likvidācijas plāns atbilst 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, tāpēc Itālijai vajadzēja to oficiāli iesniegt.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

| (489) | Turklāt Komisija atzīmē, ka 2011. gada 5. oktobrī tā bija nosūtījusi vēstuli, kurā pieprasīja Itālijai, lai tā apstiprina, ka ir izpildījusi 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu un 2010. gada lēmuma prasības. Komisija 2011. gada 28. novembrī nosūtīja Itālijai atgādinājuma vēstuli un saņēma atbildi no Itālijas iestādēm 2011. gada 12. decembrī. Tāpēc, ciktāl runa ir par Komisiju, līdz pēdējam minētajam datumam (un tādējādi pēc sešu mēnešu perioda beigām) Itālija nebija iesniegusi ne i) pierādījumu, ka aizdevums ir atmaksāts pilnā apmērā un/vai ka garantija ir izbeigta, ne ii) pārstrukturēšanas (vai likvidācijas) plānu. |
| --- | --- |

(489)

Turklāt Komisija atzīmē, ka 2011. gada 5. oktobrī tā bija nosūtījusi vēstuli, kurā pieprasīja Itālijai, lai tā apstiprina, ka ir izpildījusi 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu un 2010. gada lēmuma prasības. Komisija 2011. gada 28. novembrī nosūtīja Itālijai atgādinājuma vēstuli un saņēma atbildi no Itālijas iestādēm 2011. gada 12. decembrī. Tāpēc, ciktāl runa ir par Komisiju, līdz pēdējam minētajam datumam (un tādējādi pēc sešu mēnešu perioda beigām) Itālija nebija iesniegusi ne i) pierādījumu, ka aizdevums ir atmaksāts pilnā apmērā un/vai ka garantija ir izbeigta, ne ii) pārstrukturēšanas (vai likvidācijas) plānu.

| (490) | Atbildē uz Komisijas 2011. gada 5. oktobra vēstuli Itālija apstiprināja, ka bija plānots atmaksu veikt līdz 2011. gada 28. augustam, bet privatizācijas process tika aizkavēts, jo bija jāsaņem apvienošanās apstiprinājums no Komisijas. Tā kā privatizācijas ieņēmumi bija vajadzīgi, lai veiktu atmaksu valstij, šo atmaksu nevarēja veikt pirms termiņa beigām, t. i., 2011. gada 28. augusta. Komisija norāda, ka Itālijas iestādes to 2011. gada 12. decembra vēstulē vispār nepieminēja Tirrenia likvidācijas plānu, kas saskaņā ar to vēlākiem apgalvojumiem jau bija darīts publiski pieejams pirms 2011. gada 28. augusta. Tā vietā Itālija tikai centās paskaidrot, kāpēc atmaksu nevarēja veikt pirms sešu mēnešu perioda beigām. Tomēr, ja Itālijas iestādes būtu iesniegušas Komisijai pārstrukturēšanas vai likvidācijas plānu pirms 2011. gada 28. augusta, tām nebūtu bijis jāsniedz šādus skaidrojumus. Komisija to uzskata par vēl vienu pierādījumu, ka Itālija nebija iesniegusi pārstrukturēšanas vai likvidācijas plānu noteiktajā sešu mēnešu periodā. |
| --- | --- |

(490)

Atbildē uz Komisijas 2011. gada 5. oktobra vēstuli Itālija apstiprināja, ka bija plānots atmaksu veikt līdz 2011. gada 28. augustam, bet privatizācijas process tika aizkavēts, jo bija jāsaņem apvienošanās apstiprinājums no Komisijas. Tā kā privatizācijas ieņēmumi bija vajadzīgi, lai veiktu atmaksu valstij, šo atmaksu nevarēja veikt pirms termiņa beigām, t. i., 2011. gada 28. augusta. Komisija norāda, ka Itālijas iestādes to 2011. gada 12. decembra vēstulē vispār nepieminēja Tirrenia likvidācijas plānu, kas saskaņā ar to vēlākiem apgalvojumiem jau bija darīts publiski pieejams pirms 2011. gada 28. augusta. Tā vietā Itālija tikai centās paskaidrot, kāpēc atmaksu nevarēja veikt pirms sešu mēnešu perioda beigām. Tomēr, ja Itālijas iestādes būtu iesniegušas Komisijai pārstrukturēšanas vai likvidācijas plānu pirms 2011. gada 28. augusta, tām nebūtu bijis jāsniedz šādus skaidrojumus. Komisija to uzskata par vēl vienu pierādījumu, ka Itālija nebija iesniegusi pārstrukturēšanas vai likvidācijas plānu noteiktajā sešu mēnešu periodā.

Tirrenia

| (491) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, pat ja Komisija zināja par privatizācijas procesu, bet ne par sīki izstrādātu likvidācijas plānu, Itālija nav izpildījusi 2010. gada lēmumā noteiktās saistības paziņot Komisijai pārstrukturēšanas (vai likvidācijas) plānu sešu mēnešu laikā pēc glābšanas atbalsta apstiprināšanas. Tāpēc, sākot no sešu mēnešu perioda beigām, t. i., 2011. gada 28. augusta, glābšanas atbalsts jāuzskata par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu. Komisija uzskata, ka nelikumīgi pagarināto glābšanas atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu, pamatojoties uz citiem apsvērumiem, jo tas neatbilst ne attiecīgajiem Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu nosacījumiem, ne 2011. gada VTNP nostādņu nosacījumiem (166). |
| --- | --- |

(491)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, pat ja Komisija zināja par privatizācijas procesu, bet ne par sīki izstrādātu likvidācijas plānu, Itālija nav izpildījusi 2010. gada lēmumā noteiktās saistības paziņot Komisijai pārstrukturēšanas (vai likvidācijas) plānu sešu mēnešu laikā pēc glābšanas atbalsta apstiprināšanas. Tāpēc, sākot no sešu mēnešu perioda beigām, t. i., 2011. gada 28. augusta, glābšanas atbalsts jāuzskata par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu. Komisija uzskata, ka nelikumīgi pagarināto glābšanas atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu, pamatojoties uz citiem apsvērumiem, jo tas neatbilst ne attiecīgajiem Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu nosacījumiem, ne 2011. gada VTNP nostādņu nosacījumiem (166).

166

| (492) | Patiešām, šajā gadījumā Komisija atzīmē, ka nelikumīgi pagarinātais glābšanas atbalsts netika piešķirts par īstu un pareizi definētu pakalpojumu, kam ir vispārēja tautsaimnieciska nozīme, kā prasīts 2011. gada VTNP nostādņu 12. punktā. Tirrenia jau saņēma kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, pamatojoties uz sākotnējo konvenciju (kas pagarināta), savukārt glābšanas atbalsts tika paziņots un apstiprināts kā pagaidu glābšanas atbalsta pasākums, nevis kā kompensācija par VTNP sniegšanu. Tāpēc to nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz 2011. gada VTNP nostādnēm. |
| --- | --- |

(492)

Patiešām, šajā gadījumā Komisija atzīmē, ka nelikumīgi pagarinātais glābšanas atbalsts netika piešķirts par īstu un pareizi definētu pakalpojumu, kam ir vispārēja tautsaimnieciska nozīme, kā prasīts 2011. gada VTNP nostādņu 12. punktā. Tirrenia jau saņēma kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, pamatojoties uz sākotnējo konvenciju (kas pagarināta), savukārt glābšanas atbalsts tika paziņots un apstiprināts kā pagaidu glābšanas atbalsta pasākums, nevis kā kompensācija par VTNP sniegšanu. Tāpēc to nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz 2011. gada VTNP nostādnēm.

Tirrenia

| (493) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apstākļus, Komisija ar gandarījumu atzīmē, ka Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, 2012. gada 18. septembrī jau atmaksāja 25 852 548,93 EUR. Šis maksājums bija lielāks nekā 25 203 063,89 EUR, kas bija jāmaksā valstij 2011. gada 11. jūlijā. Tomēr, tā kā nelikumīgi pagarinātais glābšanas atbalsts tika atzīts par nesaderīgu, atmaksā jābūt ietvertai vismaz summai, kas vienāda ar piemērojamajiem atgūšanas procentiem. Ja procenti, kurus samaksāja Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, nebūtu pietiekami, pārējā procentu summa joprojām būtu jāatgūst. |
| --- | --- |

(493)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apstākļus, Komisija ar gandarījumu atzīmē, ka Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, 2012. gada 18. septembrī jau atmaksāja 25 852 548,93 EUR. Šis maksājums bija lielāks nekā 25 203 063,89 EUR, kas bija jāmaksā valstij 2011. gada 11. jūlijā. Tomēr, tā kā nelikumīgi pagarinātais glābšanas atbalsts tika atzīts par nesaderīgu, atmaksā jābūt ietvertai vismaz summai, kas vienāda ar piemērojamajiem atgūšanas procentiem. Ja procenti, kurus samaksāja Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, nebūtu pietiekami, pārējā procentu summa joprojām būtu jāatgūst.

Tirrenia

Tirrenia

7.3.3.   Kuģu modernizācijai paredzēto līdzekļu iespējamā izmantošana likviditātes nolūkos

Kuģu modernizācijai paredzēto līdzekļu iespējamā izmantošana likviditātes nolūkos

| (494) | Ņemot vērā, ka kuģu modernizācijai paredzēto līdzekļu izmantošana likviditātes nolūkos ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, tās atbilstība ir jānovērtē, ņemot vērā minētā panta 2. un 3. punktā un LESD 106. panta 2. punktā noteiktos izņēmumus. |
| --- | --- |

(494)

Ņemot vērā, ka kuģu modernizācijai paredzēto līdzekļu izmantošana likviditātes nolūkos ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, tās atbilstība ir jānovērtē, ņemot vērā minētā panta 2. un 3. punktā un LESD 106. panta 2. punktā noteiktos izņēmumus.

| (495) | Komisija atzīmē, ka Tirrenia bija kvalificējams par grūtībās nonākušu uzņēmumu vismaz kopš 2010. gada 5. augusta – datuma, kad tam tika piemērota ārkārtas administratīvā procedūra. Tajā pašā datumā tika pieņemts dekrētlikums, ar kuru tika apstiprināta šā pasākuma izmantošana. Ciktāl Komisijai ir zināms, līdzekļi vispirms tika izmantoti likviditātes nolūkos 2010. gada 12. augustā, kad Banca Carige izmantoja 4 657 005,35 EUR, lai dzēstu divas summas, ko tai bija parādā Tirrenia (sk. 110. apsvērumu). Tāpēc šis pasākums principā ir jānovērtē, pamatojoties uz Glābšanas un pārstrukturizācijas pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(495)

Komisija atzīmē, ka Tirrenia bija kvalificējams par grūtībās nonākušu uzņēmumu vismaz kopš 2010. gada 5. augusta – datuma, kad tam tika piemērota ārkārtas administratīvā procedūra. Tajā pašā datumā tika pieņemts dekrētlikums, ar kuru tika apstiprināta šā pasākuma izmantošana. Ciktāl Komisijai ir zināms, līdzekļi vispirms tika izmantoti likviditātes nolūkos 2010. gada 12. augustā, kad Banca Carige izmantoja 4 657 005,35 EUR, lai dzēstu divas summas, ko tai bija parādā Tirrenia (sk. 110. apsvērumu). Tāpēc šis pasākums principā ir jānovērtē, pamatojoties uz Glābšanas un pārstrukturizācijas pamatnostādnēm.

Tirrenia

Banca Carige

Tirrenia

| (496) | Pat ja šis pasākums tika piešķirts pirms 2014. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu stāšanās spēkā 2014. gada 1. augustā, saskaņā ar minēto pamatnostādņu 139. punktu, izvērtējot atbalstu grūtībās nonākušiem VTNP sniedzējiem, kāds bija Tirrenia, Komisija piemēros 2014. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 5. nodaļas noteikumus neatkarīgi no datuma, kad atbalsts piešķirts. |
| --- | --- |

(496)

Pat ja šis pasākums tika piešķirts pirms 2014. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu stāšanās spēkā 2014. gada 1. augustā, saskaņā ar minēto pamatnostādņu 139. punktu, izvērtējot atbalstu grūtībās nonākušiem VTNP sniedzējiem, kāds bija Tirrenia, Komisija piemēros 2014. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 5. nodaļas noteikumus neatkarīgi no datuma, kad atbalsts piešķirts.

Tirrenia

| (497) | Komisija atzīmē, ka Itālija nekad nepaziņoja par kuģu modernizācijai paredzēto līdzekļu izmantošanu likviditātes nolūkos atšķirībā no glābšanas atbalsta pasākuma, kas apstiprināts 2010. gada lēmumā. Turklāt Tirrenia jebkurā gadījumā nav atmaksājis valstij kuģu modernizācijai paredzētos līdzekļus, kas izmantoti likviditātes nolūkos, 2014. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs noteiktajā sešu mēnešu periodā. Visbeidzot, kā paskaidrots iepriekš (sk. 7.3.2. iedaļu), Itālija nav iesniegusi Komisijai Tirrenia pārstrukturizācijas vai likvidācijas plānu. Tāpēc Komisija uzskata, ka kuģu modernizācijai paredzēto līdzekļu izmantošanu likviditātes nolūkos nevar uzskatīt par saderīgu pārstrukturizācijas atbalstu, pamatojoties uz 2014. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(497)

Komisija atzīmē, ka Itālija nekad nepaziņoja par kuģu modernizācijai paredzēto līdzekļu izmantošanu likviditātes nolūkos atšķirībā no glābšanas atbalsta pasākuma, kas apstiprināts 2010. gada lēmumā. Turklāt Tirrenia jebkurā gadījumā nav atmaksājis valstij kuģu modernizācijai paredzētos līdzekļus, kas izmantoti likviditātes nolūkos, 2014. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs noteiktajā sešu mēnešu periodā. Visbeidzot, kā paskaidrots iepriekš (sk. 7.3.2. iedaļu), Itālija nav iesniegusi Komisijai Tirrenia pārstrukturizācijas vai likvidācijas plānu. Tāpēc Komisija uzskata, ka kuģu modernizācijai paredzēto līdzekļu izmantošanu likviditātes nolūkos nevar uzskatīt par saderīgu pārstrukturizācijas atbalstu, pamatojoties uz 2014. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm.

Tirrenia

Tirrenia

| (498) | Kad atbilstoši VTNP nostādņu 9. punktam Komisija saskaņā ar 2014. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm novērtē tāda atbalsta saderību, kas piešķirts grūtībās nonākušiem VTNP sniedzējiem pirms 2012. gada 31. janvāra, kas ir 2011. gada VTNP nostādņu spēkā stāšanās diena, šādu atbalstu uzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas atbilst VTNP nostādņu noteikumiem, izņemot 9., 14., 19., 20., 24., 39. un 60. punktu (167). |
| --- | --- |

(498)

Kad atbilstoši VTNP nostādņu 9. punktam Komisija saskaņā ar 2014. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm novērtē tāda atbalsta saderību, kas piešķirts grūtībās nonākušiem VTNP sniedzējiem pirms 2012. gada 31. janvāra, kas ir 2011. gada VTNP nostādņu spēkā stāšanās diena, šādu atbalstu uzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas atbilst VTNP nostādņu noteikumiem, izņemot 9., 14., 19., 20., 24., 39. un 60. punktu (167).

167

| (499) | Konkrētajā gadījumā Komisija atzīmē, ka saskaņā ar šo pasākumu Tirrenia varēja tikai īslaicīgi izmantot līdzekļus likviditātes vajadzību segšanai. Patiešām, Tirrenia bija jāpapildina šie speciālie līdzekļi, lai tos varētu izmantot to sākotnējam mērķim, t. i., lai samaksātu par nepieciešamajiem Tirrenia kuģu modernizācijas darbiem. Šie modernizācijas darbi bija vajadzīgi, lai izpildītu starptautiskos drošības standartus, tāpēc tiem bija izšķiroša nozīme attiecībā uz Tirrenia kuģu pieejamību tā sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei. Tomēr praksē Tirrenia neizpildīja minēto prasību un samaksāja tikai par kuģa “Clodia” modernizāciju. Rezultātā par pārējo kuģu modernizāciju bija jāmaksā CIN no saviem līdzekļiem. Tādējādi, pat ja šis pasākums būtu sabiedrisko pakalpojumu kompensācija (ko Itālija nav pierādījusi), nepapildinot līdzekļus kuģu modernizācijai (168) un neatmaksājot tos valstij, Tirrenia būtu de facto guvis labumu no nesaderīgas pārmērīgas kompensācijas. Tāpēc Komisija uzskata, ka šo pasākumu nevar uzskatīt par saderīgu, pamatojoties uz 2011. gada VTNP nostādnēm. |
| --- | --- |

(499)

Konkrētajā gadījumā Komisija atzīmē, ka saskaņā ar šo pasākumu Tirrenia varēja tikai īslaicīgi izmantot līdzekļus likviditātes vajadzību segšanai. Patiešām, Tirrenia bija jāpapildina šie speciālie līdzekļi, lai tos varētu izmantot to sākotnējam mērķim, t. i., lai samaksātu par nepieciešamajiem Tirrenia kuģu modernizācijas darbiem. Šie modernizācijas darbi bija vajadzīgi, lai izpildītu starptautiskos drošības standartus, tāpēc tiem bija izšķiroša nozīme attiecībā uz Tirrenia kuģu pieejamību tā sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei. Tomēr praksē Tirrenia neizpildīja minēto prasību un samaksāja tikai par kuģa “Clodia” modernizāciju. Rezultātā par pārējo kuģu modernizāciju bija jāmaksā CIN no saviem līdzekļiem. Tādējādi, pat ja šis pasākums būtu sabiedrisko pakalpojumu kompensācija (ko Itālija nav pierādījusi), nepapildinot līdzekļus kuģu modernizācijai (168) un neatmaksājot tos valstij, Tirrenia būtu de facto guvis labumu no nesaderīgas pārmērīgas kompensācijas. Tāpēc Komisija uzskata, ka šo pasākumu nevar uzskatīt par saderīgu, pamatojoties uz 2011. gada VTNP nostādnēm.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Clodia

CIN

168

Tirrenia

de facto

| (500) | Pilnīguma labad Komisija atzīmē, ka uz šo pasākumu neattiecas arī LESD 107. panta 3. punkta, a), b), d) un e) apakšpunktā noteiktie izņēmumi. |
| --- | --- |

(500)

Pilnīguma labad Komisija atzīmē, ka uz šo pasākumu neattiecas arī LESD 107. panta 3. punkta, a), b), d) un e) apakšpunktā noteiktie izņēmumi.

| (501) | Tāpēc Komisija secina, ka summa 11 421 300 EUR apmērā (169), kas netika nedz izmantota, lai samaksātu par kuģu modernizāciju, nedz atmaksāta valstij, ir darbības atbalsts, kas samazināja izmaksas, ko Tirrenia citādi būtu bijis jāsedz no saviem līdzekļiem, un tādējādi ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu (170). Komisija atzīmē, ka šis atbalsts faktiski bija saņēmēja rīcībā no 2010. gada likuma spēkā stāšanās dienas, t. i., 2010. gada 6. oktobra. |
| --- | --- |

(501)

Tāpēc Komisija secina, ka summa 11 421 300 EUR apmērā (169), kas netika nedz izmantota, lai samaksātu par kuģu modernizāciju, nedz atmaksāta valstij, ir darbības atbalsts, kas samazināja izmaksas, ko Tirrenia citādi būtu bijis jāsedz no saviem līdzekļiem, un tādējādi ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu (170). Komisija atzīmē, ka šis atbalsts faktiski bija saņēmēja rīcībā no 2010. gada likuma spēkā stāšanās dienas, t. i., 2010. gada 6. oktobra.

169

Tirrenia

170

7.3.4.   Fiskālie izņēmumi, kas saistīti ar privatizācijas procesu

Fiskālie izņēmumi, kas saistīti ar privatizācijas procesu

| (502) | Komisija iepriekš ir secinājusi (sk. 416.–426. apsvērumu), ka ar 2010. gada likumu piešķirtie atbrīvojumi no i) netiešajiem nodokļiem par operācijām un darbībām, kas saistītas ar Caremar, Saremar, Toremar un Tirrenia darbības filiāles nodošanu attiecīgajiem iegādātājiem, un no ii) uzņēmumu ienākuma nodokļa par ieņēmumiem no Tirrenia darbības filiāles pārdošanas CIN ir valsts atbalsts Tirrenia. |
| --- | --- |

(502)

Komisija iepriekš ir secinājusi (sk. 416.–426. apsvērumu), ka ar 2010. gada likumu piešķirtie atbrīvojumi no i) netiešajiem nodokļiem par operācijām un darbībām, kas saistītas ar Caremar, Saremar, Toremar un Tirrenia darbības filiāles nodošanu attiecīgajiem iegādātājiem, un no ii) uzņēmumu ienākuma nodokļa par ieņēmumiem no Tirrenia darbības filiāles pārdošanas CIN ir valsts atbalsts Tirrenia.

Caremar

Saremar

Toremar

Tirrenia

Tirrenia

CIN

Tirrenia

| (503) | Abos gadījumos atbalsts ir vienāds ar nodokļu summu, kas parasti jāmaksā par šādu veidu darījumiem. Tāpēc šā valsts atbalsta saderība ir jānovērtē, ņemot vērā izņēmumus, kas noteikti LESD 107. panta 2. un 3. punktā un 106. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(503)

Abos gadījumos atbalsts ir vienāds ar nodokļu summu, kas parasti jāmaksā par šādu veidu darījumiem. Tāpēc šā valsts atbalsta saderība ir jānovērtē, ņemot vērā izņēmumus, kas noteikti LESD 107. panta 2. un 3. punktā un 106. panta 2. punktā.

| (504) | Komisija uzskata, ka nevienu no šiem atbrīvojumiem nevar uzskatīt par saderīgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 2. un 3. punktā noteiktajām atkāpēm. |
| --- | --- |

(504)

Komisija uzskata, ka nevienu no šiem atbrīvojumiem nevar uzskatīt par saderīgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 2. un 3. punktā noteiktajām atkāpēm.

| (505) | Papildus minētajam Komisija attiecībā uz Tirrenia darbības filiāles nodošanu CIN atzīmē, ka šā lēmuma pieņemšanas laikā Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, vairs nesniedz VTNP. Tāpēc nevar atsaukties arī uz LESD 106. panta 2. punktā noteiktajiem saderības pamatojumiem. |
| --- | --- |

(505)

Papildus minētajam Komisija attiecībā uz Tirrenia darbības filiāles nodošanu CIN atzīmē, ka šā lēmuma pieņemšanas laikā Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, vairs nesniedz VTNP. Tāpēc nevar atsaukties arī uz LESD 106. panta 2. punktā noteiktajiem saderības pamatojumiem.

Tirrenia

CIN

Tirrenia

| (506) | Attiecībā uz nodošanu reģioniem Komisija atzīmē, ka atbalsts, kas samaksāts, piešķirot šo nodokļu atbrīvojumu, ir vienreizējs pasākums, kas saistīts ar aktīvu nodošanu, ņemot vērā Tirrenia grupas reorganizāciju un vēlāko privatizāciju. Komisija uzskata, ka tas nav cieši saistīts ar Tirrenia sniegto VTNP, un tāpēc tas nebūtu jāvērtē uz tāda paša saderības pamata. Patiesi, šāds atbrīvojums nav saistīts ar vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu, kā definēts sākotnējā konvencijā, kas bija spēkā, kad tika veikta nodošana (2009. gada novembrī). Tāpēc arī attiecībā uz šo nodošanu nevar atsaukties uz LESD 106. panta 2. punktā noteiktajiem saderības pamatojumiem. |
| --- | --- |

(506)

Attiecībā uz nodošanu reģioniem Komisija atzīmē, ka atbalsts, kas samaksāts, piešķirot šo nodokļu atbrīvojumu, ir vienreizējs pasākums, kas saistīts ar aktīvu nodošanu, ņemot vērā Tirrenia grupas reorganizāciju un vēlāko privatizāciju. Komisija uzskata, ka tas nav cieši saistīts ar Tirrenia sniegto VTNP, un tāpēc tas nebūtu jāvērtē uz tāda paša saderības pamata. Patiesi, šāds atbrīvojums nav saistīts ar vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu, kā definēts sākotnējā konvencijā, kas bija spēkā, kad tika veikta nodošana (2009. gada novembrī). Tāpēc arī attiecībā uz šo nodošanu nevar atsaukties uz LESD 106. panta 2. punktā noteiktajiem saderības pamatojumiem.

Tirrenia

Tirrenia

| (507) | Tāpēc Komisija secina, ka Tirrenia atbrīvošana no nodokļiem ir darbības atbalsts, ar ko tika samazinātas izmaksas, kuras Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, citādi būtu jāsedz no saviem līdzekļiem, un tāpēc tā nav saderīga ar iekšējo tirgu (171). |
| --- | --- |

(507)

Tāpēc Komisija secina, ka Tirrenia atbrīvošana no nodokļiem ir darbības atbalsts, ar ko tika samazinātas izmaksas, kuras Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, citādi būtu jāsedz no saviem līdzekļiem, un tāpēc tā nav saderīga ar iekšējo tirgu (171).

Tirrenia

Tirrenia

171

7.3.5.   Secinājums par atbalsta saderību

Secinājums par atbalsta saderību

| (508) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto novērtējumu, Komisija konstatē, ka:






  — | kompensācija, kas piešķirta Tirrenia, un pietauvošanās prioritāte par pakalpojumu sniegšanu jūras maršrutos laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam ir saderīgas ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 106. pantu, 2011. gada VTNP nostādnēm un – attiecībā uz deviņiem (172) no 12 maršrutiem – arī 2005. gada VTNP lēmumu, |
| --- | --- | --- |

(508)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto novērtējumu, Komisija konstatē, ka:

—

kompensācija, kas piešķirta Tirrenia, un pietauvošanās prioritāte par pakalpojumu sniegšanu jūras maršrutos laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam ir saderīgas ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 106. pantu, 2011. gada VTNP nostādnēm un – attiecībā uz deviņiem (172) no 12 maršrutiem – arī 2005. gada VTNP lēmumu,

Tirrenia

172

| — | glābšanas atbalsts Tirrenia tika nelikumīgi pagarināts laikposmā no 2011. gada 11. jūlija līdz 2012. gada 18. septembrim (kad tas tika atmaksāts) un nav saderīgs ar iekšējo tirgu, |
| --- | --- |

—

glābšanas atbalsts Tirrenia tika nelikumīgi pagarināts laikposmā no 2011. gada 11. jūlija līdz 2012. gada 18. septembrim (kad tas tika atmaksāts) un nav saderīgs ar iekšējo tirgu,

Tirrenia

| — | kuģu modernizācijai paredzēto līdzekļu izmantošana likviditātes nolūkos ir darbības atbalsts Tirrenia. Šis atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, |
| --- | --- |

—

kuģu modernizācijai paredzēto līdzekļu izmantošana likviditātes nolūkos ir darbības atbalsts Tirrenia. Šis atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu,

Tirrenia

| — | Tirrenia atbrīvojums no netiešajiem nodokļiem par operācijām un darbībām, kas saistītas ar Caremar, Saremar un Toremar un Tirrenia darbības filiāles nodošanu attiecīgajiem iegādātājiem, ir nesaderīgs darbības atbalsts Tirrenia. Arī Tirrenia atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa par ieņēmumiem no Tirrenia darbības filiāles pārdošanas CIN ir nesaderīgs darbības atbalsts Tirrenia. |
| --- | --- |

—

Tirrenia atbrīvojums no netiešajiem nodokļiem par operācijām un darbībām, kas saistītas ar Caremar, Saremar un Toremar un Tirrenia darbības filiāles nodošanu attiecīgajiem iegādātājiem, ir nesaderīgs darbības atbalsts Tirrenia. Arī Tirrenia atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa par ieņēmumiem no Tirrenia darbības filiāles pārdošanas CIN ir nesaderīgs darbības atbalsts Tirrenia.

Tirrenia

Caremar

Saremar

Toremar

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

CIN

Tirrenia

7.4.   Atbilde uz Grimaldi apsvērumiem

Atbilde uz Grimaldi

| (509) | Kā aprakstīts iepriekš (sk. 6. iedaļu), Grimaldi ir iesniedzis vairākus apsvērumus Komisijai un Itālijas iestādēm. Šie apsvērumi tika iesniegti pēc termiņa, līdz kurām ieinteresētās trešās personas varēja iesniegt piezīmes par 2011. un 2012. gada lēmumiem. Turklāt, lai gan Grimaldi ir norādījis, ka tas ir CIN konkurents un tāpēc var būt kvalificējams par ieinteresēto personu, tas nav aizpildījis sūdzības iesnieguma obligāto veidlapu, kas minēta Regulas (ES) 2015/1589 24. panta 2. punktā. Turklāt Komisija norāda, ka dažus no Grimaldi apgalvojumiem nevar aplūkot šajā lēmumā, jo tie nebija iekļauti oficiālās izmeklēšanas procedūras darbības jomā. |
| --- | --- |

(509)

Kā aprakstīts iepriekš (sk. 6. iedaļu), Grimaldi ir iesniedzis vairākus apsvērumus Komisijai un Itālijas iestādēm. Šie apsvērumi tika iesniegti pēc termiņa, līdz kurām ieinteresētās trešās personas varēja iesniegt piezīmes par 2011. un 2012. gada lēmumiem. Turklāt, lai gan Grimaldi ir norādījis, ka tas ir CIN konkurents un tāpēc var būt kvalificējams par ieinteresēto personu, tas nav aizpildījis sūdzības iesnieguma obligāto veidlapu, kas minēta Regulas (ES) 2015/1589 24. panta 2. punktā. Turklāt Komisija norāda, ka dažus no Grimaldi apgalvojumiem nevar aplūkot šajā lēmumā, jo tie nebija iekļauti oficiālās izmeklēšanas procedūras darbības jomā.

Grimaldi

Grimaldi

CIN

Grimaldi

| (510) | Neatkarīgi no iepriekš minētā, Komisija attiecībā uz Grimaldi apsvērumos sniegtajiem apgalvojumiem atzīmē:






  — | apgalvojumus par dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu saskaņā ar LESD 102. panta b) punktu izvērtēja valsts kompetentā iestāde AGCM, un tie sākotnēji bija aplūkoti tās 2018. gada 28. marta Rezolūcijā Nr. 27053 (no šā lēmuma pieņemšanas dienas lieta joprojām ir atklāta pēc tam, kad TAR daļēji atcēla minēto rezolūciju – sk. 279. apsvērumu), |
| --- | --- | --- |

(510)

Neatkarīgi no iepriekš minētā, Komisija attiecībā uz Grimaldi apsvērumos sniegtajiem apgalvojumiem atzīmē:

Grimaldi

—

apgalvojumus par dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu saskaņā ar LESD 102. panta b) punktu izvērtēja valsts kompetentā iestāde AGCM, un tie sākotnēji bija aplūkoti tās 2018. gada 28. marta Rezolūcijā Nr. 27053 (no šā lēmuma pieņemšanas dienas lieta joprojām ir atklāta pēc tam, kad TAR daļēji atcēla minēto rezolūciju – sk. 279. apsvērumu),

AGCM

TAR

| — | Komisija ir konstatējusi, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, kas piešķirta CIN, pamatojoties uz jauno konvenciju, nav valsts atbalsts, jo tā atbilst visiem četriem Altmark kritērijiem. Komisijas veiktais novērtējums ir apliecinājis, ka katrs no maršrutiem, kurā CIN sniedza pakalpojumus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu, ir kvalificējams par patiesu VTNP (173) (sk. 348. apsvērumu) un ka CIN nav piešķirta pārmērīga kompensācija (sk. 366. apsvērumu), |
| --- | --- |

—

Komisija ir konstatējusi, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, kas piešķirta CIN, pamatojoties uz jauno konvenciju, nav valsts atbalsts, jo tā atbilst visiem četriem Altmark kritērijiem. Komisijas veiktais novērtējums ir apliecinājis, ka katrs no maršrutiem, kurā CIN sniedza pakalpojumus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu, ir kvalificējams par patiesu VTNP (173) (sk. 348. apsvērumu) un ka CIN nav piešķirta pārmērīga kompensācija (sk. 366. apsvērumu),

CIN

Altmark

CIN

173

CIN

| — | Saskaņā ar jauno konvenciju CIN katru gadu ir jāiesniedz Satiksmes ministrijai pārskatīšanai savi vadības pārskati. Šie pārskati ir apakšiedalīti pa maršrutiem, tos ir apliecinājis neatkarīgs revidents, un tie nodrošina, ka sabiedrisko pakalpojumu izmaksas un ieņēmumi ir nošķirti no saimnieciskās darbības. Komisija ir saņēmusi minēto pārskatu kopiju, |
| --- | --- |

—

Saskaņā ar jauno konvenciju CIN katru gadu ir jāiesniedz Satiksmes ministrijai pārskatīšanai savi vadības pārskati. Šie pārskati ir apakšiedalīti pa maršrutiem, tos ir apliecinājis neatkarīgs revidents, un tie nodrošina, ka sabiedrisko pakalpojumu izmaksas un ieņēmumi ir nošķirti no saimnieciskās darbības. Komisija ir saņēmusi minēto pārskatu kopiju,

CIN

| — | uz kavēšanos samaksāt daļu no atliktās cenas par Tirrenia darbības filiāli attiecas valsts tiesvedība, kuru ierosināja Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, |
| --- | --- |

—

uz kavēšanos samaksāt daļu no atliktās cenas par Tirrenia darbības filiāli attiecas valsts tiesvedība, kuru ierosināja Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru,

Tirrenia

Tirrenia

| — | ierosinātā apvienošanās starp CIN un Moby nerada jautājumus par valsts atbalstu, jo rezultātā izveidotais apvienotais uzņēmums joprojām var uzturēt atsevišķus pārskatus par savām sabiedrisko pakalpojumu darbībām un saimnieciskajām darbībām, |
| --- | --- |

—

ierosinātā apvienošanās starp CIN un Moby nerada jautājumus par valsts atbalstu, jo rezultātā izveidotais apvienotais uzņēmums joprojām var uzturēt atsevišķus pārskatus par savām sabiedrisko pakalpojumu darbībām un saimnieciskajām darbībām,

CIN

Moby

| — | jaunā konvencija paredz sodus gadījumā, ja CIN nepilda savus pienākumus saskaņā ar minēto konvenciju, un tāpēc par turpmāko rīcību jebkuru iespējamo pārkāpumu (piemēram, cenu paaugstinājumu) gadījumos ir atbildīgas valsts iestādes. |
| --- | --- |

—

jaunā konvencija paredz sodus gadījumā, ja CIN nepilda savus pienākumus saskaņā ar minēto konvenciju, un tāpēc par turpmāko rīcību jebkuru iespējamo pārkāpumu (piemēram, cenu paaugstinājumu) gadījumos ir atbildīgas valsts iestādes.

CIN

8.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (511) | Komisija konstatē, ka Itālija ir nelikumīgi īstenojusi dažus no novērtētajiem atbalsta pasākumiem, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu. Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto novērtējumu, Komisija ir nolēmusi, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, kas piešķirta Tirrenia saskaņā ar sākotnējās konvencijas pagarinājumu, ir saderīga ar iekšējo tirgu atbilstoši LESD 106. pantam. Turklāt, tā kā pietauvošanās prioritāte ir cieši saistīta ar Tirrenia sniegtajiem VTNP, arī šis pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstoši LESD 106. pantam. Attiecībā uz deviņiem no attiecīgajiem 12 maršrutiem Itālija bija atbrīvota no iepriekšējas paziņošanas pienākuma, kas paredzēts LESD 108. panta 3. punktā, jo sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, kas piešķirta Tirrenia, un pietauvošanās prioritāte, kas piešķirta par pakalpojumu sniegšanu šajos deviņos maršrutos, bija atbilstošas 2005. gada VTNP lēmumam. |
| --- | --- |

(511)

Komisija konstatē, ka Itālija ir nelikumīgi īstenojusi dažus no novērtētajiem atbalsta pasākumiem, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu. Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto novērtējumu, Komisija ir nolēmusi, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, kas piešķirta Tirrenia saskaņā ar sākotnējās konvencijas pagarinājumu, ir saderīga ar iekšējo tirgu atbilstoši LESD 106. pantam. Turklāt, tā kā pietauvošanās prioritāte ir cieši saistīta ar Tirrenia sniegtajiem VTNP, arī šis pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstoši LESD 106. pantam. Attiecībā uz deviņiem no attiecīgajiem 12 maršrutiem Itālija bija atbrīvota no iepriekšējas paziņošanas pienākuma, kas paredzēts LESD 108. panta 3. punktā, jo sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, kas piešķirta Tirrenia, un pietauvošanās prioritāte, kas piešķirta par pakalpojumu sniegšanu šajos deviņos maršrutos, bija atbilstošas 2005. gada VTNP lēmumam.

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

| (512) | Tomēr glābšanas atbalsts Tirrenia, kas tika nelikumīgi pagarināts laikposmā no 2011. gada 11. jūlija līdz 2012. gada 18. septembrim, nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Turklāt kuģu modernizācijai paredzēto līdzekļu izmantošana likviditātes nolūkos ir darbības atbalsts Tirrenia, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Visbeidzot, arī atbrīvojums no netiešajiem nodokļiem par operācijām un darbībām, kas saistītas ar Caremar, Saremar, Toremar un Tirrenia darbības filiāles nodošanu attiecīgajiem iegādātājiem, un no uzņēmumu ienākuma nodokļa par ieņēmumiem no Tirrenia darbības filiāles pārdošanas CIN ir valsts atbalsts Tirrenia, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(512)

Tomēr glābšanas atbalsts Tirrenia, kas tika nelikumīgi pagarināts laikposmā no 2011. gada 11. jūlija līdz 2012. gada 18. septembrim, nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Turklāt kuģu modernizācijai paredzēto līdzekļu izmantošana likviditātes nolūkos ir darbības atbalsts Tirrenia, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Visbeidzot, arī atbrīvojums no netiešajiem nodokļiem par operācijām un darbībām, kas saistītas ar Caremar, Saremar, Toremar un Tirrenia darbības filiāles nodošanu attiecīgajiem iegādātājiem, un no uzņēmumu ienākuma nodokļa par ieņēmumiem no Tirrenia darbības filiāles pārdošanas CIN ir valsts atbalsts Tirrenia, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

Tirrenia

Tirrenia

Caremar

Saremar

Toremar

Tirrenia

Tirrenia

CIN

Tirrenia

| (513) | Šis lēmums neattiecas uz citiem jautājumiem vai neskar citus jautājumus, kuri ietverti 2011. un 2012. gada lēmumos (174) vai uz kuriem ieinteresētās personas vērsušas Komisijas uzmanību saskaņā ar šiem lēmumiem uzsāktās izmeklēšanas gaitā. |
| --- | --- |

(513)

Šis lēmums neattiecas uz citiem jautājumiem vai neskar citus jautājumus, kuri ietverti 2011. un 2012. gada lēmumos (174) vai uz kuriem ieinteresētās personas vērsušas Komisijas uzmanību saskaņā ar šiem lēmumiem uzsāktās izmeklēšanas gaitā.

174

9.   ATGŪŠANA

ATGŪŠANA

| (514) | Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas tiesu iedibināto judikatūru Komisija ir kompetenta nolemt, ka attiecīgajai dalībvalstij ir jāmaina vai jāatceļ atbalsts, par kuru Komisija ir konstatējusi, ka tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu (175). Arī Savienības tiesas ir pastāvīgi lēmušas, ka dalībvalsts pienākums atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir noteikts tādēļ, lai atjaunotu iepriekšējo stāvokli (176). |
| --- | --- |

(514)

Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas tiesu iedibināto judikatūru Komisija ir kompetenta nolemt, ka attiecīgajai dalībvalstij ir jāmaina vai jāatceļ atbalsts, par kuru Komisija ir konstatējusi, ka tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu (175). Arī Savienības tiesas ir pastāvīgi lēmušas, ka dalībvalsts pienākums atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir noteikts tādēļ, lai atjaunotu iepriekšējo stāvokli (176).

175

176

| (515) | Šajā saistībā Savienības tiesas ir lēmušas, ka šis mērķis ir sasniegts, tiklīdz atbalsta saņēmējs ir atmaksājis nelikumīgā atbalsta summas un tādējādi zaudējis priekšrocību, kas tam bijusi iekšējā tirgū attiecībā pret konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bijis pirms atbalsta piešķiršanas (177). |
| --- | --- |

(515)

Šajā saistībā Savienības tiesas ir lēmušas, ka šis mērķis ir sasniegts, tiklīdz atbalsta saņēmējs ir atmaksājis nelikumīgā atbalsta summas un tādējādi zaudējis priekšrocību, kas tam bijusi iekšējā tirgū attiecībā pret konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bijis pirms atbalsta piešķiršanas (177).

177

| (516) | Saskaņā ar judikatūru Regulas (ES) 2015/1589 16. panta 1. punktā ir noteikts, ka “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja.” |
| --- | --- |

(516)

Saskaņā ar judikatūru Regulas (ES) 2015/1589 16. panta 1. punktā ir noteikts, ka “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja.”

| (517) | Tādējādi, ņemot vērā, ka attiecīgie pasākumi tika īstenoti, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu un ir uzskatāmi par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, piešķirtais atbalsts ir jāatgūst, lai atjaunotu stāvokli, kāds pastāvēja iekšējā tirgū pirms tā piešķiršanas. Atgūšana attiecas uz laikposmu no dienas, kad atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz tā faktiskai atgūšanai. Atgūstamajai summai piemēro procentus līdz atbalsta faktiskās atgūšanas dienai. |
| --- | --- |

(517)

Tādējādi, ņemot vērā, ka attiecīgie pasākumi tika īstenoti, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu un ir uzskatāmi par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, piešķirtais atbalsts ir jāatgūst, lai atjaunotu stāvokli, kāds pastāvēja iekšējā tirgū pirms tā piešķiršanas. Atgūšana attiecas uz laikposmu no dienas, kad atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz tā faktiskai atgūšanai. Atgūstamajai summai piemēro procentus līdz atbalsta faktiskās atgūšanas dienai.

| (518) | Šajā gadījumā atbalsta saņēmējs – Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru – jau ir maksātnespējas procesā. Tāpēc faktisku atgūšanu var panākt, prasījumu par atgūstamo atbalstu reģistrējot saistību sarakstā (178). Šādā gadījumā pēc prasījuma reģistrācijas jānotiek ii) pilnas summas atgūšanai vai, ja to nevar panākt, ii) uzņēmuma likvidācijai un tā darbības galīgai izbeigšanai. |
| --- | --- |

(518)

Šajā gadījumā atbalsta saņēmējs – Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru – jau ir maksātnespējas procesā. Tāpēc faktisku atgūšanu var panākt, prasījumu par atgūstamo atbalstu reģistrējot saistību sarakstā (178). Šādā gadījumā pēc prasījuma reģistrācijas jānotiek ii) pilnas summas atgūšanai vai, ja to nevar panākt, ii) uzņēmuma likvidācijai un tā darbības galīgai izbeigšanai.

Tirrenia

178

| (519) | Nesaderīgais valsts atbalsts, kas minēts 508. apsvērumā un piešķirts Tirrenia, jāatmaksā Itālijai, ciktāl tas ir izmaksāts. Konkrētāk, atgūstamo atbalstu nosaka šādi:






  a) | glābšanas atbalsta pamatsumma, t. i., 25 203 063,89 EUR, kam pieskaitīti atgūšanas procenti, kuri uzkrāti no dienas, kad izmaksātas abas aizdevuma daļas, un no dienas, kad BIIS pieprasīja valsts garantiju (t. i., no 2011. gada 28. februāra pirmajai daļai 20 000 000 EUR apmērā, no 2011. gada 23. marta otrajai daļai 5 000 000 EUR apmērā un no 2011. gada 11. jūlija par summu 203 063,89 EUR), līdz pilnīgai atgūšanai. Komisija ņem vērā, ka saņēmējs jau ir atmaksājis atbalsta pamatsummu un daļu no atgūšanas procentiem; |
| --- | --- | --- |

(519)

Nesaderīgais valsts atbalsts, kas minēts 508. apsvērumā un piešķirts Tirrenia, jāatmaksā Itālijai, ciktāl tas ir izmaksāts. Konkrētāk, atgūstamo atbalstu nosaka šādi:

Tirrenia

a)

glābšanas atbalsta pamatsumma, t. i., 25 203 063,89 EUR, kam pieskaitīti atgūšanas procenti, kuri uzkrāti no dienas, kad izmaksātas abas aizdevuma daļas, un no dienas, kad BIIS pieprasīja valsts garantiju (t. i., no 2011. gada 28. februāra pirmajai daļai 20 000 000 EUR apmērā, no 2011. gada 23. marta otrajai daļai 5 000 000 EUR apmērā un no 2011. gada 11. jūlija par summu 203 063,89 EUR), līdz pilnīgai atgūšanai. Komisija ņem vērā, ka saņēmējs jau ir atmaksājis atbalsta pamatsummu un daļu no atgūšanas procentiem;

BIIS

| b) | kuģu modernizācijai paredzētie līdzekļi, kas izmantoti likviditātes nolūkos, t. i., 11 421 300 EUR, pieskaitot atgūšanas procentus, kas uzkrāti no 2010. gada likuma spēkā stāšanās dienas, t. i., 2010. gada 6. oktobra, līdz pilnīgai atgūšanai; |
| --- | --- |

b)

kuģu modernizācijai paredzētie līdzekļi, kas izmantoti likviditātes nolūkos, t. i., 11 421 300 EUR, pieskaitot atgūšanas procentus, kas uzkrāti no 2010. gada likuma spēkā stāšanās dienas, t. i., 2010. gada 6. oktobra, līdz pilnīgai atgūšanai;

| c) | ciktāl netiešie nodokļi par operācijām un darbībām, kas saistītas ar Caremar, Saremar un Toremar nodošanu attiecīgi Kampānijas, Sardīnijas un Toskānas reģioniem, un ar Tirrenia darbības filiāles nodošanu CIN, ir jāmaksā pārdevējam, atbalsta pamatsumma ir vienāda ar nodokļiem, kādi parasti ir jāmaksā par šādiem darījumu veidiem. Itālija iesniedz visu to dokumentu sarakstu, attiecībā uz kuriem tika faktiski piešķirts atbrīvojums no nodokļiem, un aprēķina nodokļus, kas parasti ir jāmaksā. Šīm summām pieskaita atgūšanas procentus, kas uzkrāti no to oficiālo dokumentu dienas, attiecībā uz kuriem piešķirts nodokļu atbrīvojums, līdz pilnīgai atgūšanai. |
| --- | --- |

c)

ciktāl netiešie nodokļi par operācijām un darbībām, kas saistītas ar Caremar, Saremar un Toremar nodošanu attiecīgi Kampānijas, Sardīnijas un Toskānas reģioniem, un ar Tirrenia darbības filiāles nodošanu CIN, ir jāmaksā pārdevējam, atbalsta pamatsumma ir vienāda ar nodokļiem, kādi parasti ir jāmaksā par šādiem darījumu veidiem. Itālija iesniedz visu to dokumentu sarakstu, attiecībā uz kuriem tika faktiski piešķirts atbrīvojums no nodokļiem, un aprēķina nodokļus, kas parasti ir jāmaksā. Šīm summām pieskaita atgūšanas procentus, kas uzkrāti no to oficiālo dokumentu dienas, attiecībā uz kuriem piešķirts nodokļu atbrīvojums, līdz pilnīgai atgūšanai.

Caremar

Saremar

Toremar

Tirrenia

CIN

| (520) | Turklāt Itālija neatbrīvo ieņēmumus no Tirrenia darbības filiāles pārdošanas CIN no uzņēmumu ienākuma nodokļa, kurš jāmaksā Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru. |
| --- | --- |

(520)

Turklāt Itālija neatbrīvo ieņēmumus no Tirrenia darbības filiāles pārdošanas CIN no uzņēmumu ienākuma nodokļa, kurš jāmaksā Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru.

Tirrenia

CIN

Tirrenia

10.   SAIMNIECISKĀ PĒCTECĪBA

SAIMNIECISKĀ PĒCTECĪBA

| (521) | Ja nelikumīga un nesaderīga valsts atbalsta saņēmējs ir pārdots vai nodots, pienākumu atmaksāt var attiecināt arī uz citiem uzņēmumiem, kuriem nodotas saņēmēja kapitāldaļas vai darījumdarbība (179). Kapitāldaļu pārdošanas darījuma gadījumā, ja saņēmējs joprojām pastāv un aktīvi darbojas tirgū un ir mainījušies tikai tā īpašnieki, pienākums atmaksāt joprojām ir saņēmējam. Aktīvu pārdošanas darījuma gadījumā, ja cits uzņēmums turpina darījumdarbību ar dažiem vai visiem sākotnējā saņēmēja aktīviem, šo citu uzņēmumu uzskata par valsts atbalsta saņēmēju, ar nosacījumu, ka nodošana vai pārdošana liek secināt, ka starp abiem uzņēmumiem pastāv saimnieciskā pēctecība. |
| --- | --- |

(521)

Ja nelikumīga un nesaderīga valsts atbalsta saņēmējs ir pārdots vai nodots, pienākumu atmaksāt var attiecināt arī uz citiem uzņēmumiem, kuriem nodotas saņēmēja kapitāldaļas vai darījumdarbība (179). Kapitāldaļu pārdošanas darījuma gadījumā, ja saņēmējs joprojām pastāv un aktīvi darbojas tirgū un ir mainījušies tikai tā īpašnieki, pienākums atmaksāt joprojām ir saņēmējam. Aktīvu pārdošanas darījuma gadījumā, ja cits uzņēmums turpina darījumdarbību ar dažiem vai visiem sākotnējā saņēmēja aktīviem, šo citu uzņēmumu uzskata par valsts atbalsta saņēmēju, ar nosacījumu, ka nodošana vai pārdošana liek secināt, ka starp abiem uzņēmumiem pastāv saimnieciskā pēctecība.

179

| (522) | Turpretī, ja var pierādīt, ka neatkarīgi no dažu vai visu aktīvu nodošanas labuma guvējs no nelikumīgā atbalsta joprojām ir sākotnējais saņēmējs un uzņēmums, kas veicis iegādi, būtībā veic atšķirīgu darbību, atmaksas pienākums joprojām ir sākotnējam atbalsta saņēmējam. Saskaņā ar judikatūru, lai novērtētu, vai pastāv saimnieciskā pēctecība, var ņemt vērā šādus faktorus: nodošanas tvērums (aktīvi un saistības, darbaspēka pēctecība, grupētie aktīvi), nodošanas cena, uzņēmuma, kas pārņem īpašumtiesības, un sākotnējā uzņēmuma īpašnieku identitāte, brīdis, kad notiek īpašuma tiesību nodošana (pēc izmeklēšanas uzsākšanas, procedūras uzsākšanas vai pēc galīgā lēmuma) un darījuma ekonomiskais pamatojums (180). |
| --- | --- |

(522)

Turpretī, ja var pierādīt, ka neatkarīgi no dažu vai visu aktīvu nodošanas labuma guvējs no nelikumīgā atbalsta joprojām ir sākotnējais saņēmējs un uzņēmums, kas veicis iegādi, būtībā veic atšķirīgu darbību, atmaksas pienākums joprojām ir sākotnējam atbalsta saņēmējam. Saskaņā ar judikatūru, lai novērtētu, vai pastāv saimnieciskā pēctecība, var ņemt vērā šādus faktorus: nodošanas tvērums (aktīvi un saistības, darbaspēka pēctecība, grupētie aktīvi), nodošanas cena, uzņēmuma, kas pārņem īpašumtiesības, un sākotnējā uzņēmuma īpašnieku identitāte, brīdis, kad notiek īpašuma tiesību nodošana (pēc izmeklēšanas uzsākšanas, procedūras uzsākšanas vai pēc galīgā lēmuma) un darījuma ekonomiskais pamatojums (180).

180

| (523) | Saskaņā ar to pašu judikatūru iepriekš minētos faktorus dažādā apmērā var ņemt vērā atbilstoši konkrētā gadījuma specifiskajām iezīmēm. No tā izriet, ka Komisijai nav jāņem vērā visi minētie faktori, kā to apliecina frāzes “var ņemt vērā” (181) lietojums un fakts, ka starp šiem faktoriem nav hierarhijas. Konkrētāk, šajā gadījumā Komisija uzskata, ka saimnieciskās pēctecības novērtējumā būtu jāņem vērā starp Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, un CIN noslēgtā darījuma īpašais raksturs, proti, publiska uzņēmuma daļas privatizācija, rīkojot konkursa procedūru par sabiedrisko pakalpojumu līguma noslēgšanu uz astoņiem gadiem apvienojumā ar aktīviem, kas nepieciešami minētajā līgumā noteikto vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanai. |
| --- | --- |

(523)

Saskaņā ar to pašu judikatūru iepriekš minētos faktorus dažādā apmērā var ņemt vērā atbilstoši konkrētā gadījuma specifiskajām iezīmēm. No tā izriet, ka Komisijai nav jāņem vērā visi minētie faktori, kā to apliecina frāzes “var ņemt vērā” (181) lietojums un fakts, ka starp šiem faktoriem nav hierarhijas. Konkrētāk, šajā gadījumā Komisija uzskata, ka saimnieciskās pēctecības novērtējumā būtu jāņem vērā starp Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, un CIN noslēgtā darījuma īpašais raksturs, proti, publiska uzņēmuma daļas privatizācija, rīkojot konkursa procedūru par sabiedrisko pakalpojumu līguma noslēgšanu uz astoņiem gadiem apvienojumā ar aktīviem, kas nepieciešami minētajā līgumā noteikto vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanai.

var ņemt vērā

181

Tirrenia

CIN

| (524) | Lai nolemtu, vai pastāv saimnieciskā pēctecība starp Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, un CIN, un attiecīgi noteiktu, vai CIN būtu jāuzliek atbildība par nesaderīgā atbalsta, kas piešķirts Tirrenia, atmaksu, Komisija piemēroja iepriekš minētos rādītājus šā gadījuma konkrētajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

(524)

Lai nolemtu, vai pastāv saimnieciskā pēctecība starp Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, un CIN, un attiecīgi noteiktu, vai CIN būtu jāuzliek atbildība par nesaderīgā atbalsta, kas piešķirts Tirrenia, atmaksu, Komisija piemēroja iepriekš minētos rādītājus šā gadījuma konkrētajiem apstākļiem.

Tirrenia

CIN

CIN

Tirrenia

10.1.   Nodošanas tvērums

Nodošanas tvērums

| (525) | Šis rādītājs attiecas uz esošo aktīvu un saistību, tostarp līgumattiecību ar darbiniekiem un piegādātājiem, nodošanas no Tirrenia di Navigazione (kam vēlāk piemēroja ārkārtas administratīvo procedūru) CIN apjomu. No vienas puses, būtu jānorāda, ka esošās saistības netika nodotas – tās pilnībā palika Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, rīcībā un joprojām ir tā rīcībā šā lēmuma pieņemšanas brīdī. Patiesi, nodošanā tika pilnībā norakstīti jebkādi prasījumi saistībā ar nododamajiem aktīviem, piemēram, hipotēkas, atsavinājumi un prioritātes prasījumi. |
| --- | --- |

(525)

Šis rādītājs attiecas uz esošo aktīvu un saistību, tostarp līgumattiecību ar darbiniekiem un piegādātājiem, nodošanas no Tirrenia di Navigazione (kam vēlāk piemēroja ārkārtas administratīvo procedūru) CIN apjomu. No vienas puses, būtu jānorāda, ka esošās saistības netika nodotas – tās pilnībā palika Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, rīcībā un joprojām ir tā rīcībā šā lēmuma pieņemšanas brīdī. Patiesi, nodošanā tika pilnībā norakstīti jebkādi prasījumi saistībā ar nododamajiem aktīviem, piemēram, hipotēkas, atsavinājumi un prioritātes prasījumi.

Tirrenia di Navigazione

CIN

Tirrenia

| (526) | Turklāt attiecībā uz aktīviem Komisija vispirms atzīmē, ka pirms Tirrenia darbības filiāles pārdošanas procedūras notika neveiksmīgs visa Tirrenia di Navigazione privatizācijas mēģinājums, ieskaitot visus tā aktīvus un saistības, tostarp tā meitasuzņēmumu Siremar. Otrajā privatizācijas mēģinājumā, kas bija veiksmīgs, bija iesaistīti tikai tie aktīvi, ko uzskatīja par nepieciešamiem sabiedrisko pakalpojumu saistību un saistīto līgumattiecību ar piegādātājiem izpildei, ar atšķirīgu un šaurāku (par 45 % no kuģu skaita viedokļa) tvērumu nekā pirmais mēģinājums. Aktīvus, kas netika uzskatīti par nepieciešamiem sabiedrisko pakalpojumu saistību nodrošināšanai, pārdeva atsevišķi citās, nesaistītās konkursa procedūrās, un starp tiem bija seši kuģi, nekustamie īpašumi Itālijā un ārvalstīs un mākslas darbu kolekcija. Arī Tirrenia meitasuzņēmums Siremar tika pārdots atsevišķā konkursa procedūrā. Tā kā Siremar sniedza pakalpojumus vairākos maršrutos, kas savieno Sicīliju ar citām mazākām salām, izmantojot lielu darbinieku skaitu un vairākus kuģus, šis nošķīrums vēl vairāk samazina Tirrenia darbības filiāles darbību tvērumu salīdzinājumā ar sākotnējo uzņēmumu Tirrenia di Navigazione. |
| --- | --- |

(526)

Turklāt attiecībā uz aktīviem Komisija vispirms atzīmē, ka pirms Tirrenia darbības filiāles pārdošanas procedūras notika neveiksmīgs visa Tirrenia di Navigazione privatizācijas mēģinājums, ieskaitot visus tā aktīvus un saistības, tostarp tā meitasuzņēmumu Siremar. Otrajā privatizācijas mēģinājumā, kas bija veiksmīgs, bija iesaistīti tikai tie aktīvi, ko uzskatīja par nepieciešamiem sabiedrisko pakalpojumu saistību un saistīto līgumattiecību ar piegādātājiem izpildei, ar atšķirīgu un šaurāku (par 45 % no kuģu skaita viedokļa) tvērumu nekā pirmais mēģinājums. Aktīvus, kas netika uzskatīti par nepieciešamiem sabiedrisko pakalpojumu saistību nodrošināšanai, pārdeva atsevišķi citās, nesaistītās konkursa procedūrās, un starp tiem bija seši kuģi, nekustamie īpašumi Itālijā un ārvalstīs un mākslas darbu kolekcija. Arī Tirrenia meitasuzņēmums Siremar tika pārdots atsevišķā konkursa procedūrā. Tā kā Siremar sniedza pakalpojumus vairākos maršrutos, kas savieno Sicīliju ar citām mazākām salām, izmantojot lielu darbinieku skaitu un vairākus kuģus, šis nošķīrums vēl vairāk samazina Tirrenia darbības filiāles darbību tvērumu salīdzinājumā ar sākotnējo uzņēmumu Tirrenia di Navigazione.

Tirrenia

Tirrenia di Navigazione

Siremar

Tirrenia

Siremar

Siremar

Tirrenia

Tirrenia di Navigazione

| (527) | No otras puses, Komisija atzīmē, ka Tirrenia darbības filiāle bija iekļauta nodošanas tvērumā un tās vērtība bija iekļauta tirgus cenā, ko samaksāja CIN. |
| --- | --- |

(527)

No otras puses, Komisija atzīmē, ka Tirrenia darbības filiāle bija iekļauta nodošanas tvērumā un tās vērtība bija iekļauta tirgus cenā, ko samaksāja CIN.

Tirrenia

CIN

| (528) | Visbeidzot, Komisija arī atzīmē, ka attiecībā uz darbaspēku nenotika darba līgumu nodošana no Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, CIN. Saskaņā ar Itālijas Civilkodeksa 2112. pantu spēkā esošie darba līgumi tiek turpināti ar pircēju, un katrs darbinieks saglabā visas izrietošās tiesības. Tomēr saskaņā ar Dekrētlikumu 270/1999 šis parastais režīms nav piemērojams attiecībā uz tāda uzņēmuma filiāles nodošanu, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru un kas sniedz būtiskus sabiedriskus pakalpojumus. Tieši pretēji – jaunajam īpašniekam ir pienākums pārņemt personālu, kas nepieciešams pakalpojumu sniegšanai, un atturēties no kolektīvas atlaišanas divus gadus (sk. 160. apsvērumu). Komisija atzīmē, ka, lai gan vispārējais noteikums būtu paredzējis nepārprotamu darbaspēka pēctecību starp Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, un CIN, šis izņēmums būtībā ļāva Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, izbeigt visus līgumus ar tā darbiniekiem. Tad CIN veica sarunas ar arodbiedrībām par jauniem nosacījumiem un piedāvāja jaunus līgumus, bet tikai tiem darbiniekiem, kuri faktiski bija iesaistīti sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildē, pilnībā ievērojot piemērojamās darba tiesības. |
| --- | --- |

(528)

Visbeidzot, Komisija arī atzīmē, ka attiecībā uz darbaspēku nenotika darba līgumu nodošana no Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, CIN. Saskaņā ar Itālijas Civilkodeksa 2112. pantu spēkā esošie darba līgumi tiek turpināti ar pircēju, un katrs darbinieks saglabā visas izrietošās tiesības. Tomēr saskaņā ar Dekrētlikumu 270/1999 šis parastais režīms nav piemērojams attiecībā uz tāda uzņēmuma filiāles nodošanu, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru un kas sniedz būtiskus sabiedriskus pakalpojumus. Tieši pretēji – jaunajam īpašniekam ir pienākums pārņemt personālu, kas nepieciešams pakalpojumu sniegšanai, un atturēties no kolektīvas atlaišanas divus gadus (sk. 160. apsvērumu). Komisija atzīmē, ka, lai gan vispārējais noteikums būtu paredzējis nepārprotamu darbaspēka pēctecību starp Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, un CIN, šis izņēmums būtībā ļāva Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, izbeigt visus līgumus ar tā darbiniekiem. Tad CIN veica sarunas ar arodbiedrībām par jauniem nosacījumiem un piedāvāja jaunus līgumus, bet tikai tiem darbiniekiem, kuri faktiski bija iesaistīti sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildē, pilnībā ievērojot piemērojamās darba tiesības.

Tirrenia

CIN

Tirrenia

CIN

Tirrenia

CIN

| (529) | Patiesi, pienākums saglabāt darbinieku skaitu bija noteikts ar vispārēju likumu (sk. 528. apsvērumu), un tāpēc Itālijas iestādēm tas bija jāievēro pārdošanas procedūras izstrādē. Tomēr Komisija atzīmē, ka pat tad, ja šā juridiskā pienākuma nebūtu, kuģniecībā ir vajadzīgs obligāts minimālais darbinieku skaits kuģu ekspluatācijai ar ļoti specifiskām prasmēm, kā noteikts apkalpes komplektēšanas tabulās (sk. 175. apsvērumu). Šajā gadījumā pēc jaunās konvencijas slēgšanas tiesību saņemšanas CIN īsā laikā būtu bijis jāpieņem darbā vairāk nekā 1 200 darbinieku, lai tas varētu izpildīt savas saistības. Tāpēc ir ļoti iespējams, ka laika taupības un darbā pieņemšanas izmaksu samazināšanas nolūkos CIN būtu pieņēmis darbā lielāko daļu Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, darbinieku, pat ja tam nebūtu bijis pienākuma piedāvāt darba līgumus. |
| --- | --- |

(529)

Patiesi, pienākums saglabāt darbinieku skaitu bija noteikts ar vispārēju likumu (sk. 528. apsvērumu), un tāpēc Itālijas iestādēm tas bija jāievēro pārdošanas procedūras izstrādē. Tomēr Komisija atzīmē, ka pat tad, ja šā juridiskā pienākuma nebūtu, kuģniecībā ir vajadzīgs obligāts minimālais darbinieku skaits kuģu ekspluatācijai ar ļoti specifiskām prasmēm, kā noteikts apkalpes komplektēšanas tabulās (sk. 175. apsvērumu). Šajā gadījumā pēc jaunās konvencijas slēgšanas tiesību saņemšanas CIN īsā laikā būtu bijis jāpieņem darbā vairāk nekā 1 200 darbinieku, lai tas varētu izpildīt savas saistības. Tāpēc ir ļoti iespējams, ka laika taupības un darbā pieņemšanas izmaksu samazināšanas nolūkos CIN būtu pieņēmis darbā lielāko daļu Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, darbinieku, pat ja tam nebūtu bijis pienākuma piedāvāt darba līgumus.

CIN

CIN

Tirrenia

| (530) | Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija secina, ka, lai gan pastāvēja de facto darbaspēka pēctecība, tā tika nodrošināta lietas faktisko apstākļu (t. i., nodošanas apjoms) un piemērojamo darba tiesību rezultātā. No otras puses, CIN tika nodota tikai daļa no Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, aktīviem un netika nodotas tā saistības. |
| --- | --- |

(530)

Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija secina, ka, lai gan pastāvēja de facto darbaspēka pēctecība, tā tika nodrošināta lietas faktisko apstākļu (t. i., nodošanas apjoms) un piemērojamo darba tiesību rezultātā. No otras puses, CIN tika nodota tikai daļa no Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, aktīviem un netika nodotas tā saistības.

de facto

CIN

Tirrenia

10.2.   Nodošanas cena

Nodošanas cena

| (531) | Saskaņā ar iedibināto judikatūru arī aktīvu nodošana par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu, būtu rādītājs, kas pierāda saimniecisko pēctecību starp likvidēto uzņēmumu, kam jāatmaksā atbalsts valstij, un jaunizveidoto uzņēmumu. Šajā gadījumā Komisija atzīmē, ka aktīvi tika nodoti, rīkojot konkursa procedūru, kas bija pietiekami atklāta, pārredzama un nediskriminējoša, lai iegūtu tirgus cenu, kā aprakstīts 7.1.3.4. iedaļā iepriekš. Nav pierādījumu, ka kopīgai aktīvu un sabiedrisko pakalpojumu līguma izsolīšanai bija negatīva ietekme uz konkursa rezultātu. Gluži pretēji – Itālija ir pierādījusi, ka gadījumā, ja būtu organizētas atsevišķas konkursa procedūras par dažiem no Tirrenia un Siremar pārējiem kuģiem, tos varētu pārdot tikai par lūžņu vērtību. Patiesi, kā bija noteikts Ecorys ziņojumā, pārdošanai noteiktie nosacījumi, piemēram, prasība saglabāt darbinieku skaitu divus gadus, nesamazināja cenu (182). Turklāt, pat ja galu galā samaksātā cena bija zemāka nekā tā, kas noteikta Banca Profilo neatkarīgo ekspertu novērtējumā, jo daļa maksājuma tika atlikta, šāda atlikšana bija daļa no konkursa procedūras dinamikas, kuras kontekstā visiem pārējiem pretendentiem bija iespēja pielāgoties CIN piedāvājumam ar līdzīgiem samaksas nosacījumiem (183). Patiesi, saskaņā ar iedibināto judikatūru atklāta un pārredzama konkursa rezultāts ir pat vēl precīzāks nekā jebkurš ekspertu novērtējums (184). |
| --- | --- |

(531)

Saskaņā ar iedibināto judikatūru arī aktīvu nodošana par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu, būtu rādītājs, kas pierāda saimniecisko pēctecību starp likvidēto uzņēmumu, kam jāatmaksā atbalsts valstij, un jaunizveidoto uzņēmumu. Šajā gadījumā Komisija atzīmē, ka aktīvi tika nodoti, rīkojot konkursa procedūru, kas bija pietiekami atklāta, pārredzama un nediskriminējoša, lai iegūtu tirgus cenu, kā aprakstīts 7.1.3.4. iedaļā iepriekš. Nav pierādījumu, ka kopīgai aktīvu un sabiedrisko pakalpojumu līguma izsolīšanai bija negatīva ietekme uz konkursa rezultātu. Gluži pretēji – Itālija ir pierādījusi, ka gadījumā, ja būtu organizētas atsevišķas konkursa procedūras par dažiem no Tirrenia un Siremar pārējiem kuģiem, tos varētu pārdot tikai par lūžņu vērtību. Patiesi, kā bija noteikts Ecorys ziņojumā, pārdošanai noteiktie nosacījumi, piemēram, prasība saglabāt darbinieku skaitu divus gadus, nesamazināja cenu (182). Turklāt, pat ja galu galā samaksātā cena bija zemāka nekā tā, kas noteikta Banca Profilo neatkarīgo ekspertu novērtējumā, jo daļa maksājuma tika atlikta, šāda atlikšana bija daļa no konkursa procedūras dinamikas, kuras kontekstā visiem pārējiem pretendentiem bija iespēja pielāgoties CIN piedāvājumam ar līdzīgiem samaksas nosacījumiem (183). Patiesi, saskaņā ar iedibināto judikatūru atklāta un pārredzama konkursa rezultāts ir pat vēl precīzāks nekā jebkurš ekspertu novērtējums (184).

Tirrenia

Siremar

Ecorys

182

Banca Profilo

CIN

183

184

| (532) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka nodošanas apstākļi izslēdz jebkādas ekonomiskas priekšrocības, kuru saņēma Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, nodošanu CIN. |
| --- | --- |

(532)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka nodošanas apstākļi izslēdz jebkādas ekonomiskas priekšrocības, kuru saņēma Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, nodošanu CIN.

Tirrenia

CIN

10.3.   Īpašnieku identitāte

Īpašnieku identitāte

| (533) | Ja aktīvu nodošana notiek starp divām saistītām vienībām, tā ir stabila pazīme, ka nodošanas nolūks var būt arī apiet pienākumu atmaksāt atbalstu, kas ar Komisijas lēmumu atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu. Komisija atzīmē, ka šajā gadījumā starp Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, un CIN nebija un nav nekāda veida saistības. Pirmais minētais bija publisks uzņēmums, kas galu galā pilnībā piederēja Finanšu un ekonomikas ministrijai (185). Otrs minētais sākotnēji bija privātā sektora konsorcijs, kas ietvēra gan esošu prāmju operatoru (Moby), gan trīs fondus. Visām šā konsorcija pusēm bija privāti īpašnieki (186). Tāpēc Komisija atzīmē, ka Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, nevarēja īstenot kontroli pār CIN vai otrādi. |
| --- | --- |

(533)

Ja aktīvu nodošana notiek starp divām saistītām vienībām, tā ir stabila pazīme, ka nodošanas nolūks var būt arī apiet pienākumu atmaksāt atbalstu, kas ar Komisijas lēmumu atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu. Komisija atzīmē, ka šajā gadījumā starp Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, un CIN nebija un nav nekāda veida saistības. Pirmais minētais bija publisks uzņēmums, kas galu galā pilnībā piederēja Finanšu un ekonomikas ministrijai (185). Otrs minētais sākotnēji bija privātā sektora konsorcijs, kas ietvēra gan esošu prāmju operatoru (Moby), gan trīs fondus. Visām šā konsorcija pusēm bija privāti īpašnieki (186). Tāpēc Komisija atzīmē, ka Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, nevarēja īstenot kontroli pār CIN vai otrādi.

Tirrenia

CIN

185

Moby

186

Tirrenia

CIN

10.4.   Nodošanas laiks

Nodošanas laiks

| (534) | Ja aktīvu nodošana notiek pēc tam, kad ir pieņemts Komisijas lēmums, kurā paustas šaubas par jau piešķirta atbalsta saderību, tā ir vēl viena liecība, ka šāda nodošana var būt veikta, lai apietu atgūšanas rīkojumu. Šajā gadījumā Komisija atzīmē, ka uzaicinājums izteikt ieinteresētību tika publicēts 2010. gada 15. septembrī, savukārt pārdošanas līgums ar CIN tika parakstīts 2011. gada 25. jūlijā. Komisijas lēmums sākt oficiālu izmeklēšanu turpretī tika pieņemts 2011. gada 5. oktobrī. Minētais lēmums attiecās inter alia uz Tirrenia filiāles privatizāciju. Turklāt Komisija paplašināja oficiālo izmeklēšanu, to attiecinot inter alia uz jauno konvenciju, ko CIN parakstīja 2012. gada 7. novembrī (187). Pat ja nodošana tika pabeigta tikai 2012. gada 19. jūlijā, tas notika tādēļ, ka bija jāiegūst Komisijas apstiprinājums par apvienošanos. Tomēr Komisija atzīmē, ka 2011. gada 25. jūlijā pārdošanas līgums jau bija spēkā un bija saistošs, pat ja vienas puses identitāte vēlāk tika daļēji mainīta, lai likvidētu bažas par konkurenci, kas tika paustas apvienošanās procedūras gaitā. Nevar apšaubīt, ka tad, kad puses parakstīja līgumu, tās nezināja, ka Komisija pēc dažiem mēnešiem sāks oficiālu izmeklēšanu, nemaz nerunājot par to, ka tās nevarēja zināt līguma saturu, apzināties risku, ko tas ietver katrai no pusēm, un nolemt nodot aktīvus, lai šādai izmeklēšanai nebūtu jēgas. Tas attiecas uz pasākumiem, kas aprakstīti 2011. gada lēmumā, un vēl jo vairāk uz pasākumiem, kas aprakstīti 2012. gada lēmumā, kurš tika pieņemts pēc pārdošanas līguma noslēgšanas un jaunās konvencijas uzticēšanas CIN. |
| --- | --- |

(534)

Ja aktīvu nodošana notiek pēc tam, kad ir pieņemts Komisijas lēmums, kurā paustas šaubas par jau piešķirta atbalsta saderību, tā ir vēl viena liecība, ka šāda nodošana var būt veikta, lai apietu atgūšanas rīkojumu. Šajā gadījumā Komisija atzīmē, ka uzaicinājums izteikt ieinteresētību tika publicēts 2010. gada 15. septembrī, savukārt pārdošanas līgums ar CIN tika parakstīts 2011. gada 25. jūlijā. Komisijas lēmums sākt oficiālu izmeklēšanu turpretī tika pieņemts 2011. gada 5. oktobrī. Minētais lēmums attiecās inter alia uz Tirrenia filiāles privatizāciju. Turklāt Komisija paplašināja oficiālo izmeklēšanu, to attiecinot inter alia uz jauno konvenciju, ko CIN parakstīja 2012. gada 7. novembrī (187). Pat ja nodošana tika pabeigta tikai 2012. gada 19. jūlijā, tas notika tādēļ, ka bija jāiegūst Komisijas apstiprinājums par apvienošanos. Tomēr Komisija atzīmē, ka 2011. gada 25. jūlijā pārdošanas līgums jau bija spēkā un bija saistošs, pat ja vienas puses identitāte vēlāk tika daļēji mainīta, lai likvidētu bažas par konkurenci, kas tika paustas apvienošanās procedūras gaitā. Nevar apšaubīt, ka tad, kad puses parakstīja līgumu, tās nezināja, ka Komisija pēc dažiem mēnešiem sāks oficiālu izmeklēšanu, nemaz nerunājot par to, ka tās nevarēja zināt līguma saturu, apzināties risku, ko tas ietver katrai no pusēm, un nolemt nodot aktīvus, lai šādai izmeklēšanai nebūtu jēgas. Tas attiecas uz pasākumiem, kas aprakstīti 2011. gada lēmumā, un vēl jo vairāk uz pasākumiem, kas aprakstīti 2012. gada lēmumā, kurš tika pieņemts pēc pārdošanas līguma noslēgšanas un jaunās konvencijas uzticēšanas CIN.

CIN

inter alia

Tirrenia

inter alia

CIN

187

CIN

| (535) | Turklāt Komisija atzīmē, ka Itālija bija informējusi Komisiju par nolūku pārdot Tirrenia darbības filiāli apvienojumā ar jauno konvenciju jau pietiekamu laiku iepriekš, saistībā ar apspriedēm, kas notika ar Komisiju par Jūras kabotāžas regulas īstenošanu (sk. arī 2.4. iedaļu). Turklāt Itālija juridiskās noteiktības apsvērumu dēļ arī paziņoja jaunās konvencijas projektu (188). Tā ir vēl viena pārliecinoša norāde, ka Itālija nebija iecerējusi apiet jebkādu turpmāku atgūšanas rīkojumu, organizējot darbības filiāles nodošanu un uzticot jauno konvenciju tādā veidā, kā aprakstīts un novērtēts 7.1.3. iedaļā. |
| --- | --- |

(535)

Turklāt Komisija atzīmē, ka Itālija bija informējusi Komisiju par nolūku pārdot Tirrenia darbības filiāli apvienojumā ar jauno konvenciju jau pietiekamu laiku iepriekš, saistībā ar apspriedēm, kas notika ar Komisiju par Jūras kabotāžas regulas īstenošanu (sk. arī 2.4. iedaļu). Turklāt Itālija juridiskās noteiktības apsvērumu dēļ arī paziņoja jaunās konvencijas projektu (188). Tā ir vēl viena pārliecinoša norāde, ka Itālija nebija iecerējusi apiet jebkādu turpmāku atgūšanas rīkojumu, organizējot darbības filiāles nodošanu un uzticot jauno konvenciju tādā veidā, kā aprakstīts un novērtēts 7.1.3. iedaļā.

Tirrenia

188

10.5.   Nodošanas ekonomiskais pamatojums

Nodošanas ekonomiskais pamatojums

| (536) | Šis rādītājs attiecas gan uz pušu nodomu veikt aktīvu nodošanu, gan uz nodošanas ekonomisko pamatojumu, ņemot vērā uzņēmuma, kas darbosies ar minētajiem aktīviem, turpmāko darījumdarbību. Šajā saistībā Komisija vispirms atzīmē, ka, no vienas puses, Itālijas iestāžu nolūks bija izpildīt pienākumu liberalizēt jūras transporta nozari, kā noteikts Jūras kabotāžas regulā, privatizējot galveno publisko operatoru, proti, Tirrenia grupu, kuras sastāvā bija Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, un uzticot sabiedrisko pakalpojumu saistības uzņēmumam, kas pārņēma īpašumtiesības. Lai gan minētajā regulā tas nebija prasīts, šī gan aktīvu, gan sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas nodošana bija viena no Itālijai pieejamajām iespējām (sk. arī 114. apsvērumu), lai īstenotu minēto liberalizāciju, un šajos apstākļos tā bija arī optimāla iespēja no aktīvu pārdošanas cenas viedokļa salīdzinājumā ar divu atsevišķu procedūru izmantošanu (189). No otras puses, CIN nolūks bija maršrutos, uz kuriem attiecas sabiedrisko pakalpojumus saistības, darboties efektīvāk, nekā to darīja iepriekšējais uzņēmums Tirrenia di Navigazione (kam vēlāk piemēroja ārkārtas administratīvo procedūru), un tādējādi gūt peļņu (ņemot vērā arī maršrutus un periodus, kuros tas darbojās brīvajā tirgū). |
| --- | --- |

(536)

Šis rādītājs attiecas gan uz pušu nodomu veikt aktīvu nodošanu, gan uz nodošanas ekonomisko pamatojumu, ņemot vērā uzņēmuma, kas darbosies ar minētajiem aktīviem, turpmāko darījumdarbību. Šajā saistībā Komisija vispirms atzīmē, ka, no vienas puses, Itālijas iestāžu nolūks bija izpildīt pienākumu liberalizēt jūras transporta nozari, kā noteikts Jūras kabotāžas regulā, privatizējot galveno publisko operatoru, proti, Tirrenia grupu, kuras sastāvā bija Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, un uzticot sabiedrisko pakalpojumu saistības uzņēmumam, kas pārņēma īpašumtiesības. Lai gan minētajā regulā tas nebija prasīts, šī gan aktīvu, gan sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas nodošana bija viena no Itālijai pieejamajām iespējām (sk. arī 114. apsvērumu), lai īstenotu minēto liberalizāciju, un šajos apstākļos tā bija arī optimāla iespēja no aktīvu pārdošanas cenas viedokļa salīdzinājumā ar divu atsevišķu procedūru izmantošanu (189). No otras puses, CIN nolūks bija maršrutos, uz kuriem attiecas sabiedrisko pakalpojumus saistības, darboties efektīvāk, nekā to darīja iepriekšējais uzņēmums Tirrenia di Navigazione (kam vēlāk piemēroja ārkārtas administratīvo procedūru), un tādējādi gūt peļņu (ņemot vērā arī maršrutus un periodus, kuros tas darbojās brīvajā tirgū).

Tirrenia

Tirrenia

189

CIN

Tirrenia di Navigazione

| (537) | Attiecībā uz uzņēmuma turpmāko darījumdarbību Komisija atzīmē, ka, lai gan ir tiesa, ka CIN piedāvā tādus pašus vai ļoti līdzīgus maršrutus un biežumus kā Tirrenia, tās ir tikai loģiskas sekas, kas izriet no pastāvīgās vajadzības nodrošināt patiesus vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus, kā noteikts jaunajā konvencijā. Citiem vārdiem sakot, sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktība nebūtu jāsajauc un jāapvieno ar saimniecisko pēctecību atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem. Patiešām, Komisija uzskata, ka, lai sasniegtu jaunās konvencijas mērķi, t. i., i) nodrošinātu teritoriālo nepārtrauktību starp kontinentālo daļu un salām un ii) sniegtu ieguldījumu attiecīgo salu ekonomiskajā attīstībā, Itālijai bija pienākums strukturēt jaunās konvencijas ģeogrāfisko darbības jomu līdzīgi sākotnējās konvencijas ģeogrāfiskās darbības jomai. |
| --- | --- |

(537)

Attiecībā uz uzņēmuma turpmāko darījumdarbību Komisija atzīmē, ka, lai gan ir tiesa, ka CIN piedāvā tādus pašus vai ļoti līdzīgus maršrutus un biežumus kā Tirrenia, tās ir tikai loģiskas sekas, kas izriet no pastāvīgās vajadzības nodrošināt patiesus vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus, kā noteikts jaunajā konvencijā. Citiem vārdiem sakot, sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktība nebūtu jāsajauc un jāapvieno ar saimniecisko pēctecību atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem. Patiešām, Komisija uzskata, ka, lai sasniegtu jaunās konvencijas mērķi, t. i., i) nodrošinātu teritoriālo nepārtrauktību starp kontinentālo daļu un salām un ii) sniegtu ieguldījumu attiecīgo salu ekonomiskajā attīstībā, Itālijai bija pienākums strukturēt jaunās konvencijas ģeogrāfisko darbības jomu līdzīgi sākotnējās konvencijas ģeogrāfiskās darbības jomai.

CIN

Tirrenia

| (538) | Turklāt Komisija atzīmē, ka nosacījumi attiecībā uz CIN sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi krasi atšķiras. Kompensācijas summa ir noteikta, izmantojot pilnīgi atšķirīgu mehānismu, saskaņā ar kuru operatoram ir jādarbojas efektīvi, un CIN patiešām ir apņēmies palielināt flotes efektivitāti no uzturēšanas, apdrošināšanas, degvielas izmaksu un apkalpes vadības viedokļa, uzlabot pārdošanu tiešsaistē, uzlabot uz klāja pieejamo pakalpojumu kvalitāti un piedāvājumu un palielināt pārvadāto pasažieru un skaitu un preču apjomu. Patiešām, tā kā nav garantijas par pilnu izmaksu segšanu un nominālās kompensācijas summa tiek noteikta uz vairākiem gadiem (t. i., reālā izteiksmē tā samazinās), CIN nebija citas izvēles kā vien pilnībā pārveidot darījumdarbības stratēģiju, ko ievēroja Tirrenia di Navigazione. Pēdējais minētais uzņēmums visā savā ilgajā pastāvēšanas vēsturē Tirrenia grupas sastāvā konsekventi sniedza sabiedriskos pakalpojumus bez jebkādas stratēģijas ilgtspējīgas rentabilitātes panākšanai, savukārt Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, mērķis bija vienkārši pienācīgā kārtā likvidēt uzņēmumu, vienlaikus nodrošinot sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību līdz īpašumtiesību nodošanai CIN pēc konkursa procedūras. |
| --- | --- |

(538)

Turklāt Komisija atzīmē, ka nosacījumi attiecībā uz CIN sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi krasi atšķiras. Kompensācijas summa ir noteikta, izmantojot pilnīgi atšķirīgu mehānismu, saskaņā ar kuru operatoram ir jādarbojas efektīvi, un CIN patiešām ir apņēmies palielināt flotes efektivitāti no uzturēšanas, apdrošināšanas, degvielas izmaksu un apkalpes vadības viedokļa, uzlabot pārdošanu tiešsaistē, uzlabot uz klāja pieejamo pakalpojumu kvalitāti un piedāvājumu un palielināt pārvadāto pasažieru un skaitu un preču apjomu. Patiešām, tā kā nav garantijas par pilnu izmaksu segšanu un nominālās kompensācijas summa tiek noteikta uz vairākiem gadiem (t. i., reālā izteiksmē tā samazinās), CIN nebija citas izvēles kā vien pilnībā pārveidot darījumdarbības stratēģiju, ko ievēroja Tirrenia di Navigazione. Pēdējais minētais uzņēmums visā savā ilgajā pastāvēšanas vēsturē Tirrenia grupas sastāvā konsekventi sniedza sabiedriskos pakalpojumus bez jebkādas stratēģijas ilgtspējīgas rentabilitātes panākšanai, savukārt Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, mērķis bija vienkārši pienācīgā kārtā likvidēt uzņēmumu, vienlaikus nodrošinot sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktību līdz īpašumtiesību nodošanai CIN pēc konkursa procedūras.

CIN

CIN

CIN

Tirrenia di Navigazione

Tirrenia

Tirrenia

CIN

| (539) | Tādējādi CIN īstenoja savas sabiedrisko pakalpojumu saistības un citas darbības saskaņā ar pilnīgi atšķirīgiem nosacījumiem nekā Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, pamatojoties uz savu stratēģiju. Patiesi, Itālijas iestādes nepieprasīja, lai CIN ievēro kādu konkrētu darījumdarbības modeli vai uztur konkrētu darbību mērogu, izņemot tās, kas noteiktas jaunajā konvencijā, vai pārņem konkrētus aktīvus vai darbiniekus, kas nav cieši saistīti ar sabiedrisko pakalpojumu saistību īstenošanu, kā definēts jaunajā konvencijā. Šajā ziņā CIN varēja (un joprojām var) brīvi mainīt darījumdarbības veidu pēc saviem ieskatiem. |
| --- | --- |

(539)

Tādējādi CIN īstenoja savas sabiedrisko pakalpojumu saistības un citas darbības saskaņā ar pilnīgi atšķirīgiem nosacījumiem nekā Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, pamatojoties uz savu stratēģiju. Patiesi, Itālijas iestādes nepieprasīja, lai CIN ievēro kādu konkrētu darījumdarbības modeli vai uztur konkrētu darbību mērogu, izņemot tās, kas noteiktas jaunajā konvencijā, vai pārņem konkrētus aktīvus vai darbiniekus, kas nav cieši saistīti ar sabiedrisko pakalpojumu saistību īstenošanu, kā definēts jaunajā konvencijā. Šajā ziņā CIN varēja (un joprojām var) brīvi mainīt darījumdarbības veidu pēc saviem ieskatiem.

CIN

Tirrenia

CIN

CIN

| (540) | Komisija atzīmē, ka, lai gan sabiedrisko pakalpojumu saistības pašas par sevi no maršrutu un biežuma viedokļa ir nenovēršami līdzīgas, jo tās ir paredzētas, lai apmierinātu līdzīgas vajadzības pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem, to izpildes nosacījumi un pamatā esošā darījumdarbības stratēģija ir atšķirīgi. Patiešām, šīs īstenotās darbības de facto līdzības iemesls bija ļoti specifiskie gadījuma apstākļi, un to mazināja atšķirīgie finansiālie ierobežojumi, kas piemērojami CIN darbībai. |
| --- | --- |

(540)

Komisija atzīmē, ka, lai gan sabiedrisko pakalpojumu saistības pašas par sevi no maršrutu un biežuma viedokļa ir nenovēršami līdzīgas, jo tās ir paredzētas, lai apmierinātu līdzīgas vajadzības pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem, to izpildes nosacījumi un pamatā esošā darījumdarbības stratēģija ir atšķirīgi. Patiešām, šīs īstenotās darbības de facto līdzības iemesls bija ļoti specifiskie gadījuma apstākļi, un to mazināja atšķirīgie finansiālie ierobežojumi, kas piemērojami CIN darbībai.

de facto

CIN

10.6.   Secinājums par saimniecisko pēctecību starp Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, un CIN

Secinājums par saimniecisko pēctecību starp Tirrenia

CIN

| (541) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija atzīmē, ka nodošanas cena, īpašnieku identitāte un darījumu veikšanas laiks neliecina par saimniecisko pēctecību. Pat ja darījuma tvērums un tā ekonomiskais pamatojums ietver dažus elementus, kas liecina, ka varētu pastāvēt saimnieciskā pēctecība, attiecībā uz pēdējiem diviem minētajiem kritērijiem Komisija atzīmē, ka jebkura potenciālās pēctecības elementa motivācija ir šā darījuma ļoti specifiskie apstākļi, t. i., aktīvu nodošanas un sabiedrisko pakalpojumu līguma apvienošana vienā procedūrā, darījuma apjoms un vispārīgi piemērojamās darba tiesības. Jo īpaši nav norāžu, kas liecinātu par mēģinājumu apiet atgūšanas pienākumu. Izsverot visus apstākļus, Komisija secina, ka nepastāv saimnieciskā pēctecība starp Tirrenia un CIN. Tas arī nozīmē, ka pienākums atmaksāt nelikumīgo un nesaderīgo valsts atbalstu, kas piešķirts Tirrenia, nav attiecināms uz CIN, |
| --- | --- |

(541)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija atzīmē, ka nodošanas cena, īpašnieku identitāte un darījumu veikšanas laiks neliecina par saimniecisko pēctecību. Pat ja darījuma tvērums un tā ekonomiskais pamatojums ietver dažus elementus, kas liecina, ka varētu pastāvēt saimnieciskā pēctecība, attiecībā uz pēdējiem diviem minētajiem kritērijiem Komisija atzīmē, ka jebkura potenciālās pēctecības elementa motivācija ir šā darījuma ļoti specifiskie apstākļi, t. i., aktīvu nodošanas un sabiedrisko pakalpojumu līguma apvienošana vienā procedūrā, darījuma apjoms un vispārīgi piemērojamās darba tiesības. Jo īpaši nav norāžu, kas liecinātu par mēģinājumu apiet atgūšanas pienākumu. Izsverot visus apstākļus, Komisija secina, ka nepastāv saimnieciskā pēctecība starp Tirrenia un CIN. Tas arī nozīmē, ka pienākums atmaksāt nelikumīgo un nesaderīgo valsts atbalstu, kas piešķirts Tirrenia, nav attiecināms uz CIN,

Tirrenia

CIN

Tirrenia

CIN

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Kompensācija, kas piešķirta Tirrenia, un pietauvošanās prioritāte, kas piešķirta par jūras pakalpojumu sniegšanu divpadsmit maršrutos saskaņā ar sākotnējo konvenciju, kura pagarināta laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 18. jūlijam, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Valsts atbalstu par pakalpojumu sniegšanu trīs maršrutos, proti, Neapole–Palermo, Čivitavekija–Olbija un Dženova–Portotorresa, Itālija īstenoja nelikumīgi, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu.

2.   Šā panta 1. punktā minētais atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

2. pants

1.   Glābšanas atbalsta pagarināšana no 2011. gada 11. jūlija līdz 2012. gada 18. septembrim ir atbalsts Tirrenia LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Šo valsts atbalstu Itālija īstenoja nelikumīgi, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu.

2.   Šā panta 1. punktā minētais atbalsts 25 203 063,89 EUR apmērā nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

3. pants

1.   Atbrīvojums no netiešajiem nodokļiem par Caremar, Saremar, Toremar un Tirrenia darbības filiāles nodošanu attiecīgi Kampānijas, Sardīnijas un Toskānas reģioniem un CIN ir valsts atbalsts Tirrenia LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Šo valsts atbalstu Itālija īstenoja nelikumīgi, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu.

2.   Atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa par ieņēmumiem no Tirrenia darbības filiāles pārdošanas CIN ir valsts atbalsts Tirrenia LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Šo valsts atbalstu Itālija īstenoja nelikumīgi, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētais atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

4.   Šā lēmuma pieņemšanas brīdī Itālija vēl nav izmaksājusi šā panta 2. punktā minēto atbalstu.

4. pants

1.   Kuģu modernizācijai paredzēto līdzekļu izmantošana likviditātes nolūkos ir valsts atbalsts Tirrenia LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Šo valsts atbalstu Itālija īstenoja nelikumīgi, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu.

2.   Šā panta 1. punktā minētais atbalsts 11 421 300 EUR apmērā nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

5. pants

1.   Jaunās konvencijas piešķiršana attiecībā uz laikposmu no 2012. gada 18. jūlija līdz 2020. gada 18. jūlijam apvienojumā ar Tirrenia darbības filiāli un pietauvošanās prioritāti uzņēmumam CIN, ieskaitot CIN pirkuma maksas daļas atliktu samaksu, nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

2.   Iespēja izmantot Fondo Aree Sottoutilizzate līdzekļus likviditātes vajadzību izpildei, kā noteikts 2010. gada likumā, nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

6. pants

1.   Itālija atgūst 2., 3. un 4. pantā minēto nesaderīgo atbalstu no tā saņēmējiem, ciktāl tas ir izmaksāts.

2.   Atgūstamajām summām piemēro procentus, kas uzkrāti no dienas, kad summas nodotas atbalsta saņēmēja rīcībā, līdz to faktiskās atgūšanas dienai.

3.   Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (190) V nodaļu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 271/2008 (191), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 794/2004.

4.   Pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, Komisija atzīst, ka saņēmējs jau ir atmaksājis 2. pantā minētā atbalsta pamatsummu.

5.   Itālija atceļ visus nesamaksātos atbalsta maksājumus, kas minēti 3. panta 2. punktā, no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

7. pants

1.   Lēmuma 6. pantā minētā atbalsta atgūšana ir tūlītēja un spēkā esoša.

2.   Itālija nodrošina šā lēmuma izpildi četros mēnešos no tā paziņošanas dienas.

8. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Itālija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| — | no atbalsta saņēmēja atgūstamā kopējā summa (pamatsumma un atgūšanas procenti), |
| --- | --- |

—

no atbalsta saņēmēja atgūstamā kopējā summa (pamatsumma un atgūšanas procenti),

| — | šā lēmuma izpildei jau veikto un iecerēto pasākumu sīks apraksts, |
| --- | --- |

—

šā lēmuma izpildei jau veikto un iecerēto pasākumu sīks apraksts,

| — | dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

—

dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

2.   Itālija informē Komisiju par to valsts pasākumu norisi, kas ir pieņemti šā lēmuma īstenošanai, līdz 6. pantā minētā atbalsta atgūšana ir pabeigta. Tā pēc Komisijas vienkārša pieprasījuma nekavējoties iesniedz informāciju par šā lēmuma izpildei jau veiktajiem un iecerētajiem pasākumiem. Tā arī sniedz sīku informāciju par atbalsta summām un atmaksas procentiem, kas jau atgūti no atbalsta saņēmēja.

9. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Komisija var publicēt atbalsta summu un atgūšanas procentu summu, kas atgūta, piemērojot šo lēmumu, neskarot Regulas (ES) 2015/1589 30. pantu.

Briselē, 2020. gada 2. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājas izpildvietniece

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  OV C 28, 1.2.2012., 18. lpp., un OV C 84, 22.3.2013., 58. lpp.

1

(2)  Bijušās Tirrenia grupas sastāvā bija uzņēmumi Tirrenia di Navigazione S.p.A., Adriatica S.p.A., Caremar – Campania Regionale Maritima S.p.A., Saremar – Sardegna Regionale Marittima S.p.A., Siremar – Sicilia Regionale Marittima S.p.A. un Toremar – Toscana Regionale Marittima S.p.A.

2

Tirrenia

Tirrenia di Navigazione S.p.A

Adriatica S.p.A.

Caremar – Campania Regionale Maritima S.p.A.

Saremar – Sardegna Regionale Marittima S.p.A.

Siremar – Sicilia Regionale Marittima S.p.A.

Toremar – Toscana Regionale Marittima S.p.A.

(3)  Valsts atbalsts – Itālijas Republika – Valsts atbalsts SA.32014 (11/C) (ex 11/NN), SA.32015 (11/C) (ex 11/NN), SA.32016 (11/C) (ex 11/NN) – Valsts atbalsts bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem (iespējams valsts atbalsts kompensācijas par sabiedriskajiem pakalpojumiem veidā un iespējams atbalsts privatizācijas kontekstā) (SA.28172 (CP 103/2009), SA.29989 (CP 393/2009), SA.30107 (CP 414/2009), SA.30206 (CP 3/2010), SA.31645 (CP 234/2010), SA.31715 (CP 248/2010)) – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktu (OV C 28, 1.2.2012., 18. lpp.).

3

Tirrenia

(4)  Visi grozījumi attiecās uz pasākumiem par labu Saremar.

4

Saremar

(5)  Valsts atbalsts – Itālijas Republika – Valsts atbalsts SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C), SA.32016 (2011/C) – Itālija – Valsts atbalsts bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem un to ieguvējiem – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu (OV C 84, 22.3.2013., 58. lpp.).

5

Tirrenia

(6)  Komisijas Lēmums (ES) 2018/261 (2014. gada 22. janvāris) par pasākumiem SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C), SA.32016 (2011/C), ko īstenojis Sardīnijas reģions par labu Saremar (OV L 49, 22.2.2018., 22. lpp.).

6

Saremar

(7)  Sk. 2017. gada 6. aprīļa spriedumu lietā T-219/14 Regione autonoma della Sardegna (Itālija) / Komisija, ECLI:EU:T:2017:266.

7

Regione autonoma della Sardegna (

) /

(8)  
  Fintecna (Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A.) pilnībā pieder Itālijas Ekonomikas un finanšu ministrijai un ir specializējies akciju turējuma un privatizācijas procesos, kā arī darbā ar projektiem, kuru mērķis ir racionalizēt un pārstrukturēt uzņēmumus, kam ir rūpnieciskas, finansiālas vai organizatoriskas grūtības.

8

Fintecna

Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A.

(9)  Komisijas Lēmums 2001/851/EK (2001. gada 21. jūnijs) par Itālijas sniegto valsts atbalstu jūras kompānijai Tirrenia di Navigazione (OV L 318, 4.12.2001., 9. lpp.).

9

Tirrenia di Navigazione

(10)  Komisijas Lēmums 2005/163/EK (2004. gada 16. marts) par valsts atbalstu, ko Itālija piešķir kuģošanas sabiedrībām Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar un Toremar (Tirrenia grupa) (OV L 53, 26.2.2005., 29. lpp.).

10

Adriatica

Caremar

Siremar

Saremar

Toremar

Tirrenia

(11)  Proti, Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar un Toremar.

11

Adriatica

Caremar

Siremar

Saremar

Toremar

(12)  Apvienotās lietas T-265/04, T-292/04 un T-504/04 Tirrenia di Navigazione / Komisija, ECLI:EU:T:2009:48.

12

Tirrenia di Navigazione /

(13)  Šī nodošana tika formalizēta 2011. gada 1. jūnijā.

13

(14)  2009. gada likuma 19.ter panta 10. punkts.

14

ter

(15)  Tostarp 19 839 226 EUR no Kampānijas un 10 030 606 EUR no Lacio.

15

(16)  Tas ietver atlikto CIN pirkuma cenas daļas samaksu par tā veikto Tirrenia darbības filiāles iegādi un vairākus iespējamus papildu atbalsta pasākumus saistībā ar Siremar darbības filiāles privatizāciju (piemēram, valsts pretgarantija un kapitāla palielināšana par CdI – subjektu, kas sākotnēji iegādājās Siremar darbības filiāli).

16

CIN

Tirrenia

Siremar

CdI

Siremar

(17)  Proti, projekts “
  Bonus Sardo – Vacanza
  ”, kas ir daļa no 7. pasākuma, netika novērtēts 2014. gada lēmumā un arī netiks novērtēts šajā lēmumā.

17

Bonus Sardo – Vacanza

(18)  Pirms 2007. gada pakalpojumi šajā maršrutā saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu tika sniegti arī karstajā sezonā.

18

(19)  Pirms 2008. gada pakalpojumi šajā maršrutā saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu tika sniegti arī karstajā sezonā.

19

(20)  Proti, laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam SNAV atcēla 76 braucienus šajā maršrutā, savukārt Tirrenia atcēla tikai 19 braucienus (t. i., 4 reizes mazāk). Turklāt no šiem 76 atceltajiem SNAV braucieniem 19 tika atcelti valsts svētku dienu dēļ un atlikušie 57 – nelabvēlīgu laikapstākļu dēļ. Lai gan izbraukšanas laiks bija gandrīz vienāds, Tirrenia nelabvēlīgu laikapstākļu dēļ atcēla tikai 5 braucienus (jeb par 10 reizēm mazāk nekā SNAV). Pārējie Tirrenia atceltie braucieni tika atcelti force majeure dēļ, t. i., septiņi braucieni tika atcelti darbinieku streika dēļ un vēl septiņi braucieni tika atcelti tehnisku problēmu dēļ.

20

SNAV

Tirrenia

SNAV

Tirrenia

SNAV

Tirrenia

force majeure

(21)  Proti, Tirrenia izmantoja divus kuģus, kas uzbūvēti laikposmā no 1999. līdz 2000. gadam, savukārt SNAV savus pakalpojumus sniedza, izmantojot kuģus, kas ražoti 1973., 1974., 1980. gadā un tikai vienā gadījumā 1989. gadā.

21

Tirrenia

SNAV

(22)  Ar sākotnējo konvenciju arī bija atļauts kravu pārvadājumu savienojums no Dženovas uz Kaljāri, taču šī iespēja tika izmantota tikai līdz 2008. gada jūlijam un nevis pagarinājuma periodā.

22

(23)  Summa, kas samaksāta Tirrenia līdz Tirrenia darbības filiāles īpašumtiesību nodošanai CIN. Par atlikušo 2012. gadu CIN tika samaksāti 32 707 232,54 EUR. Tādējādi kopējā kompensācija, kas samaksāta par 2012. gadu, sasniedza 72 685 642 EUR atbilstoši kompensācijas maksimālajai summai, kas noteikta 2009. gada likumā.

23

Tirrenia

Tirrenia

CIN

CIN

(24)  Pēc 2010. gada 25. novembra ar starpvaldību konferences lēmumu par ikgadējās subsīdijas izveidi saskaņā ar 11. pantu Likumā Nr. 856/1986 starp Infrastruktūras un satiksmes ministriju, Ekonomikas un finanšu ministriju un Ekonomikas attīstības ministriju (turpmāk “starpvaldību konference”) pārmaksāto kompensācijas summu atskaita no turpmākiem subsīdiju avansa maksājumiem.

24

(25)  
  Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica.

25

Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica

(26)  
  Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana (“
  GURI
  ”) Nr. 50, 2008. gada 28. februāris.

26

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

GURI

(27)  Atbilstoši 1. panta 999. punktam 2006. gada 27. decembra Likumā Nr. 296 un 1. panta e) punktam Dekrētlikumā 430/1997.

27

(28)  Vēlamais kapitāla atdeves koeficients kapitālieguldītājam, ņemot vērā uzņēmuma riska profilu un saistītās naudas plūsmas.

28

(29)  Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (OV C 102, 2.4.2011., 1. lpp.).

29

(30)  Komisijas paziņojums – Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.).

30

(31)  Sīkāku informāciju sk. 79.–81. apsvērumā.

31

(32)  4. panta 4. quater punkts 2008. gada 28. augusta Dekrētlikumā Nr. 134, kas pārveidots par 2008. gada 27. oktobra Likumu Nr. 166, par steidzamiem pasākumiem lielu maksātnespējīgu uzņēmumu pārstrukturēšanai (“
  Disposizioni urgenti in materia di ristrutturazione di grandi imprese in crisi
  ”).

32

quater

Disposizioni urgenti in materia di ristrutturazione di grandi imprese in crisi

(33)  Vairāk pamatinformācijas par jēdziena “darbības filiāle” izmantošanu šajā kontekstā sk. 27. apsvērumā.

33

(34)  
  “
  The Financial Times
  ”, “
  Il Corriere della Sera
  ”, “
  Il Sole 24 Ore
  ”, “
  La Repubblica
  ”, “
  Il Giornale
  ”,“
  Il Mattino
  ” un “
  Il Giornale di Sicilia
  ”.

34

The Financial Times

Il Corriere della Sera

Il Sole 24 Ore

La Repubblica

Il Giornale

Il Mattino

Il Giornale di Sicilia

(35)  
  Delloyd, Naftemporiki, Fairplay, Lloyd’s List un Tradewinds.

35

Delloyd

Naftemporiki

Fairplay

Lloyd’s List

Tradewinds

(36)  Pieci subjekti tika izslēgti, jo tie neiesniedza pietiekamus pierādījumus par to, ka tie spētu nodrošināt sabiedrisko jūras transporta pakalpojumu nepārtrauktību, jo attiecīgajām fiziskajām personām acīmredzami nebija nepieciešamo finanšu līdzekļu.

36

(37)  Saskaņā ar Itālijas iestādēm pārējās piecas personas, kas bija uzaicinātas piedalīties uzticamības pārbaudes posmā, norādīja, ka vairs nav ieinteresētas piedalīties darījumā.

37

(38)  Minētajā 2011. gada 2. februāra vēstulē ārkārtas komisārs aicināja ieinteresētos subjektus līdz 2011. gada 15. martam iesniegt galīgu, beznosacījuma un saistošu piedāvājumu Tirrenia darbības filiāles iegādei kopā ar pirmā pieprasījuma bankas garantiju par summu 20 miljoni EUR, lai segtu piedāvājumā uzņemtās saistības, un darījumdarbības plānu atbilstoši sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kas paredzētas jaunajā konvencijas projektā saskaņā ar 2010. gada likumu.

38

Tirrenia

(39)  Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

39

(40)  Tostarp nosacījumiem par (cita starpā) tarifu maksimālo summu, konkrētu pakalpojumu izbeigšanu un konkrētu maršrutu transporta jaudas pārdošanu citiem operatoriem.

40

(41)  Tā kā Moby un CIN bija vienīgie uzņēmumi, kas darbojās šajos maršrutos, Onorato Partecipazioni apņēmās 1) saglabāt vai palielināt kopējo transporta pakalpojumu piedāvājumu maršrutos Čivitavekija–Olbija un Dženova–Olbija; 2) ievērot maksimālo tarifu summu, izmantojot karstās sezonas cenas, ko Moby noteica 2014. gadā; 3) pārdot 10 % karstās sezonas transporta jaudas nesaistītām trešām personām, piemērojot tarifiem 20 % atlaidi.

41

Moby

CIN

Onorato Partecipazioni

Moby

(42)  Patentu un intelektuālā īpašuma tiesības; koncesijas, licences, preču zīmes un tamlīdzīgas tiesības; citi nemateriālie aktīvi.

42

(43)  Sistēmas un iekārtas; rūpnieciskais un komerciālais aprīkojums; citi materiālie aktīvi.

43

(44)  Diena, kad jaunā konvencija tiek parakstīta starp CIN un atbildīgo ministriju.

44

CIN

(45)  Ar likumīgo procentu likmi par katru gadu bez kapitalizācijas, kas uzkrāta no spēkā stāšanās līdz atlikuma samaksai.

45

(46)  Konkrētāk, Banca Profilo pieņēma, ka visa Tirrenia darbības filiāle tiks likvidēta pēc jaunās konvencijas termiņa izbeigšanās. Turpretī Ecorys pieņem, ka kuģus, ko ekspluatē gan sabiedrisko pakalpojumu saistību ietvaros (t. i., klusajā sezonā), gan uz komerciāliem pamatiem (t. i., karstajā sezonā), turpinās ekspluatēt pēdējo minēto pakalpojumu sniegšanai un tad to lietderīgās izmantošanas laika beigās pārdos. Tomēr Ecorys nenoteica, vai būtu dzīvotspējīgi turpināt šo pakalpojumu sniegšanu tikai karstajā sezonā (piemēram, darbinieku pašreizējie darba līgumi attiecas gan uz karsto, gan kluso sezonu).

46

Banca Profilo

Tirrenia

Ecorys

Ecorys

(47)  
  Ecorys atzīmē, ka, lai gan šādu pagarināšanu nevar izslēgt, ņemot vērā neskaidrības un to, ka trūkst uzticamas informācijas par sabiedrisko pakalpojumu nosacījumiem turpmākai atjaunošanai, ir pamatoti novērtēt Tirrenia darbības filiāles vērtību neatkarīgi no sabiedrisko pakalpojumu režīma iespējamas turpmākas pagarināšanas.

47

Ecorys

Tirrenia

(48)  
  Ecorys aprēķināja šo vērtību kā starpību starp izmaksām saistībā ar visu darbinieku atlaišanu un Tirrenia darbības filiāles aktīvu koriģēto neto vērtību.

48

Ecorys

Tirrenia

(49)  Ecorys uzskata, ka šī attiecība norāda, vai darbaspēka izmaksām ir būtiska ietekme uz Tirrenia darbības filiāles budžetu salīdzinājumā ar līdzīgiem uzņēmumiem.

49

(50)  
  Ecorys uzskata, ka šī attiecība norāda, vai Tirrenia darbības filiāles darbaspēka izmaksas ir nesamērīgas salīdzinājumā ar līdzīgiem uzņēmumiem.

50

Ecorys

Tirrenia

(51)  Proti, no 24. decembra līdz 6. janvārim, no trešdienas pirms Lieldienām līdz nākamajai otrdienai, valsts svētku dienās – 25. aprīlī, 1. maijā, 2. jūnijā, 1. novembrī un 8. decembrī – un divas nedēļas augustā pēc vienošanās ar uzraugošajām ministrijām.

51

(52)  Kā noteikts 19. panta 13.bis punktā Dekrētlikumā 78/2009, kas pārveidots par Likumu 102/2009, un 2009. gada likuma 19. panta 19.ter punktā.

52

bis

ter

(53)  Šie drošības standarti vēlāk tika sīki izklāstīti Padomes 1998. gada 17. marta Direktīvā 98/18/EK, kas transponēta Itālijas tiesību aktos ar 2000. gada 4. februāra Dekrētlikumu Nr. 45, un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 14. aprīļa Direktīvā 2003/24/EK, kas transponēta Itālijas tiesību aktos ar 2005. gada 8. marta Dekrētlikumu Nr. 52, un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/25/EK, kas transponēta Itālijas tiesību aktos ar 2005. gada 14. marta Likumdošanas dekrētu Nr. 65.

53

(54)  Visi līdzekļi (t. i., 7 000 000 EUR), kas paredzēti 2009. gada likuma 19.ter panta 19. punktā, un 16 750 000 EUR no līdzekļiem, kas paredzēti Likumā 102/2009.

54

ter

(55)  
  FAS ir valsts fonds, kas atbalsta Itālijas reģionālās politikas īstenošanu. Tā resursi tiek galvenokārt mērķiezīmēti reģioniem, ko norādījušas Itālijas iestādes.

55

FAS

(56)  
  Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana, Nr. 137, 2009. gada 16. jūnijs.

56

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

(57)  Padomes Regula (EEK) Nr. 3577/92 (1992. gada 7. decembris), ar ko piemēro principu, kurš paredz jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvību dalībvalstīs (jūras kabotāža) (OV L 364, 12.12.1992., 7. lpp.). Komisija ņem vērā, ka Jūras kabotāžas regula nenosaka dalībvalstīm pienākumu privatizēt jūras transporta uzņēmumus, bet tikai paredz liberalizēt šo konkrēto tirgu.

57

(58)  Oficiālā paziņojuma vēstule tika pieņemta 2010. gada 28. janvārī, taču Itālijai to paziņoja tikai nākamajā dienā.

58

(59)  Pat ja oficiālā Tirrenia, Toremar un Siremar īpašumtiesību nodošana notika tikai 2012. gadā.

59

Tirrenia

Toremar

Siremar

(60)  Sk. 2003. gada 24. jūlija spriedumu lietā C-280/00 Altmark Trans, ECLI:EU:C:2003:415.

60

Altmark Trans

(61)  Komisijas Lēmums 2005/842/EK (2005. gada 28. novembris) par EK līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 312, 29.11.2005., 67. lpp.).

61

(62)  Kopienas nostādnes valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (OV C 297, 29.11.2005., 4. lpp.).

62

(63)  Komisijas Lēmums 2012/21/ES (2011. gada 20. decembris) par LESD 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 7, 11.1.2012., 3. lpp.).

63

(64)  Komisijas paziņojums Eiropas nostādnes par valsts atbalstu, ko piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (OV C 8, 11.1.2012., 15. lpp.).

64

(65)  Minētais punkts ir formulēts šādi: “Atbalsts VTNP sniedzējiem, kuri ir nonākuši grūtībās, tiks izvērtēts saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai.”

65

(66)  Kritērija sīku aprakstu sk. 301. apsvēruma 4. punktā.

66

(67)  Sk. lietu C-205/99 Analir un citi, ECLI:EU:C:2001:107, 27. un 28. punktu.

67

Analir

(68)  Uz abiem uzņēmumiem attiecās viena administratīvā procedūra, un tiem bija viens ārkārtas komisārs.

68

(69)  Proti, tika organizētas divas konkursa procedūras – viena procedūra attiecībā uz Tirrenia ātrgaitas prāmjiem “
  Aries
  ”, “
  Taurus
  ”, “
  Capricorn
  ”, “
  Scorpio
  ”, “
  Scatto
  ” un atsevišķa procedūra attiecībā uz Tirrenia motorkuģi “
  Domiziana
  ”. Pirmā minētā konkursa procedūra attiecās arī uz Siremar ātrgaitas prāmi “
  Guizzo
  ”.

69

Tirrenia

Aries

Taurus

Capricorn

Scorpio

Scatto

Tirrenia

Domiziana

Siremar

Guizzo

(70)  Lai ilustrētu, ka pircējam nebija jāpārņem visi Tirrenia darbinieki, Itālija piemin, ka uzticamības pārbaudes veikšanas laikā Tirrenia darbinieku skaits bija 1 414, savukārt pēc īpašumtiesību nodošanas CIN šis skaitlis bija samazinājies par 12 % līdz 1 239 darbiniekiem (no kuriem 313 strādāja uz pagaidu līgumu pamata). Turklāt no 18 vadītājiem, kurus nodarbināja Tirrenia, tikai četri kļuva par CIN darbiniekiem.

70

Tirrenia

Tirrenia

CIN

Tirrenia

CIN

(71)  Tas ietver dažādas bezriska likmes, beta rādītājus, parāda izmaksas un dažas atšķirības attiecībā uz to, kā tiek aprēķināta likvidācijas vērtība (jo īpaši personāla atlaišanas izmaksas).

71

(72)  Piemēram, Banca Profilo izmantoja Itālijas valdības 10 gadu obligāciju likmes kā bezriska likmi, jo Tirrenia darbības filiāle darbojas tikai Itālijā. Savukārt Ecorys izmantoja zemākās Vācijas valdības obligāciju likmes, kuras, kā norāda Banca Profilo, pārāk zemu novērtē darbības filiāles kapitāla izmaksas.

72

Banca Profilo

Tirrenia

Ecorys

Banca Profilo

(73)  Konkrētāk, Itālija atsaucas uz 2013. gada 24. oktobra spriedumu apvienotajās lietās C-214/12 P, C-215/12 P un C-223/12 P Land Burgenland, ECLI:EU:C:2013:682, 93.–96. punktu.

73

Land Burgenland

(74)  
  OV L 92, 13.4.2010., 19. lpp.

74

(75)  
  Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atsaucas jo īpaši uz 2005. gada 15. jūnija spriedumu lietā T-17/02 Fred Olsen, SA, ECLI:EU:T:2005:218, 215. punktu.

75

Tirrenia

Fred Olsen, SA

(76)  
  Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atsaucas uz 2005. gada 10. maija spriedumu lietā C-400/99 Itālija/Komisija, ECLI:EU:C:2005:275, un 2009. gada 4. marta spriedumu apvienotajās lietās T-265/04, T-292/04 un T-504/04 Tirrenia di Navigazione/Komisija, ECLI:EU:T:2009:48.

76

Tirrenia

Itālija/

Tirrenia di Navigazione/

(77)  
  Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, piebilst, ka pat karstajā sezonā Tirrenia bija jāizpilda konvencijā noteiktās prasības attiecībā uz maršrutu biežumu un prāmju skaitu un bija arī jāpiemēro samazināts tarifs rezidentiem un īpašām pasažieru kategorijām. Tomēr Tirrenia varēja brīvi noteikt tarifus visiem citiem pasažieriem uz konkurences pamata.

77

Tirrenia

Tirrenia

Tirrenia

(78)  Sk.: http://www.tirreniadinavigazioneamministrazionestraordinaria.it/.

78

(79)  
  2012. gada 28. februāra spriedums lietā T-282/08, Grazer Wechselseitige Versicherung AG / Eiropas Komisija, ECLI:EU:T:2012:91.

79

Grazer Wechselseitige Versicherung AG /

(80)  
  Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, atsaucas uz spriedumu apvienotajās lietās T-268/08 un T-281/08 Land Burgenland un Austrija / Komisija, ECLI:EU:T:2012:90, 70., 72. un 87. punktu.

80

Tirrenia

Land Burgenland

(81)  Šie pasākumi ir: 1) pienākums Moby izbeigt kravu pārvadājumu pakalpojumus maršrutā Livorno–Kaljāri gadījumā, ja jauns operators pauž interesi nodrošināt šo pakalpojumu; 2) pienākums Moby izbeigt pakalpojumus maršrutā Dženova–Portotorresa, lai izvairītos no darbību pārklāšanās ar CIN; 3) pienākums gan Moby, gan CIN pārdot 10 % no jaukto pasažieru un kravu pārvadājumu pakalpojumu jaudas maršrutos Čivitavekija–Olbija un Dženova–Olbija citiem operatoriem un 4) pienākums gan Moby, gan CIN izvairīties parakstīt un izbeigt jebkādus kodu koplietošanas vai cita veida nolīgumus par biļešu pārdošanu ar konkurentiem vai ar pusēm, kas saistītas ar konkurentiem, maršrutos Čivitavekija–Olbija, Dženova–Portotorresa un Dženova–Olbija.

81

Moby

Moby

CIN

Moby

CIN

Moby

CIN

(82)  Attiecas uz Tirrenia un Siremar darbības filiāļu pārdošanu (mūsu piezīme).

82

Tirrenia

Siremar

(83)  Komisija šo faktu ir arī ņēmusi vērā savā procedūrā saistībā ar ierosināto apvienošanos starp CIN un Tirrenia darbības filiāli (lieta M.6362, kas vēlāk slēgta, jo puses atsauca paziņojumu).

83

CIN

Tirrenia

(84)  
  CIN jo īpaši atsaucas uz ziņojuma 6. lappusi, kur eksperts precizē, ka diapazons saistībā ar segmenta vērtību “ir noteikts, pamatojoties uz pieņēmumu par nepārtrauktu sabiedrisko pakalpojumu konvencijas piemērošanu starp darbības segmentu un Itālijas valsti un uz atbilstošo maksājumu veikšanu saskaņā ar konvencijas projektu, kas ir piemērojams un jo īpaši atspoguļots Segmenta plānā, pamatojoties uz diapazonu. (..) Piemēram, visiem citiem uzņēmuma vadības sagatavotajā plānā minētajiem pieņēmumiem esot nemainīgiem, maksājumu samazinājums par 10 % varētu izraisīt diapazona samazinājumu par aptuveni 35,0 miljoniem EUR.”

84

CIN

(85)  
  CIN uzsver, ka neregulārie pakalpojumi, ko faktiski piedāvā “konkurējoši” operatori, pilnīgi nav salīdzināmi ne savienojumu biežumu ziņā (ja šādi savienojumi ir, tad tie būtībā tiek nodrošināti tikai karstajā sezonā), ne piedāvātā pakalpojumu biežuma ziņā ar pakalpojumiem, kurus garantē CIN, pamatojoties uz jaunajā konvencijā paredzētajām sabiedrisko pakalpojumu saistībām.

85

CIN

CIN

(86)  
  CIN uzskata, ka šim riskam ir īpaši svarīga nozīme, jo tam nav ekskluzīvu tiesību, un tāpēc tam nav noteiktības par pakalpojumu sniegšanu ekskluzīvā kārtā.

86

CIN

(87)  Iekļauts ir tikai apkalpes darbinieku skaits (arī tad, ja viņi atrodas atvaļinājumā vai nepilda darba pienākumus), neprecizējot katram maršrutam piešķirto papildu vai krastā esošo darbinieku skaitu). CIN arī norāda, ka piemērojamie noteikumi sniedz precīzas norādes par darbinieku darba laiku, drošību un aizsardzību, lai nodrošinātu pareizās kvalitātes apkalpi pietiekamā apjomā katram savienojumam.

87

CIN

(88)  Plašāku informāciju sk. 5.2.1., 5.2.2., 5.2.3. un 5.2.4. iedaļā.

88

(89)  
  Pan Med jo īpaši minēja, ka Grimaldi sniedz kravu pārvadājumu pakalpojumus maršrutos Ravenna–Katānija, Salerno–Kaljāri, Palermo–Kaljāri un Trapāni–Kaljāri. Kā norādīja Pan Med, Moby un Sardinia Ferries sezonāli sniedza pakalpojumus maršrutā Čivitavekija–Olbija, savukārt Moby visu gadu sniedza pakalpojumus maršrutā Dženova–Olbija. Pan Med arī norādīja, ka Moby sniedza arī iknedēļas pakalpojumus savienojumā starp Čivitavekiju un Arbataksu.

89

Pan Med

Grimaldi

Pan Med

Moby

Sardinia Ferries

Moby

Pan Med

Moby

(90)  Palermo, Katānija, Raguza, Trapāni, kā arī Lampedūzas un Pantellērijas lidostas.

90

(91)  Komisija šo nepamatoto apgalvojumu nevērtēs sīkāk šajā lēmumā, jo Itālijas iestāžu iesniegtie analītiskie pārskati liecina, ka Tirrenia 2010. gadā šajā maršrutā darbojās ar zaudējumiem.

91

Tirrenia

(92)  Saskaņā ar 11. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 659/1999 (1999. gada 22. marts), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai, OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

92

(93)  Padomes Regula (ES) 2015/1589 (2015. gada 13. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.).

93

(94)  
  Grimaldi arī apstrīd, ka, nosakot kompensāciju, būtībā nav iespējams ņemt vērā degvielas izmaksu izmaiņas, jo jaunās konvencijas ekonomiskā un finansiālā līdzsvara pārskatīšana notiek tikai reizi trīs gados un brīvprātīgi.

94

Grimaldi

(95)  Šo punktu AGCM ir sīkāk iztirzājusi savā Lēmumā Nr. 27 053, 198.–207. punktā. Plašāku informāciju sk. 6.2. iedaļā.

95

AGCM

(96)  
  GURI Nr. 240, 1990. gada 13. oktobris.

96

GURI

(97)  Sk. 2003. gada 24. jūlija spriedumu lietā C-280/00 Altmark Trans, ECLI:EU:C:2003:415.

97

Altmark Trans

(98)  
  OV C 8, 11.1.2012., 4. lpp.

98

(99)  Sk. jo īpaši lietu 730/79 Philip Morris/Komisija, ECLI:EU:C:1980:209, 11. punktu; lietu C-53/00 Ferring, ECLI:EU:C:2001:627, 21. punktu; lietu C-372/97 Itālija/Komisija, ECLI:EU:C:2004:234, 44. punktu.

99

Philip Morris/

Ferring

(100)  Lieta T-214/95 Het Vlaamse Gewest /Komisija, ECLI:EU:T:1998:77.

100

Het Vlaamse Gewest /

(101)  Padomes Regula (EEK) Nr. 4055/86 (1986. gada 22. decembris), ar ko brīvas pakalpojumu sniegšanas principu piemēro jūras pārvadājumiem starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm (OV L 378, 31.12.1986., 1. lpp.).

101

(102)  Proti, šis pasākums ir novērtēts lietā SA.15631.

102

(103)  Lieta C-590/14 P DEI un Komisija / Alouminion tis Ellados, ECLI:EU:C:2016:797, 45. punkts.

103

DEI

/ Alouminion tis Ellados

(104)  Apvienotās lietas T-127/99, T-129/99 un T-148/99 Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava un citi / Komisija, ECLI:EU:T:2002:59, 175. punkts.

104

Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava

(105)  Komisijas paziņojums C (2004) 43 – Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu jūras transportam (OV C 13, 17.1.2004., 3. lpp.).

105

(106)  Sk. lietu C-205/99 Analir un citi, ECLI:EU:C:2001:107.

106

Analir

(107)  Komisijas paziņojums par to, kā interpretēt Padomes Regulu (EEK) Nr. 3577/92, ar ko piemēro principu, kurš paredz jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvību dalībvalstīs (jūras kabotāža), Brisele, COM(2014) 232 final, 22.4.2014.

107

(108)  Sk. lietu T-454/13 SNCM/Komisija, ECLI:EU:T:2017:134, 130. un 134. punkts.

108

SNCM/

(109)  Sk. lietu T-289/03 BUPA un citi / Komisija, ECLI:EU:T:2008:29, 186. punktu.

109

BUPA

(110)  Sk. lietu 66/86 Ahmed Saeed Flugreisen, ECLI:EU:C:1989:140, 55. punktu; lietu C-266/96 Corsica Ferries France, ECLI:EU:C:1998:306, 45. punktu; lietu T-17/02 Fred Olsen / Komisija, ECLI:EU:T:2005:218, 186. un turpmākos punktus.

110

Ahmed Saeed Flugreisen

Corsica Ferries France

Fred Olsen /

(111)  Komisija atzīmē, ka jebkurā gadījumā attiecībā uz diviem no trim tikai kravu pārvadājumu maršrutiem nav jauktu pakalpojumu, kas tiek sniegti saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu tajā pašā maršrutā. Tikai maršrutā Neapole–Kaljāri CIN bija jāsniedz gan jaukti pakalpojumi, gan tikai kravu pārvadājumu pakalpojumi, un pēdējie minētie bija jāatceļ 2014. gadā (sk. 103. apsvērumu), lai atjaunotu darbību ekonomisko un finansiālo līdzsvaru.

111

CIN

(112)  Pamatojoties uz datiem, ko Komisija izguva no Istituto Nazionale di Statistica vietnes (par jūras pārvadājumiem) un Associazione Italiana Gestori Aeroporti vietnes (par gaisa pārvadājumiem).

112

Istituto Nazionale di Statistica

Associazione Italiana Gestori Aeroporti

(113)  Līdz Tirrenia un Adriatica apvienojās (sk. arī 13). apsvērumu).

113

Tirrenia

Adriatica

(114)  Kopējais pasažieru skaits, dalīts ar turp un atpakaļ braucienu kopējo skaitu attiecīgajā periodā.

114

(115)  Kopējais kravas apjoms (lineārajos metros), dalīts ar turp un atpakaļ braucienu kopējo skaitu attiecīgajā periodā.

115

(116)  Sk. lietu C-205/99 Analir un citi, ECLI:EU:C:2001:107, 71. punkts.

116

Analir

(117)  Jaunā konvencija arī ļauj pakalpojumus šajā savienojumā sniegt ar izbraukšanu no Dženovas, nevis Livorno, taču praksē šī iespēja nekad nav izmantota.

117

(118)  Attiecībā uz kontekstu sk.: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lv/IP_18_3450.

118

(119)  Pilnīguma labad Komisija atzīmē, ka pat tad, ja Itālija būtu zinājusi (un tas nav nedz argumentēts, nedz pierādīts) par Grimaldi vai Pan Med ieceri sākt pakalpojumu sniegšanu šajā maršrutā, tā tik un tā būtu varējusi secināt, ka Grimaldi vai Pan Med pakalpojumi nav pietiekami, lai apmierinātu vajadzību pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem (jo, piemēram, tie nebūtu līdzvērtīgi no apkalpoto ostu vai piedāvātās kvalitātes vai jaudas viedokļa, vai arī tāpēc, ka nevarēja garantēt šo pakalpojumu nepārtrauktību un regularitāti).

119

Grimaldi

Pan Med

Grimaldi

Pan Med

(120)  Konkrētāk, tas attiecas uz Minoan Lines Shipping, La Méridionale, Moby, Grandi Navi Veloci, Liberty Lines, Grimaldi grupu, Corsica Ferries, SNAV un Caronte & Tourist. Bijušās Tirrenia grupas uzņēmumi (piemēram, Caremar, Toremar) nav iekļauti etalonu grupā.

120

Minoan Lines Shipping

La Méridionale

Moby

Grandi Navi Veloci

Liberty Lines

Grimaldi

Corsica Ferries

SNAV

Caronte & Tourist

Tirrenia

Caremar

Toremar

(121)  Komisija atgādina, ka 2009. gads bija pēdējais gads, kad Tirrenia sniedza pakalpojumus atbilstoši parastajiem nosacījumiem (t. i., tam vēl nebija piemērojama ārkārtas administratīvā procedūra).

121

Tirrenia

(122)  Kompensācijas kopējā summa, ko CIN saņēma laikposmā no 2012. līdz 2018. gadam, ir vienāda ar neto izmaksām, kas radās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā, ieskaitot kapitāla atdevi aptuveni 3,4 % apmērā.

122

CIN

(123)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/17/EK (2004. gada 31. marts), ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.).

123

(124)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/18/EK (2004. gada 31. marts) par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.).

124

(125)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.)

125

(126)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

126

(127)  Saskaņā ar Direktīvas 2004/18/EK 21. pantu.

127

(128)  Direktīvas 2004/18/EK 1. panta 4. punktā ir noteikts: “
  “Pakalpojumu koncesija” ir tāda paša veida līgums kā pakalpojumu valsts līgums, izņemot to, ka atlīdzība par pakalpojumu sniegšanu ir vai nu konkrētā pakalpojuma izmantošanas tiesības, vai arī šīs tiesības un samaksa.”

128

(129)  Komisijas paziņojums par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā minēto valsts atbalsta jēdzienu (OV C 262, 19.7.2016., 1. lpp.).

129

(130)  Paziņojuma par atbalsta jēdzienu 146. zemsvītras piezīmē Komisija norāda, ka Savienības tiesas valsts atbalsta kontekstā bieži runā par “atklātu” konkursa procedūru. Tomēr vārda “atklāta” izmantošana tomēr neattiecas uz konkrētu procedūru saskaņā ar publiskā iepirkuma direktīvām. Tāpēc Komisija uzskata, ka frāze “konkurenci nodrošinoša” ir piemērotāka, jo tā nenovirzās no judikatūrā izklāstītajiem materiālajiem nosacījumiem.

130

(131)  Konkrētāk, 2008. gada 28. augusta Dekrētlikumu Nr. 134, kas pārveidots par 2008. gada 27. oktobra Likumu Nr. 166.

131

(132)  Turklāt, kā paskaidrots iepriekš (sk. 373. apsvērumu), uz šo konkursa procedūru neattiecās Direktīvas 2004/18/EK 36. panta 1. punkts. Tāpēc Itālijai faktiski nebija pienākuma norādīt uzaicinājumā atlases kritērijus.

132

(133)  Komisija norāda, ka Itālijai arī nebija pienākuma uzaicinājumā izteikt ieinteresētību sniegt sīku aprakstu par pārdodamajiem aktīviem un jauno sabiedrisko pakalpojumu līgumu, jo uz šo procedūru neattiecās Direktīvas 2004/18/EK 36. panta 1. punkts.

133

(134)  Turklāt, tā kā šai procedūrai nebija piemērojams Direktīvas 2004/18/EK 36. panta 1. punkts, Itālijai arī nebija pienākuma uzaicinājumā izteikt ieinteresētību aprakstīt, kā tiks organizēti turpmākie konkursa procedūras posmi.

134

(135)  Turklāt Komisija atzīmē, ka Itālijai nebija pienākuma uzaicinājumā sīki izklāstīt (iespējamos) samaksas nosacījumus, jo uz šo konkursa procedūru neattiecās Direktīvas 2004/18/ES 36. panta 1. punkts.

135

(136)  Sk. Vispārējās tiesas 2012. gada 28. februāra spriedumu Land Burgenland un Austrija / Komisija, apvienotās lietas T-268/08 un T-281/08, ECLI:EU:T:2012:90, 87. punktu.

136

Land Burgenland

/

(137)  Noteikta, diskontējot atliktos maksājumus pēc to vērtības pārdošanas brīdī.

137

(138)  Sk. Tiesas 2013. gada 24. oktobra spriedumu, Land Burgenland / Komisija, apvienotās lietas C-214/12 P, C-215/12 P un C-223/12 P, ECLI:EU:C:2013:682, 94. un 95. punktu.

138

Land Burgenland /

(139)  Sk. Tiesas 2013. gada 24. oktobra spriedumu, Land Burgenland / Komisija, apvienotās lietas C-214/12 P, C-215/12 P un C-223/12 P, ECLI:EU:C:2013:682, 96. punktu.

139

Land Burgenland /

(140)  Likumdošanas derēta 270/1999 63. panta 2. punkts nosaka, ka jebkuram potenciālajam pircējam, kas iegādājas lielu uzņēmumu, kuram piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, ir jāapņemas saglabāt darbaspēka līmeni (t. i., darbinieku skaitu) un turpināt darījumdarbību vismaz divus gadus pēc iegādes.

140

(141)  Izņemot pienācīgi pamatotos apstākļos.

141

(142)  Šā līguma projekts tika darīts pieejams datu telpā visiem pretendentiem. Turklāt tā pamatnoteikumi jau bija noteikti 2009. gada 25. septembra Dekrētlikuma Nr. 135 19.ter pantā.

142

ter

(143)  
  Ferrando & Massone Srl.

143

Ferrando & Massone Srl

(144)  Jo tad, ja kuģis vēl nav sasniedzis tā lietderīgās izmantošanas laika beigas, tā vērtība kuģniecības nolūkos ir augstāka nekā tā lūžņu vērtība. Scenārijā, kur kuģi tiek pārdoti atsevišķi, ir iespējams, ka vismaz daži kuģi būs jāpārdod par to lūžņu vērtību. Tāpēc, sasaistot kuģus ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu, visus kuģus turpina ekspluatēt, un tādējādi tos var pārdot par augstāku cenu nekā to lūžņu vērtība.

144

(145)  Konkrētāk, sk. Komisijas atbildi uz 68. jautājumu tās 2013. gada 29. aprīļa dienestu darba dokumentā “Rokasgrāmata par Eiropas Savienības valsts atbalsta, publiskā iepirkuma un iekšējā tirgus noteikumu piemērošanu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un jo īpaši vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem” (sk. http://ec.europa.eu/competition/state_aid/overview/new_guide_eu_rules_procurement_lv.pdf).

145

(146)  Komisijas lēmums lietā SA.42710, VTNP – ātrs pasažieru jūras transporta savienojums starp Mesīnu un Redžo di Kalabriju – Itālija (OV C 40, 2.2.2018., 4. lpp.).

146

(147)  Komisijas lēmums lietā SA.42366, Sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, kas piešķirtas bpost no 2016. līdz 2020. gadam – Beļģija (OV C 341, 16.9.2016., 5. lpp.)

147

bpost

(148)  Direktīvas 2004/18/EK 30. pants, Direktīvas 2004/17/EK 1. panta 9. punkta a) apakšpunkts.

148

(149)  Komisijas lēmums lietā SA.22843, Sabiedrisko pakalpojumu deleģējums SNCM un CMN, Korsika, 2007.–2013. gads (OV L 220, 17.8.2013., 20. lpp.).

149

SNCM

CMN

(150)  Saskaņā ar 1972. gada 26. oktobra Prezidenta dekrētu Nr. 633 darbību turpinošu uzņēmumu vai uzņēmējdarbības vienību nodošanu citam uzņēmumam neuzskata par preču piegādi un tāpēc tai nepiemēro PVN.

150

(151)  Proti, maksātnespējas procedūrā, kāda ir tā, kurā iesaistīts Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, ieņēmumus nosaka saskaņā ar Konsolidētā ienākuma nodokļa likuma 183. panta noteikumiem. Pamatojoties uz minēto noteikumu, uzņēmuma ieņēmumi par laikposmu no bankrota procedūras sākšanas līdz tās noslēgšanai ir starpība starp uzņēmuma aktīviem procedūras sākumā un atlikušajiem aktīviem tās beigās. Tāpēc pirms procedūras beigām nav iespējams prognozēt, vai pastāv nodokļu saistības un cik lielas tās ir. Tā kā Tirrenia, kam piemēro ārkārtas administratīvo procedūru, likvidācijas procedūra joprojām notiek, nav iespējams secināt, vai vispār būs jāmaksā jebkāds ienākuma nodoklis.

151

Tirrenia

Tirrenia

(152)  Itālijas iestādes ir paziņojušas tikai (sk. 4. apsvērumu) sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, kas piešķirta saskaņā ar jauno konvenciju un ko Komisija atzina par tādu, kas nav valsts atbalsts. Turklāt Itālija ir argumentējusi, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, kas piešķirta Tirrenia saskaņā ar sākotnējās konvencijas pagarinājumu, bija saderīga un uz to neattiecās paziņošanas prasība saskaņā ar 2005. gada VTNP lēmumu. To, vai tā patiešām bija, Komisija novērtēs 7.3.1. iedaļā.

152

Tirrenia

(153)  Pilnīguma labad Komisija norāda uz pārejas noteikumu, kurš ietverts 2011. gada VTNP lēmuma 10. panta a) punktā un saskaņā ar kuru atbalsta shēma, kas ieviesta pirms šā lēmuma stāšanās spēkā (t. i., pirms 2012. gada 31. janvāra) un kas bija saderīga ar iekšējo tirgu un atbrīvota no paziņošanas prasības saskaņā ar 2005. gada VTNP lēmumu, turpina būt saderīga ar iekšējo tirgu un atbrīvota no paziņošanas prasības vēl divus gadus (t. i., līdz 2014. gada 30. janvārim ieskaitot). Tas nozīmē, ka atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar šādu shēmu laikā no 2005. gada VTNP lēmuma stāšanās spēkā, proti, no 2005. gada 19. decembra, līdz 2011. gada VTNP lēmuma spēkā stāšanās dienai, proti, līdz 2012. gada 31. janvārim, jāuzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu, bet vienīgi no dienas, kad tas tika piešķirts, līdz 2014. gada 30. janvārim ieskaitot. Jebkurā gadījumā atbalstam, kas piešķirts no 2012. gada 31. janvāra, nepiemēro pārejas noteikumu, kas iekļauts 2011. gada VTNP lēmuma 10. panta a) punktā, un tā saderības novērtējums jāveic, pamatojoties uz 2011. gada VTNP lēmumu.

153

(154)  Komisija atzīmē, ka, lai gan šos trīs maršrutus izmantoja saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu režīmu visu gadu, šī intensitāte pakāpeniski tika samazināta līdz klusajai sezonai, un karstajā sezonā pakalpojumi tika sniegti uz komerciāliem pamatiem (sk. 34. apsvērumu). Tomēr, tā kā gan 2005. gada VTNP lēmumā, gan 2011. gada VTNP lēmumā ir atsauce uz “gada satiksmi”, Komisija nevar izslēgt pārvadāto pasažieru skaitu, ja pakalpojumus sniedz uz komerciāliem pamatiem, kā norādījusi Itālija.

154

(155)  
  OV C 249, 31.7.2014., 1. lpp.

155

(156)  Sk. 2014. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 140. punktu.

156

(157)  Lakonisma labad Komisija nav iekļāvusi detalizētos skaitļus šajā lēmumā.

157

(158)  Attiecībā uz lēmumiem, kas tiek novērtēti, šīs konferences sastāvā ir Infrastruktūras un satiksmes ministrija, Ekonomikas un finanšu ministrija un Ekonomikas attīstības ministrija.

158

(159)  Sk. 2004. gada 30. decembra lēmumu, kas pieņemts starpministriju konferencē. Ar minēto lēmumu sākotnēji paredzētā amortizācija tika pagarināta no 20 līdz 30 gadiem motorizētajiem prāmjiem un no 15 līdz 20 gadiem ātrgaitas pasažieru kuģiem.

159

(160)  Komisijas Direktīva 2006/111/EK (2006. gada 16. novembris) par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību (OV L 318 17.11.2006., 17. lpp.).

160

(161)  Kā noteikts 436. apsvērumā. Par pārējiem maršrutiem piešķirtā atbalsta nelikumība tiks plašāk izvērtēta 7.3.1.8. iedaļā.

161

(162)  Šo rezultāta daļu gandrīz pilnībā veido sabiedrisko pakalpojumu sniegšana, jo Tirrenia tikpat kā neveica nekādas komerciālas darbības laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 30. jūnijam. Turklāt visa peļņa vai zaudējumi, piemēram, no to aktīvu pārdošanas, kuri nebija saistīti ar sabiedriskajiem pakalpojumiem, tika uzskaitīti kā ārkārtas rezultāti.

162

Tirrenia

(163)  Skaidrības labad – tie ir jauktu pakalpojumu maršruti Dženova–Olbija–Arbataksa, Čivitavekija–Kaljāri–Arbataksa, Neapole–Kaljāri, Palermo–Kaljāri, Trapāni–Kaljāri, Termoli–Tremiti salas un kravu pārvadājumu maršruti Livorno–Kaljāri, Neapole–Kaljāri un Ravenna–Katānija.

163

(164)  Šajā saistībā Komisija atgādina, ka tika konstatēts, ka šajos 9 maršrutos tiek sniegti patiesi VTNP (sk. 7.3.1.2. iedaļu) un ka tie atbilst prasībām attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem, kuras noteiktas Jūras kabotāžas regulā. Turklāt Komisija atzina Tirrenia sākotnējās konvencijas pagarināšanu, ņemot vērā minētā uzņēmuma privatizācijas procesu, un tāpēc tās 2012. gada 21. jūnija argumentētais atzinums neattiecās uz Tirrenia (sk. 121. apsvērumu).

164

Tirrenia

Tirrenia

(165)  Konkrētus maršrutus sk. 159. zemsvītras piezīmē.

165

(166)  Pat ja šis atbalsts tika piešķirts pirms 2014. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu stāšanās spēkā, saskaņā ar minēto pamatnostādņu 139. punktu, izvērtējot atbalstu grūtībās nonākušiem VTNP sniedzējiem, kāds bija Tirrenia, Komisijai ir jāpiemēro 2014. Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu noteikumi neatkarīgi no datuma, kad atbalsts piešķirts. Kad Komisija saskaņā ar 2014. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm novērtē tāda atbalsta saderību, kas piešķirts grūtībās nonākušiem VTNP sniedzējiem pirms 2012. gada 31. janvāra, šādu atbalstu uzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas atbilst 2011. gada VTNP nostādņu noteikumiem, izņemot 9., 14., 19., 20., 24., 39. un 60. punktu.

166

Tirrenia

(167)  Sk. 2014. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 140. punktu.

167

(168)  Izņemot kuģa “
  Clodia
  ” modernizācijas darbus, par kuriem maksāja Tirrenia.

168

Clodia

Tirrenia

(169)  Kā paskaidrots 192. apsvērumā, no 12 051 900 EUR, kas piešķirti, lai veiktu kuģu modernizāciju, kura nepieciešama, lai izpildītu starptautiskos drošības standartus, Tirrenia faktiski izmantoja tikai 630 600 EUR, lai samaksātu par kuģa “
  Clodia
  ” modernizāciju.

169

Tirrenia

Clodia

(170)  Lieta C-301/87 Francija/Komisija, ECLI:EU:C:1990:67, 41. punkts.

170

(171)  Sk. 166. zemsvītras piezīmi.

171

(172)  Konkrētus maršrutus sk. 159. zemsvītras piezīmē.

172

(173)  
  Grimaldi apgalvojumam, ka citi operatori sniedza pakalpojumus, kas uzskatāmi par līdzvērtīgiem tiem pakalpojumiem, kurus sniedza CIN saskaņā ar jauno konvenciju, nevar piekrist vairāku iemeslu dēļ. Proti, Grimaldi nav novērtējis konkurences situāciju, kāda pastāvēja CIN pilnvarojuma laikā, bet tā vietā atsaucas uz AGCM rezolūciju, kas galvenokārt pievēršas situācijai kopš 2015. gada. Turklāt pat tiktāl, ciktāl CIN pilnvarojuma laikā varēja būt bijuši citi operatori, Grimaldi nav pierādījis, ka runa ir par pakalpojumiem, kas ir līdzvērtīgi CIN sniegtajiem pakalpojumiem. Proti, pakalpojumi, ko piedāvāja šādi citi operatori, varēja būt sniegti tikai karstajā sezonā, varēja tikt sniegti ar atšķirīgu biežumu un varēja nenodrošināt savienojumus ar tieši tām pašām ostām. Tāpēc nav pierādīts, ka pakalpojumi, ko sniedza citi operatori, ir pietiekami, lai apmierinātu jaunajā konvencijā noteiktās vajadzības pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem.

173

Grimaldi

CIN

Grimaldi

CIN

AGCM

CIN

Grimaldi

CIN

(174)  Sk. šā lēmuma 1. un 5. apsvērumu.

174

(175)  Spriedums, 1973. gada 12. jūlijs, Komisija/Vācija, C-70/72, EU:C:1973:87, 13. punkts.

175

(176)  Spriedums, 1990. gada 21. marts, Beļģija/Komisija, C-142/87, EU:C:1990:125, 66. punkts.

176

(177)  Spriedums, 1999. gada 17. jūnijs, Beļģija/Komisija, C-75/97, EU:C:1999:311, 64. un 65. punkts.

177

(178)  Valsts atbalsta prasījuma rangu saistību sarakstā reglamentē valsts tiesību akti, tomēr šim rangam ir jāatbilst efektivitātes un līdzvērtības principiem. Sk. 64. punktu Komisijas paziņojumā par nelikumīga un nesaderīga valsts atbalsta atgūšanu, C 247/1, 2019. gada 23. jūlijs. Jebkurā gadījumā valsts atbalsta prasījuma rangs nevar būt zemāks kā parastiem nenodrošinātiem prasījumiem. Līdz ar valsts atbalsta prasījuma galīgo reģistrāciju arī tiek izbeigta papildu atgūšanas procentu uzkrāšana.

178

(179)  Lieta C-303/88 Itālija/Komisija, ECLI:EU:C:1991:136.

179

(180)  Lieta T-121/15 Fortischem a.s./Komisija, ECLI:EU:T:2019:684, 208. punkts.

180

Fortischem a.s.

(181)  Lieta T-123/09 Ryanair/Komisija, ECLI:EU:T:2012:164, 156. punkts.

181

Ryanair/

(182)  Sk. 99. apsvērumu.

182

(183)  Sk. 384. apsvērumu.

183

(184)  Sk. 391. apsvērumu.

184

(185)  Sk. 13. apsvērumu.

185

(186)  Šo faktu nemaina fakts, ka Onorato Partecipazioni vēlāk ieguva pilnas īpašumtiesības un kontroli pār Moby un CIN (sk. arī 82. apsvērumu).

186

Onorato Partecipazioni

Moby

CIN

(187)  Minētā lēmuma grozītu versiju Komisija pieņēma 2012. gada 19. decembrī (sk. 5. apsvērumu).

187

(188)  Sk. 4. apsvērumu.

188

(189)  Sk. 398. apsvērumu.

189

(190)  Komisijas Regula (EK) Nr. 794/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko īsteno Padomes Regulu (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

190

(191)  Komisijas Regula (EK) Nr. 271/2008 (2008. gada 30. janvāris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 82, 25.3.2008., 1. lpp.).

191

---