# Europeiska unionens L 360/2020

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 360 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 63 årgången30 oktober 2020 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 360

Svensk utgåva

Lagstiftning

63 årgången30 oktober 2020

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1588 av den 25 juni 2020 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/821 genom fastställande av volymtröskelvärden för tantalmalm eller niobmalm, även anrikad, guldmalm, även anrikad, tennoxider och tennhydroxider, tantalater samt tantalkarbider | 1 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1589 av den 22 juli 2020 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/956 vad gäller uppgifter om nya tunga fordon som ska övervakas och rapporteras av medlemsstater och tillverkare (
  1
  ) | 4 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1590 av den 19 augusti 2020 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/631 för att beakta viktutvecklingen för nya lätta nyttofordon som registrerats under 2016, 2017 och 2018 (Text av betydelse för EES) (
  1
  ) | 8 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1591 av den 23 oktober 2020 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Suska sechlońska [SGB]) | 10 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1592 av den 28 oktober 2020 om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin | 11 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2020/1593 av den 29 oktober 2020 om ändring av bilaga X till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 vad gäller ytterligare undersökning av positiva fall av transmissibel spongiform encefalopati hos får och getter (
  1
  ) | 13 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1594 av den 29 oktober 2020 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  (delgivet med nr C(2020) 7607)

   (
  1
  ) | 16 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | * | Kommissionens rekommendation (EU) 2020/1595 av den 28 oktober 2020 om strategier för testning av covid-19, inbegripet användning av antigentester i form av snabbtester | 43 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | FN-föreskrift nr 151 – Enhetliga bestämmelser om godkännande av motorfordon vad gäller informationssystem för döda vinkeln för upptäckt av cyklar [2020/1596] | 48 |
| | * | FN-föreskrift nr 152 – Enhetliga bestämmelser om godkännande av motorfordon med avseende på avancerade nödbromssystem (AEBS) för fordon av kategorierna M1 och N1 [2020/1597] | 66 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1588 av den 25 juni 2020 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/821 genom fastställande av volymtröskelvärden för tantalmalm eller niobmalm, även anrikad, guldmalm, även anrikad, tennoxider och tennhydroxider, tantalater samt tantalkarbider

1

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1589 av den 22 juli 2020 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/956 vad gäller uppgifter om nya tunga fordon som ska övervakas och rapporteras av medlemsstater och tillverkare (
  1
  )

1

4

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1590 av den 19 augusti 2020 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/631 för att beakta viktutvecklingen för nya lätta nyttofordon som registrerats under 2016, 2017 och 2018 (Text av betydelse för EES) (
  1
  )

1

8

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1591 av den 23 oktober 2020 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Suska sechlońska [SGB])

10

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1592 av den 28 oktober 2020 om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin

11

*

Kommissionens förordning (EU) 2020/1593 av den 29 oktober 2020 om ändring av bilaga X till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 vad gäller ytterligare undersökning av positiva fall av transmissibel spongiform encefalopati hos får och getter (
  1
  )

1

13

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1594 av den 29 oktober 2020 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  (delgivet med nr C(2020) 7607)

   (
  1
  )

(delgivet med nr C(2020) 7607)

1

16

REKOMMENDATIONER

*

Kommissionens rekommendation (EU) 2020/1595 av den 28 oktober 2020 om strategier för testning av covid-19, inbegripet användning av antigentester i form av snabbtester

43

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

FN-föreskrift nr 151 – Enhetliga bestämmelser om godkännande av motorfordon vad gäller informationssystem för döda vinkeln för upptäckt av cyklar [2020/1596]

48

*

FN-föreskrift nr 152 – Enhetliga bestämmelser om godkännande av motorfordon med avseende på avancerade nödbromssystem (AEBS) för fordon av kategorierna M1 och N1 [2020/1597]

1

1

66

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 30.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2020/1588

av den 25 juni 2020

om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/821 genom fastställande av volymtröskelvärden för tantalmalm eller niobmalm, även anrikad, guldmalm, även anrikad, tennoxider och tennhydroxider, tantalater samt tantalkarbider

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/821 av den 17 maj 2017 om fastställande av skyldigheter avseende tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för unionsimportörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden (1), särskilt artikel 1.4, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga I till förordning (EU) 2017/821 innehåller en förteckning över de mineral och metaller som omfattas av förordningens tillämpningsområde och fastställer vissa årliga importvolymtrösklar för de aktuella mineralen och metallerna. |
| --- | --- |

(1)

Bilaga I till förordning (EU) 2017/821 innehåller en förteckning över de mineral och metaller som omfattas av förordningens tillämpningsområde och fastställer vissa årliga importvolymtrösklar för de aktuella mineralen och metallerna.

| (2) | I enlighet med artikel 1.3 i förordning (EU) 2017/821 är förordningen inte tillämplig på unionsimportörer vars årliga importvolymer för varje mineral eller metall i fråga ligger under de volymtröskelvärden som fastställs i bilaga I till förordningen. Volymtröskelvärdena har fastställts till en nivå som säkerställer att minst 95 % av de totala importerade volymerna till unionen av varje mineral och metall är föremål för unionsimportörernas skyldigheter enligt förordningen. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 1.3 i förordning (EU) 2017/821 är förordningen inte tillämplig på unionsimportörer vars årliga importvolymer för varje mineral eller metall i fråga ligger under de volymtröskelvärden som fastställs i bilaga I till förordningen. Volymtröskelvärdena har fastställts till en nivå som säkerställer att minst 95 % av de totala importerade volymerna till unionen av varje mineral och metall är föremål för unionsimportörernas skyldigheter enligt förordningen.

| (3) | När förordningen antogs 2017 hade KN-numren inte den nödvändiga detaljnivån för fem av de mineral och metaller som anges i bilaga I. Det fanns därför inga importuppgifter för de aktuella mineralen och metallerna och det återstår således att fastställa fem volymtröskelvärden i bilaga I. |
| --- | --- |

(3)

När förordningen antogs 2017 hade KN-numren inte den nödvändiga detaljnivån för fem av de mineral och metaller som anges i bilaga I. Det fanns därför inga importuppgifter för de aktuella mineralen och metallerna och det återstår således att fastställa fem volymtröskelvärden i bilaga I.

| (4) | I enlighet med artikel 1.4 i förordning (EU) 2017/821 ska kommissionen fastställa de återstående volymtröskelvärdena i bilaga I genom att anta en delegerad akt, i enlighet med artiklarna 18 och 19 i förordningen, som ändrar bilaga I. Den delegerade akten bör om möjligt antas före den 1 april 2020 och senast den 1 juli 2020. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 1.4 i förordning (EU) 2017/821 ska kommissionen fastställa de återstående volymtröskelvärdena i bilaga I genom att anta en delegerad akt, i enlighet med artiklarna 18 och 19 i förordningen, som ändrar bilaga I. Den delegerade akten bör om möjligt antas före den 1 april 2020 och senast den 1 juli 2020.

| (5) | Genom förordning (EU) 2017/821 skapades fem nya undernummer i Europeiska gemenskapernas integrerade tulltaxa (Taric) för de fem mineral och metaller för vilka tröskelvärden ännu inte har fastställts och avseende vilka medlemsstaternas tullmyndigheter har samlat in tulluppgifter sedan förordningen trädde i kraft i juni 2017. |
| --- | --- |

(5)

Genom förordning (EU) 2017/821 skapades fem nya undernummer i Europeiska gemenskapernas integrerade tulltaxa (Taric) för de fem mineral och metaller för vilka tröskelvärden ännu inte har fastställts och avseende vilka medlemsstaternas tullmyndigheter har samlat in tulluppgifter sedan förordningen trädde i kraft i juni 2017.

| (6) | Enligt artikel 18 i förordning (EU) 2017/821 ska kommissionen utgå från de importuppgifter för varje unionsimportör som medlemsstaterna tillhandahållit för de två föregående åren, det vill säga för 2018 och 2019. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 18 i förordning (EU) 2017/821 ska kommissionen utgå från de importuppgifter för varje unionsimportör som medlemsstaterna tillhandahållit för de två föregående åren, det vill säga för 2018 och 2019.

| (7) | Bilaga I till förordning (EU) 2017/821 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Bilaga I till förordning (EU) 2017/821 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EU) 2017/821 ska ändras i enlighet med bilagan till denna delegerade förordning.

Artikel 2

Denna delegerade förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna delegerade förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 juni 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 130, 19.5.2017, s. 1.

1

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EU) 2017/821 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Del A: Mineral ska ändras på följande sätt:






  a) | Tredje raden ska ersättas med följande:








  ”Tantalmalm eller niobmalm, även anrikad | ex 2615 90 00 | 10 | 100 000 ” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Del A: Mineral ska ändras på följande sätt:

a)

Tredje raden ska ersättas med följande:

”Tantalmalm eller niobmalm, även anrikad

ex 2615 90 00

10

100 000 ”

| b) | Fjärde raden ska ersättas med följande:








  ”Guldmalm, även anrikad | ex 2616 90 00 | 10 | 4 000 000 ” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Fjärde raden ska ersättas med följande:

”Guldmalm, även anrikad

ex 2616 90 00

10

4 000 000 ”

| 2. | Del B: Metaller ska ändras på följande sätt:






  a) | Andra raden ska ersättas med följande:








  ”Tennoxider och tennhydroxider | ex 2825 90 85 | 10 | 3 600 ” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Del B: Metaller ska ändras på följande sätt:

a)

Andra raden ska ersättas med följande:

”Tennoxider och tennhydroxider

ex 2825 90 85

10

3 600 ”

| b) | Femte raden ska ersättas med följande:








  ”Tantalater | ex 2841 90 85 | 30 | 30” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Femte raden ska ersättas med följande:

”Tantalater

ex 2841 90 85

30

30”

| c) | Sjunde raden ska ersättas med följande:








  ”Tantalkarbider | ex 2849 90 50 | 10 | 770” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Sjunde raden ska ersättas med följande:

”Tantalkarbider

ex 2849 90 50

10

770”

---

| 30.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/4

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2020/1589

av den 22 juli 2020

om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/956 vad gäller uppgifter om nya tunga fordon som ska övervakas och rapporteras av medlemsstater och tillverkare

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/956 av den 28 juni 2018 om övervakning och rapportering av nya tunga fordons koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning (1), särskilt artikel 11.1 a och b, och

av följande skäl:

| (1) | I del A i bilaga I till förordning (EU) 2018/956 anges vilka uppgifter som ska övervakas och rapporteras av medlemsstaterna om nya tunga fordon som registreras för första gången i unionen. |
| --- | --- |

(1)

I del A i bilaga I till förordning (EU) 2018/956 anges vilka uppgifter som ska övervakas och rapporteras av medlemsstaterna om nya tunga fordon som registreras för första gången i unionen.

| (2) | För att underlätta matchningen av de uppgifter som medlemsstaterna rapporterar för varje tungt fordon med de uppgifter som rapporteras av tillverkare bör medlemsstaterna rapportera ytterligare parametrar som gäller fordonets tekniska specifikationer. |
| --- | --- |

(2)

För att underlätta matchningen av de uppgifter som medlemsstaterna rapporterar för varje tungt fordon med de uppgifter som rapporteras av tillverkare bör medlemsstaterna rapportera ytterligare parametrar som gäller fordonets tekniska specifikationer.

| (3) | För att möjliggöra verifiering av kvaliteten på de uppgifter som rapporteras av tillverkare av tunga fordon bör medlemsstaterna också rapportera avtrycket av det kryptografiska hashvärde för tillverkarens dokumentationsfil som ingår i fordonets intyg om överensstämmelse. |
| --- | --- |

(3)

För att möjliggöra verifiering av kvaliteten på de uppgifter som rapporteras av tillverkare av tunga fordon bör medlemsstaterna också rapportera avtrycket av det kryptografiska hashvärde för tillverkarens dokumentationsfil som ingår i fordonets intyg om överensstämmelse.

| (4) | I del B i bilaga I till förordning (EU) 2018/956 anges i punkt 2 vilka uppgifter som ska övervakas och rapporteras av tillverkare för varje nytt tungt fordon. |
| --- | --- |

(4)

I del B i bilaga I till förordning (EU) 2018/956 anges i punkt 2 vilka uppgifter som ska övervakas och rapporteras av tillverkare för varje nytt tungt fordon.

| (5) | För att säkerställa enhetlig rapportering av information om tillverkare av komponenter, separata tekniska enheter eller system bör hänvisningar till kommissionens förordning (EU) 2017/2400 (2) läggas till. |
| --- | --- |

(5)

För att säkerställa enhetlig rapportering av information om tillverkare av komponenter, separata tekniska enheter eller system bör hänvisningar till kommissionens förordning (EU) 2017/2400 (2) läggas till.

| (6) | För att kommissionen ska kunna verifiera kvaliteten på de uppgifter om motorns koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning som tillverkarna rapporterar bör tillverkarna även rapportera motorns typgodkännandenummer. |
| --- | --- |

(6)

För att kommissionen ska kunna verifiera kvaliteten på de uppgifter om motorns koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning som tillverkarna rapporterar bör tillverkarna även rapportera motorns typgodkännandenummer.

| (7) | Bilaga I till förordning (EU) 2018/956 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Bilaga I till förordning (EU) 2018/956 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EU) 2018/956 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 juli 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 173, 9.7.2018, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) 2017/2400 av den 12 december 2017 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 595/2009 vad gäller bestämning av tunga fordons koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning och om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG och kommissionens förordning (EU) nr 582/2011 (EUT L 349, 29.12.2017, s. 1).

2

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EU) 2018/956 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Del A ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande punkter ska läggas till som punkterna g–n:






  ”g) | Kod för tillverkningsetapp enligt vad som anges i den valda mallen till intyg om överensstämmelse, för fordon som registreras till och med den 30 juni 2021 om denna uppgift finns tillgänglig, och i samtliga fall för fordon som registreras från och med den 1 juli 2021, i enlighet med punkt 2 i bilaga IX till direktiv 2007/46/EG. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Del A ska ändras på följande sätt:

a)

Följande punkter ska läggas till som punkterna g–n:

”g)

Kod för tillverkningsetapp enligt vad som anges i den valda mallen till intyg om överensstämmelse, för fordon som registreras till och med den 30 juni 2021 om denna uppgift finns tillgänglig, och i samtliga fall för fordon som registreras från och med den 1 juli 2021, i enlighet med punkt 2 i bilaga IX till direktiv 2007/46/EG.

| h) | Kod för fordonskategori enligt vad som anges i post 0.4 i intyget om överensstämmelse. |
| --- | --- |

h)

Kod för fordonskategori enligt vad som anges i post 0.4 i intyget om överensstämmelse.

| i) | Antal axlar enligt vad som anges i post 1 i intyget om överensstämmelse, för fordon som registreras till och med den 31 december 2020 om denna uppgift finns tillgänglig, och i samtliga fall för fordon som registreras från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

i)

Antal axlar enligt vad som anges i post 1 i intyget om överensstämmelse, för fordon som registreras till och med den 31 december 2020 om denna uppgift finns tillgänglig, och i samtliga fall för fordon som registreras från och med den 1 januari 2021.

| j) | Högsta tekniskt tillåtna vikt inklusive last enligt vad som anges i post 16.1 i intyget om överensstämmelse. |
| --- | --- |

j)

Högsta tekniskt tillåtna vikt inklusive last enligt vad som anges i post 16.1 i intyget om överensstämmelse.

| k) | Avtryck av kryptografiskt hashvärde för tillverkarens dokumentationsfil enligt vad som anges i post 49.1 i intyget om överensstämmelse, för fordon som registreras till och med den 31 december 2021 om denna uppgift finns tillgänglig, och i samtliga fall för fordon som registreras från och med den 1 januari 2022. För fordon som registreras till och med den 30 juni 2025 räcker det att medlemsstaterna rapporterar endast de första åtta tecknen i det kryptografiska hashvärdet. |
| --- | --- |

k)

Avtryck av kryptografiskt hashvärde för tillverkarens dokumentationsfil enligt vad som anges i post 49.1 i intyget om överensstämmelse, för fordon som registreras till och med den 31 december 2021 om denna uppgift finns tillgänglig, och i samtliga fall för fordon som registreras från och med den 1 januari 2022. För fordon som registreras till och med den 30 juni 2025 räcker det att medlemsstaterna rapporterar endast de första åtta tecknen i det kryptografiska hashvärdet.

| l) | Specifika koldioxidutsläpp enligt vad som anges i post 49.5 i intyget om överensstämmelse, för fordon som registreras till och med den 30 juni 2021 om denna uppgift finns tillgänglig, och i samtliga fall för fordon som registreras från och med den 1 juli 2021. |
| --- | --- |

l)

Specifika koldioxidutsläpp enligt vad som anges i post 49.5 i intyget om överensstämmelse, för fordon som registreras till och med den 30 juni 2021 om denna uppgift finns tillgänglig, och i samtliga fall för fordon som registreras från och med den 1 juli 2021.

| m) | Genomsnittligt nyttolastvärde enligt vad som anges i post 49.6 i intyget om överensstämmelse, för fordon som registreras till och med den 30 juni 2021 om denna uppgift finns tillgänglig, och i samtliga fall för fordon som registreras från och med den 1 juli 2021. |
| --- | --- |

m)

Genomsnittligt nyttolastvärde enligt vad som anges i post 49.6 i intyget om överensstämmelse, för fordon som registreras till och med den 30 juni 2021 om denna uppgift finns tillgänglig, och i samtliga fall för fordon som registreras från och med den 1 juli 2021.

| n) | Registreringsdatum.” |
| --- | --- |

n)

Registreringsdatum.”

| 2. | I del B ska punkt 2 ändras på följande sätt, i fråga om fordon som rapporteras från och med 2021:






  a) | Posterna 24 och 25 ska ersättas med följande:








  Nr | Övervakningsparametrar | Källa: del I bilaga IV till förordning (EU) 2017/2400, såvida inte annat anges | Beskrivning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”24 | Transmissionstillverkarens namn och adress | Punkt 0.4 i mallen till ett intyg om en komponent, en separat teknisk enhet eller ett system i tillägg 1 till bilaga VI till förordning (EU) 2017/2400 | Huvudsakliga specifikationer för transmission” |
| 25 | Fabrikat (transmissionstillverkarens handelsnamn) | Punkt 0.1 i mallen till ett intyg om en komponent, en separat teknisk enhet eller ett system i tillägg 1 till bilaga VI till förordning (EU) 2017/2400 |

2.

I del B ska punkt 2 ändras på följande sätt, i fråga om fordon som rapporteras från och med 2021:

a)

Posterna 24 och 25 ska ersättas med följande:

Nr

Övervakningsparametrar

Källa: del I bilaga IV till förordning (EU) 2017/2400, såvida inte annat anges

Beskrivning

”24

Transmissionstillverkarens namn och adress

Punkt 0.4 i mallen till ett intyg om en komponent, en separat teknisk enhet eller ett system i tillägg 1 till bilaga VI till förordning (EU) 2017/2400

Huvudsakliga specifikationer för transmission”

25

Fabrikat (transmissionstillverkarens handelsnamn)

Punkt 0.1 i mallen till ett intyg om en komponent, en separat teknisk enhet eller ett system i tillägg 1 till bilaga VI till förordning (EU) 2017/2400

| b) | Posterna 32 och 33 ska ersättas med följande:








  Nr | Övervakningsparametrar | Källa: del I bilaga IV till förordning (EU) 2017/2400, såvida inte annat anges | Beskrivning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”32 | Axeltillverkarens namn och adress | Punkt 0.4 i mallen till ett intyg om en komponent, en separat teknisk enhet eller ett system i tillägg I till bilaga VII till förordning (EU) 2017/2400 | Huvudsakliga specifikationer för axel” |
| 33 | Fabrikat (axeltillverkarens handelsnamn) | Punkt 0.1 i mallen till ett intyg om en komponent, en separat teknisk enhet eller ett system i tillägg I till bilaga VII till förordning (EU) 2017/2400 |

b)

Posterna 32 och 33 ska ersättas med följande:

Nr

Övervakningsparametrar

Källa: del I bilaga IV till förordning (EU) 2017/2400, såvida inte annat anges

Beskrivning

”32

Axeltillverkarens namn och adress

Punkt 0.4 i mallen till ett intyg om en komponent, en separat teknisk enhet eller ett system i tillägg I till bilaga VII till förordning (EU) 2017/2400

Huvudsakliga specifikationer för axel”

33

Fabrikat (axeltillverkarens handelsnamn)

Punkt 0.1 i mallen till ett intyg om en komponent, en separat teknisk enhet eller ett system i tillägg I till bilaga VII till förordning (EU) 2017/2400

| c) | Posterna 39 och 40 ska ersättas med följande:








  Nr | Övervakningsparametrar | Källa: del I bilaga IV till förordning (EU) 2017/2400, såvida inte annat anges | Beskrivning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”39 | Däcktillverkarens namn och adress | Punkt 1 i mallen till ett intyg om en komponent, en separat teknisk enhet eller ett system i tillägg I till bilaga X till förordning (EU) 2017/2400 | Huvudsakliga specifikationer för däck” |
| 40 | Fabrikat (däcktillverkarens handelsnamn) | Punkt 3 i mallen till ett intyg om en komponent, en separat teknisk enhet eller ett system i tillägg I till bilaga X till förordning (EU) 2017/2400 |

c)

Posterna 39 och 40 ska ersättas med följande:

Nr

Övervakningsparametrar

Källa: del I bilaga IV till förordning (EU) 2017/2400, såvida inte annat anges

Beskrivning

”39

Däcktillverkarens namn och adress

Punkt 1 i mallen till ett intyg om en komponent, en separat teknisk enhet eller ett system i tillägg I till bilaga X till förordning (EU) 2017/2400

Huvudsakliga specifikationer för däck”

40

Fabrikat (däcktillverkarens handelsnamn)

Punkt 3 i mallen till ett intyg om en komponent, en separat teknisk enhet eller ett system i tillägg I till bilaga X till förordning (EU) 2017/2400

| d) | Följande post ska läggas till som post 101:








  Nr | Övervakningsparametrar | Källa: del I bilaga IV till förordning (EU) 2017/2400, såvida inte annat anges | Beskrivning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”101 | För fordon med ett simuleringsdatum från och med den 1 juli 2020: motorns typgodkännandenummer | Punkt 1.2.1 i addendum till tillägg 5, 6 eller 7 till bilaga I till förordning (EU) nr 582/2011, beroende på vad som är tillämpligt | Specifikationer för motor”. |

d)

Följande post ska läggas till som post 101:

Nr

Övervakningsparametrar

Källa: del I bilaga IV till förordning (EU) 2017/2400, såvida inte annat anges

Beskrivning

”101

För fordon med ett simuleringsdatum från och med den 1 juli 2020: motorns typgodkännandenummer

Punkt 1.2.1 i addendum till tillägg 5, 6 eller 7 till bilaga I till förordning (EU) nr 582/2011, beroende på vad som är tillämpligt

Specifikationer för motor”.

---

| 30.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/8

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2020/1590

av den 19 augusti 2020

om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/631 för att beakta viktutvecklingen för nya lätta nyttofordon som registrerats under 2016, 2017 och 2018 (Text av betydelse för EES)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/631 av den 17 april 2019 om fastställande av normer för koldioxidutsläpp för nya personbilar och för nya lätta nyttofordon och om upphävande av förordningarna (EG) nr 443/2009 och (EU) nr 510/2011 (1), särskilt artikel 14.2, och

av följande skäl:

| (1) | Den genomsnittliga vikten i körklart skick för EU:s hela fordonspark, som används för att beräkna de specifika utsläppsmålen för koldioxid för varje enskild tillverkare av nya lätta nyttofordon, dvs. värdet för M0, ska justeras regelbundet för att ta hänsyn till förändringar av den genomsnittliga vikten för de nya lätta nyttofordon som registreras i unionen. |
| --- | --- |

(1)

Den genomsnittliga vikten i körklart skick för EU:s hela fordonspark, som används för att beräkna de specifika utsläppsmålen för koldioxid för varje enskild tillverkare av nya lätta nyttofordon, dvs. värdet för M0, ska justeras regelbundet för att ta hänsyn till förändringar av den genomsnittliga vikten för de nya lätta nyttofordon som registreras i unionen.

| (2) | På grundval av uppgifterna i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/143 (2), (EU) 2019/582 (3) och (EU) 2020/1035 (4) var den genomsnittliga vikten i körklart skick för nya lätta nyttofordon under kalenderåren 2016, 2017 och 2018, viktad enligt antalet nya registreringar under vart och ett av dessa år, 1 825,23 kg. Värdet M0 för kalenderåren 2021, 2022 och 2023, som avses i del B punkt 4 i bilaga I till förordning (EU) 2019/631, bör därför återspegla den vikten. |
| --- | --- |

(2)

På grundval av uppgifterna i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/143 (2), (EU) 2019/582 (3) och (EU) 2020/1035 (4) var den genomsnittliga vikten i körklart skick för nya lätta nyttofordon under kalenderåren 2016, 2017 och 2018, viktad enligt antalet nya registreringar under vart och ett av dessa år, 1 825,23 kg. Värdet M0 för kalenderåren 2021, 2022 och 2023, som avses i del B punkt 4 i bilaga I till förordning (EU) 2019/631, bör därför återspegla den vikten.

| (3) | Förordning (EU) 2019/631 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EU) 2019/631 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I del B punkt 4 i bilaga I till förordning (EU) 2019/631 ska posten M0 ersättas med följande:

”M0 är 1 766,4 under 2020, 1 825,23 för åren 2021, 2022 och 2023, och för 2024 det värde som antas i enlighet med artikel 14.1 b.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 augusti 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 111, 25.4.2019, s. 13.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/143 av den 19 januari 2018 om bekräftelse eller ändring av preliminära beräkningar av genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp och specifika utsläppsmål för tillverkare av nya lätta nyttofordon för kalenderåret 2016 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2011 (EUT L 25, 30.1.2018, s. 49).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/582 av den 3 april 2019 om bekräftelse eller ändring av preliminära beräkningar av genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp och specifika utsläppsmål för tillverkare av nya lätta nyttofordon för kalenderåret 2017 samt för Volkswagen-poolen och dess medlemmar för kalenderåren 2014, 2015 och 2016 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2011 (EUT L 100, 11.4.2019, s. 47).

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1035 av den 3 juni 2020 om bekräftelse eller ändring av preliminära beräkningar av genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp och specifika utsläppsmål för tillverkare av personbilar och lätta nyttofordon för kalenderåret 2018 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/631 (EUT L 227, 16.7.2020, s. 37).

4

---

| 30.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/10

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/1591

av den 23 oktober 2020

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (”Suska sechlońska” [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Polens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Suska sechlońska”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 897/2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Polens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Suska sechlońska”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 897/2010 (2).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Suska sechlońska” (SGB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 oktober 2020.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 897/2010 av den 8 oktober 2010 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Suska sechlońska [SGB]) (EUT L 266, 9.10.2010, s. 46).

2

(3)  
  EUT C 208, 22.6.2020, s. 5.

3

---

| 30.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/11

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/1592

av den 28 oktober 2020

om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 183 b,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2014 av den 16 april 2014 om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 1216/2009 och (EG) nr 614/2009 (2), särskilt artikel 5.6 a, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin.

| (2) | Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin, att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin, att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung.

| (3) | Förordning (EG) nr 1484/95 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1484/95 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | Eftersom denna åtgärd bör tillämpas så snart som uppdaterade uppgifter föreligger, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom denna åtgärd bör tillämpas så snart som uppdaterade uppgifter föreligger, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 1484/95 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 oktober 2020.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Wolfgang BURTSCHER

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 150, 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 av den 28 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import och om fastställande av representativa priser för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin samt om upphävande av förordning nr 163/67/EEG (EGT L 145, 29.6.1995, s. 47).

3

---

BILAGA

”BILAGA I

| KN-nummer | Varuslag | Representativt pris
  (euro/100 kg) | Säkerhet som avses i artikel 3
  (euro/100 kg) | Ursprung  (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Plockade och urtagna höns av arten Gallus domesticus, (s.k. 65 %-kycklingar), frysta | 138,5 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Styckningsdelar av höns av arten Gallus domesticus, benfria, frysta | 173,3 | 43 | AR |
| 145,8 | 57 | BR |
| 245 | 17 | CL |
| 194,7 | 33 | TH |
| 1602 32 11 | Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade beredningar av höns av arten Gallus domesticus | 168,5 | 40 | BR |

KN-nummer

Varuslag

Representativt pris

(euro/100 kg)

Säkerhet som avses i artikel 3

(euro/100 kg)

Ursprung  (1)

0207 12 90

Plockade och urtagna höns av arten Gallus domesticus, (s.k. 65 %-kycklingar), frysta

138,5

0

AR

0207 14 10

Styckningsdelar av höns av arten Gallus domesticus, benfria, frysta

173,3

43

AR

145,8

57

BR

245

17

CL

194,7

33

TH

1602 32 11

Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade beredningar av höns av arten Gallus domesticus

168,5

40

BR

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7).

1

---

| 30.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/13

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2020/1593

av den 29 oktober 2020

om ändring av bilaga X till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 vad gäller ytterligare undersökning av positiva fall av transmissibel spongiform encefalopati hos får och getter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (1), särskilt artikel 23 första stycket och artikel 23a m, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 999/2001 fastställs bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) hos djur. Förordningen är tillämplig på framställning och avyttring, samt i vissa särskilda fall export, av levande djur och animaliska produkter. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 999/2001 fastställs bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) hos djur. Förordningen är tillämplig på framställning och avyttring, samt i vissa särskilda fall export, av levande djur och animaliska produkter.

| (2) | I bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001 fastställs provtagnings- och laboratoriemetoder för påvisande av TSE. |
| --- | --- |

(2)

I bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001 fastställs provtagnings- och laboratoriemetoder för påvisande av TSE.

| (3) | I kapitel C punkt 3.2 a och b i bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001 ställs det krav på ytterligare undersökning av prover från misstänkta fall och av prover från TSE-övervakning med positivt resultat i kontrollundersökningen. Detta krav infördes genom kommissionens förordning (EG) nr 36/2005 (2) i syfte att undersöka eventuell förekomst av BSE hos små idisslare. |
| --- | --- |

(3)

I kapitel C punkt 3.2 a och b i bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001 ställs det krav på ytterligare undersökning av prover från misstänkta fall och av prover från TSE-övervakning med positivt resultat i kontrollundersökningen. Detta krav infördes genom kommissionens förordning (EG) nr 36/2005 (2) i syfte att undersöka eventuell förekomst av BSE hos små idisslare.

| (4) | Den 28 januari 2005 bekräftades det första fallet av BSE hos små idisslare under naturliga förhållanden hos en get som hade slaktats i Frankrike. Genom kommissionens förordning (EG) nr 214/2005 (3) höjdes därför kraven på testning av getter. |
| --- | --- |

(4)

Den 28 januari 2005 bekräftades det första fallet av BSE hos små idisslare under naturliga förhållanden hos en get som hade slaktats i Frankrike. Genom kommissionens förordning (EG) nr 214/2005 (3) höjdes därför kraven på testning av getter.

| (5) | Med anledning av att två möjliga BSE-liknande fall hos får i Frankrike och ett fall i Cypern hade påvisats under 2006 utvidgades genom kommissionens förordning (EG) nr 1041/2006 (4) programmet för övervakning av får baserat på en statistiskt representativ undersökning i syfte att fastställa den troliga förekomsten av BSE hos får. Dessa fall bekräftades senare vara skrapie och inte BSE. |
| --- | --- |

(5)

Med anledning av att två möjliga BSE-liknande fall hos får i Frankrike och ett fall i Cypern hade påvisats under 2006 utvidgades genom kommissionens förordning (EG) nr 1041/2006 (4) programmet för övervakning av får baserat på en statistiskt representativ undersökning i syfte att fastställa den troliga förekomsten av BSE hos får. Dessa fall bekräftades senare vara skrapie och inte BSE.

| (6) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 727/2007 (5) ändrades dessa övervakningsprogram mot bakgrund av resultaten av två års intensifierad testning som ledde till att inga ytterligare BSE-fall påvisades hos får eller getter. |
| --- | --- |

(6)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 727/2007 (5) ändrades dessa övervakningsprogram mot bakgrund av resultaten av två års intensifierad testning som ledde till att inga ytterligare BSE-fall påvisades hos får eller getter.

| (7) | Efter ytterligare systematisk undersökning av positiva TSE-fall hos får och getter sedan 2005 har inga fler positiva eller misstänkta BSE-fall påvisats. |
| --- | --- |

(7)

Efter ytterligare systematisk undersökning av positiva TSE-fall hos får och getter sedan 2005 har inga fler positiva eller misstänkta BSE-fall påvisats.

| (8) | Eftersom inga positiva eller misstänkta BSE-fall har påvisats hos får eller getter sedan 2005 bör kontrollundersökningen i händelse av positiva TSE-fall hos får och getter begränsas till indexfall enligt definitionen i punkt 2 c i bilaga I till förordning (EG) nr 999/2001. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom inga positiva eller misstänkta BSE-fall har påvisats hos får eller getter sedan 2005 bör kontrollundersökningen i händelse av positiva TSE-fall hos får och getter begränsas till indexfall enligt definitionen i punkt 2 c i bilaga I till förordning (EG) nr 999/2001.

| (9) | Enligt kapitel C punkt 3.2 c ii i bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001 ska TSE-fall där det genom den primära molekylära testningen inte kan uteslutas förekomst av BSE genomgå en sekundär molekylär testning i något av de tre laboratorier som förtecknas i den punkten. |
| --- | --- |

(9)

Enligt kapitel C punkt 3.2 c ii i bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001 ska TSE-fall där det genom den primära molekylära testningen inte kan uteslutas förekomst av BSE genomgå en sekundär molekylär testning i något av de tre laboratorier som förtecknas i den punkten.

| (10) | Denna förteckning upprättades genom förordning (EG) nr 36/2005 på grundval av de metoder och den laboratorieexpertis som var tillgängliga 2005. Den har aldrig uppdaterats sedan dess. |
| --- | --- |

(10)

Denna förteckning upprättades genom förordning (EG) nr 36/2005 på grundval av de metoder och den laboratorieexpertis som var tillgängliga 2005. Den har aldrig uppdaterats sedan dess.

| (11) | Det bör säkerställas ökas flexibilitet när det gäller metoden för sekundär molekylär testning, vars utformning bör godkännas från fall till fall av EU:s referenslaboratorium med beaktande av senaste vetenskapliga rön. Det utförande laboratoriets val bör också vara mer flexibelt så att senaste vetenskapliga rön och laboratorieexpertis kan utnyttjas på bästa sätt. |
| --- | --- |

(11)

Det bör säkerställas ökas flexibilitet när det gäller metoden för sekundär molekylär testning, vars utformning bör godkännas från fall till fall av EU:s referenslaboratorium med beaktande av senaste vetenskapliga rön. Det utförande laboratoriets val bör också vara mer flexibelt så att senaste vetenskapliga rön och laboratorieexpertis kan utnyttjas på bästa sätt.

| (12) | Kapitel C punkt 3.2 a, b och c i bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Kapitel C punkt 3.2 a, b och c i bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 oktober 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 147, 31.5.2001, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 36/2005 av den 12 januari 2005 om ändring av bilagorna III och X till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 med avseende på epidemiologisk övervakning och testning av transmissibla spongiforma encefalopatier hos nötkreatur, får och getter (EUT L 10, 13.1.2005, s. 9).

2

(3)  Kommissionen förordning (EG) nr 214/2005 av den 9 februari 2005 om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 med avseende på övervakning av transmissibla spongiforma encefalopatier hos getter (EUT L 37, 10.2.2005, s. 9).

3

(4)  Kommissionens förordning (EG) nr 1041/2006 av den 7 juli 2006 om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 med avseende på övervakning av transmissibla spongiforma encefalopatier hos får (EUT L 187, 8.7.2006, s. 10).

4

(5)  Kommissionens förordning (EG) nr 727/2007 av den 26 juni 2007 om ändring av bilagorna I, III, VII och X till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (EUT L 165, 27.6.2007, s. 8).

5

---

BILAGA

I kapitel C i bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001 ska punkt 3.2 ändras på följande sätt:

| 1. | I led a ska det sista stycket ersättas med följande:

  ”Om en av kontrollundersökningarna enligt första stycket i–iv ger positivt resultat ska djuret betraktas som TSE-positivt.” |
| --- | --- |

1.

I led a ska det sista stycket ersättas med följande:

”Om en av kontrollundersökningarna enligt första stycket i–iv ger positivt resultat ska djuret betraktas som TSE-positivt.”

| 2. | I led b ska tredje stycket ersättas med följande:

  ”Om en av kontrollundersökningarna ger positivt resultat ska djuret betraktas som TSE-positivt.” |
| --- | --- |

2.

I led b ska tredje stycket ersättas med följande:

”Om en av kontrollundersökningarna ger positivt resultat ska djuret betraktas som TSE-positivt.”

| 3. | Led c ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande stycke ska införas efter rubriken:

  ”De prover som efter undersökningarna enligt led a eller led b betraktas som positiva TSE-fall men inte anses vara atypiska fall ska undersökas för att utesluta förekomst av BSE endast om de härrör från ett indexfall. Andra fall som uppvisar tecken som av testlaboratoriet anses påkalla en undersökning ska också undersökas för att utesluta förekomst av BSE.” |
| --- | --- | --- |

3.

Led c ska ändras på följande sätt:

a)

Följande stycke ska införas efter rubriken:

”De prover som efter undersökningarna enligt led a eller led b betraktas som positiva TSE-fall men inte anses vara atypiska fall ska undersökas för att utesluta förekomst av BSE endast om de härrör från ett indexfall. Andra fall som uppvisar tecken som av testlaboratoriet anses påkalla en undersökning ska också undersökas för att utesluta förekomst av BSE.”

| b) | Led i ska ersättas med följande:






  ”i) | Primär molekylär testning med särskiljande Western blotting
  För att utesluta förekomst av BSE ska proverna undersökas med en särskiljande Western blotting-metod som förtecknas i riktlinjerna från EU:s referenslaboratorium. Den särskiljande undersökningen ska utföras av ett officiellt laboratorium som utsetts av den behöriga myndigheten och som framgångsrikt har deltagit i den senaste kompetensprövning som anordnats av EU:s referenslaboratorium för användning av en sådan metod.” |
| --- | --- | --- |

b)

Led i ska ersättas med följande:

”i)

Primär molekylär testning med särskiljande Western blotting

För att utesluta förekomst av BSE ska proverna undersökas med en särskiljande Western blotting-metod som förtecknas i riktlinjerna från EU:s referenslaboratorium. Den särskiljande undersökningen ska utföras av ett officiellt laboratorium som utsetts av den behöriga myndigheten och som framgångsrikt har deltagit i den senaste kompetensprövning som anordnats av EU:s referenslaboratorium för användning av en sådan metod.”

| c) | Led ii ska ersättas med följande:






  ”ii) | Sekundär molekylär testning med ytterligare molekylära testmetoder
  Fall av TSE där det genom den primära molekylära testning som avses i led i inte kan uteslutas förekomst av BSE enligt de riktlinjer som utfärdats av EU:s referenslaboratorium ska omedelbart överlämnas till EU:s referenslaboratorium, tillsammans med alla tillgängliga relevanta uppgifter. Proverna ska genomgå ytterligare undersökning och bekräftelse med minst en alternativ metod som skiljer sig immunokemiskt från den ursprungliga primära molekylära metoden. Utformningen av den sekundär molekylär testningen i enlighet med senaste vetenskapliga rön och laboratorieexpertis ska godkännas från fall till fall av EU:s referenslaboratorium enligt beskrivningen i dess riktlinjer. EU:s referenslaboratorium ska biträdas av en expertpanel, Strain Typing Expert Group (STEG), samt av en företrädare för ifrågavarande nationella referenslaboratorium.
  Resultaten ska tolkas av EU:s referenslaboratorium med biträde av STEG samt en företrädare för ifrågavarande nationella referenslaboratorium. Kommissionen ska omedelbart underrättas om resultatet av denna tolkning.” |
| --- | --- | --- |

c)

Led ii ska ersättas med följande:

”ii)

Sekundär molekylär testning med ytterligare molekylära testmetoder

Fall av TSE där det genom den primära molekylära testning som avses i led i inte kan uteslutas förekomst av BSE enligt de riktlinjer som utfärdats av EU:s referenslaboratorium ska omedelbart överlämnas till EU:s referenslaboratorium, tillsammans med alla tillgängliga relevanta uppgifter. Proverna ska genomgå ytterligare undersökning och bekräftelse med minst en alternativ metod som skiljer sig immunokemiskt från den ursprungliga primära molekylära metoden. Utformningen av den sekundär molekylär testningen i enlighet med senaste vetenskapliga rön och laboratorieexpertis ska godkännas från fall till fall av EU:s referenslaboratorium enligt beskrivningen i dess riktlinjer. EU:s referenslaboratorium ska biträdas av en expertpanel, Strain Typing Expert Group (STEG), samt av en företrädare för ifrågavarande nationella referenslaboratorium.

Resultaten ska tolkas av EU:s referenslaboratorium med biträde av STEG samt en företrädare för ifrågavarande nationella referenslaboratorium. Kommissionen ska omedelbart underrättas om resultatet av denna tolkning.”

---

BESLUT

| 30.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/16

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2020/1594

av den 29 oktober 2020

om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater

(delgivet med nr C(2020) 7607)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom unionen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4, och

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (3), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som måste återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1568 (5) till följd av förändringar i den epidemiologiska situationen vad gäller den sjukdomen i Polen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som måste återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1568 (5) till följd av förändringar i den epidemiologiska situationen vad gäller den sjukdomen i Polen.

| (2) | Sedan genomförandebeslut (EU) 2020/1568 antogs har ett nytt fall av afrikansk svinpest hos tamsvin konstaterats i Rumänien. |
| --- | --- |

(2)

Sedan genomförandebeslut (EU) 2020/1568 antogs har ett nytt fall av afrikansk svinpest hos tamsvin konstaterats i Rumänien.

| (3) | I slutet av oktober 2020 konstaterades ett utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i länet Suceava i Rumänien i ett område som för närvarande förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Det område i Rumänien som för närvarande förtecknas i del II i den bilagan och som drabbats av det senaste utbrottet av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas i del III i stället för i del II i den bilagan. |
| --- | --- |

(3)

I slutet av oktober 2020 konstaterades ett utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i länet Suceava i Rumänien i ett område som för närvarande förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Det område i Rumänien som för närvarande förtecknas i del II i den bilagan och som drabbats av det senaste utbrottet av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas i del III i stället för i del II i den bilagan.

| (4) | Efter detta nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i Rumänien har regionaliseringen i denna medlemsstat omprövats och uppdaterats med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen i unionen. Gällande riskhanteringsåtgärder har också omprövats och uppdaterats. Dessa förändringar måste återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(4)

Efter detta nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i Rumänien har regionaliseringen i denna medlemsstat omprövats och uppdaterats med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen i unionen. Gällande riskhanteringsåtgärder har också omprövats och uppdaterats. Dessa förändringar måste återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (5) | För att beakta den senaste utvecklingen av den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör ett nytt tillräckligt stort högriskområde avgränsas i Rumänien och tas med i förteckningen i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(5)

För att beakta den senaste utvecklingen av den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör ett nytt tillräckligt stort högriskområde avgränsas i Rumänien och tas med i förteckningen i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (6) | Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen vad gäller spridningen av afrikansk svinpest är det viktigt att de ändringar som genom detta beslut görs i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU träder i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(6)

Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen vad gäller spridningen av afrikansk svinpest är det viktigt att de ändringar som genom detta beslut görs i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU träder i kraft så snart som möjligt.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 29 oktober 2020.

På kommissionens vägnar

Stella KYRIAKIDES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU av den 9 oktober 2014 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater och om upphävande av genomförandebeslut 2014/178/EU (EUT L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1568 av den 27 oktober 2020 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater (EUT L 358, 28.10.2020, s. 69).

5

---

BILAGA

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med följande:

”BILAGA

DEL I

1.   Belgien

Följande områden i Belgien:

| dans la province de Luxembourg:





  la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:





  Frontière avec la France, |
| --- |

dans la province de Luxembourg:

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

Frontière avec la France,

| Rue Mersinhat à Florenville, |
| --- |

Rue Mersinhat à Florenville,

| La N818 jusque son intersection avec la N83, |
| --- |

La N818 jusque son intersection avec la N83,

| La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- |

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- |

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- |

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| Le Routeux, |
| --- |

Le Routeux,

| Rue d’Orgéo, |
| --- |

Rue d’Orgéo,

| Rue de la Vierre, |
| --- |

Rue de la Vierre,

| Rue du Bout-d’en-Bas, |
| --- |

Rue du Bout-d’en-Bas,

| Rue Sous l’Eglise, |
| --- |

Rue Sous l’Eglise,

| Rue Notre-Dame, |
| --- |

Rue Notre-Dame,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- |

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- |

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- |

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| Rue du Tombois, |
| --- |

Rue du Tombois,

| Rue Du Pierroy, |
| --- |

Rue Du Pierroy,

| Rue Saint-Orban, |
| --- |

Rue Saint-Orban,

| Rue Saint-Aubain, |
| --- |

Rue Saint-Aubain,

| Rue des Cottages, |
| --- |

Rue des Cottages,

| Rue de Relune, |
| --- |

Rue de Relune,

| Rue de Rulune, |
| --- |

Rue de Rulune,

| Route de l’Ermitage, |
| --- |

Route de l’Ermitage,

| N87: Route de Habay, |
| --- |

N87: Route de Habay,

| Chemin des Ecoliers, |
| --- |

Chemin des Ecoliers,

| Le Routy, |
| --- |

Le Routy,

| Rue Burgknapp, |
| --- |

Rue Burgknapp,

| Rue de la Halte, |
| --- |

Rue de la Halte,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| Rue de l’Eglise, |
| --- |

Rue de l’Eglise,

| Rue du Marquisat, |
| --- |

Rue du Marquisat,

| Rue de la Carrière, |
| --- |

Rue de la Carrière,

| Rue de la Lorraine, |
| --- |

Rue de la Lorraine,

| Rue du Beynert, |
| --- |

Rue du Beynert,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| Rue du Tram, |
| --- |

Rue du Tram,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- |

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- |

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville. |
| --- |

Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville.

2.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 6.0.1950, 6.0.2050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 6.0.1950, 6.0.2050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 4.0.2050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 4.0.2050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575 050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575 050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

5.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos,

| — | Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos.

6.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| powiat działdowski, |
| --- |

powiat działdowski,

| gmina Dąbrówno w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Dąbrówno w powiecie ostródzkim,

| gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim,

| gmina Grodziczno w powiecie nowomiejskim, |
| --- |

gmina Grodziczno w powiecie nowomiejskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- |

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| powiat miejski Przemyśl, |
| --- |

powiat miejski Przemyśl,

| gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim, |
| --- |

gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim,

| w województwie świętokrzyskim:





  powiat opatowski, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

powiat opatowski,

| powiat sandomierski, |
| --- |

powiat sandomierski,

| gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- |

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,
  gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim, |
| --- |

gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim,

| powiat skierniewicki, |
| --- |

powiat skierniewicki,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| w województwie pomorskim:





  gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gminy Międzyrzecz, Pszczew, część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Międzyrzecz, Pszczew, część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim,

| gmina Ośno Lubuskie powiecie słubickim, |
| --- |

gmina Ośno Lubuskie powiecie słubickim,

| gminy Krzeszyce, Sulęcin i część gminy Torzym położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gminy Krzeszyce, Sulęcin i część gminy Torzym położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| gminy Bogdaniec, Lubiszyn i część gminy Witnica położona na północny - wschód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce -Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim, |
| --- |

gminy Bogdaniec, Lubiszyn i część gminy Witnica położona na północny - wschód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce -Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- |

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim, |
| --- |

gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim,

| gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- |

gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim, |
| --- |

część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim,

| gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| powiat miejski Poznań, |
| --- |

powiat miejski Poznań,

| gminy Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- |

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gminy Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo oraz część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

gminy Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo oraz część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- |

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- |

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- |

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- |

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- |

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim, |
| --- |

gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim,

| gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim,

| powiat miejski Kalisz, |
| --- |

powiat miejski Kalisz,

| gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim,

| gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim, |
| --- |

gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim,

| gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim, |
| --- |

gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim,

| w województwie zachodniopomorskim:





  część gminy Boleszkowice położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

część gminy Boleszkowice położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| gmina Mieszkowice w powiecie gryfińskim. |
| --- |

gmina Mieszkowice w powiecie gryfińskim.

7.   Slovakien

Följande områden i Slovakien:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III,

| — | in the district of Michalovce municipality Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce municipality Strážske,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, and Červenica, |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, and Červenica,

| — | Dulova Ves, Záborské, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Okružná, Trnkov,Vyšná Šebastová and Šarišská Poruba, |
| --- | --- |

—

Dulova Ves, Záborské, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Okružná, Trnkov,Vyšná Šebastová and Šarišská Poruba,

| — | in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica, |
| --- | --- |

—

in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica,

| — | Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar, |
| --- | --- |

—

Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske,

| — | in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II,

| — | in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša, |
| --- | --- |

—

in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada. |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada.

8.   Grekland

Följande områden i Grekland:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

DEL II

1.   Belgien

Följande områden i Belgien:

| dans la province de Luxembourg:





  la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:





  La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894, |
| --- |

dans la province de Luxembourg:

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894,

| La N894 jusque son intersection avec la rue Grande, |
| --- |

La N894 jusque son intersection avec la rue Grande,

| La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- |

La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse, |
| --- |

La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse,

| Hosseuse, |
| --- |

Hosseuse,

| La Roquignole, |
| --- |

La Roquignole,

| Les Chanvières, |
| --- |

Les Chanvières,

| La Fosse du Loup, |
| --- |

La Fosse du Loup,

| Le Sart, |
| --- |

Le Sart,

| La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord, |
| --- |

La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord,

| La rue de l’Accord, |
| --- |

La rue de l’Accord,

| La rue du Fet, |
| --- |

La rue du Fet,

| La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange,

| La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange,

| La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- |

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- |

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981, |
| --- |

La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981,

| La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83, |
| --- |

La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83,

| La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville. |
| --- |

La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville.

2.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

3.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

5.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Stare Juchy, część gminy Prostki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy i część gminy wiejskiej Ełk położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Stare Juchy, część gminy Prostki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy i część gminy wiejskiej Ełk położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim,

| powiat elbląski, |
| --- |

powiat elbląski,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gminy Orzysz, Pisz, Ruciane - Nida oraz część gminy Biała Piska położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Pisz, Ruciane - Nida oraz część gminy Biała Piska położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie ostródzkim,

| powiat giżycki, |
| --- |

powiat giżycki,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| powiat kętrzyński, |
| --- |

powiat kętrzyński,

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| w województwie podlaskim:





  powiat bielski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat bielski,

| gminy Radziłów, Rajgród Wąsosz, część gminy wiejskiej Grajewo położona na południe o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na południe od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy w powiecie grajewskim, |
| --- |

gminy Radziłów, Rajgród Wąsosz, część gminy wiejskiej Grajewo położona na południe o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na południe od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy w powiecie grajewskim,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat siemiatycki, |
| --- |

powiat siemiatycki,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- |

powiat kolneński z miastem Kolno,

| powiat białostocki, |
| --- |

powiat białostocki,

| gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  powiat siedlecki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat siedlecki,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| powiat ciechanowski, |
| --- |

powiat ciechanowski,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| powiat kozienicki, |
| --- |

powiat kozienicki,

| gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| powiat wołomiński, |
| --- |

powiat wołomiński,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| powiat grójecki, |
| --- |

powiat grójecki,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| powiat białobrzeski, |
| --- |

powiat białobrzeski,

| powiat przysuski, |
| --- |

powiat przysuski,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim,

| gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| powiat lubelski, |
| --- |

powiat lubelski,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| powiat świdnicki, |
| --- |

powiat świdnicki,

| gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| powiat kraśnicki, |
| --- |

powiat kraśnicki,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| gminy Hańsk, Stary Brus, Urszulin, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hańsk, Stary Brus, Urszulin, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa w powiecie włodawskim,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| w województwie podkarpackim:





  powiat stalowowolski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat stalowowolski,

| gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| w województwie lubuskim:





  powiat wschowski, |
| --- |

w województwie lubuskim:

powiat wschowski,

| gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim, |
| --- |

gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim,

| gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| gminy Cybinka, Górzyca, Rzepin i Słubice powiecie słubickim, |
| --- |

gminy Cybinka, Górzyca, Rzepin i Słubice powiecie słubickim,

| gmina Słońsk i część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gmina Słońsk i część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| powiat żarski, |
| --- |

powiat żarski,

| gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim,

| gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim, |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim,

| powiat obornicki, |
| --- |

powiat obornicki,

| część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- |

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- |

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gmina Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- |

gmina Sadkowice w powiecie rawskim,

| w województwie zachodniopomorskim:





  część gminy Boleszkowice położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim. |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

część gminy Boleszkowice położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim.

8.   Slovakien

Följande områden i Slovakien:

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník,

| — | In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice, |
| --- | --- |

—

In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné,

| — | in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka, |
| --- | --- |

—

in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice,

| — | in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina. |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina.

9.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Judeţul Bistrița-Năsăud, without localities mentioned in Part III:






  — | Locality Dealu Ștefăniței; |
| --- | --- | --- |

—

Judeţul Bistrița-Năsăud, without localities mentioned in Part III:

—

Locality Dealu Ștefăniței;

| — | Locality Romuli. |
| --- | --- |

—

Locality Romuli.

DEL III

1.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

3.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė, Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė, Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

4.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| powiat miejski Olsztyn, |
| --- |

powiat miejski Olsztyn,

| część gminy Prostki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Ełk położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim, |
| --- |

część gminy Prostki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Ełk położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim,

| część gminy Biała Piska położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim, |
| --- |

część gminy Biała Piska położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim,

| w województwie podlaskim:





  część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| gmina Szczuczyn, część gminy wiejskiej Grajewo położona na północ o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącej miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na północ od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy i miasto Grajewo w powiecie grajewskim, |
| --- |

gmina Szczuczyn, część gminy wiejskiej Grajewo położona na północ o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącej miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na północ od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy i miasto Grajewo w powiecie grajewskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- |

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

| w województwie lubelskim:





  powiat tomaszowski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat tomaszowski,

| gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| powiat zamojski, |
| --- |

powiat zamojski,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| powiat biłgorajski, |
| --- |

powiat biłgorajski,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| gminy Hanna, Wyryki i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Wyryki i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim,

| gmina Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim,

| gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- |

gmina Baranów w powiecie puławskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- |

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| w województwie lubuskim:





  gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim,

| gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim,

| część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim,

| część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim, |
| --- |

część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim,

| gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| w województwie świętokrzyskim:





  część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim. |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim.

5.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | The following localities from Județul Bistrița Năsăud:






  — | Dealu Ștefăniței, |
| --- | --- | --- |

—

The following localities from Județul Bistrița Năsăud:

—

Dealu Ștefăniței,

| — | Romuli, |
| --- | --- |

—

Romuli,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

6.   Slovakien

| — | the whole district of Trebišov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II,

| — | Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce, |
| --- | --- |

—

Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce,

| — | the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II,

| — | In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma, |
| --- | --- |

—

In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná. |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná.

DEL IV

Italien

Följande områden i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

REKOMMENDATIONER

| 30.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/43 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/43

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2020/1595

av den 28 oktober 2020

om strategier för testning av covid-19, inbegripet användning av antigentester i form av snabbtester

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och

av följande skäl:

| (1) | Covid-19-pandemin fortsätter att utgöra ett allvarligt hot mot folkhälsan. Såsom anges i kommissionens meddelande om EU:s hälsoberedskap i närtid inför covid-19-utbrott (1) är robusta strategier för testning och tillräcklig testningskapacitet väsentliga aspekter av beredskap och insatser mot covid-19 som gör det möjligt att tidigt upptäcka potentiellt smittsamma individer och synliggöra infektionshastigheter och smittspridning i samhällen. Dessutom är de en förutsättning för en adekvat kontaktspårning för att begränsa spridningen genom snabb isolering. |
| --- | --- |

(1)

Covid-19-pandemin fortsätter att utgöra ett allvarligt hot mot folkhälsan. Såsom anges i kommissionens meddelande om EU:s hälsoberedskap i närtid inför covid-19-utbrott (1) är robusta strategier för testning och tillräcklig testningskapacitet väsentliga aspekter av beredskap och insatser mot covid-19 som gör det möjligt att tidigt upptäcka potentiellt smittsamma individer och synliggöra infektionshastigheter och smittspridning i samhällen. Dessutom är de en förutsättning för en adekvat kontaktspårning för att begränsa spridningen genom snabb isolering.

| (2) | I enlighet med artikel 168.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (2) förblir fastställandet av hälso- och sjukvårdspolitiken samt organisationen och genomförandet av hälsoåtgärder en nationell befogenhet. EU:s medlemsstater ansvarar därför för att besluta om utvecklingen och genomförandet av strategier för testning av covid-19, med beaktande av ländernas epidemiologiska och sociala situation. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 168.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (2) förblir fastställandet av hälso- och sjukvårdspolitiken samt organisationen och genomförandet av hälsoåtgärder en nationell befogenhet. EU:s medlemsstater ansvarar därför för att besluta om utvecklingen och genomförandet av strategier för testning av covid-19, med beaktande av ländernas epidemiologiska och sociala situation.

| (3) | År 2013 antog EU Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU (3) för att förbättra beredskapen och kapaciteten i hela EU och stärka sin kapacitet att övervaka, snabbt upptäcka och samordna insatser vid hälsohot. Tillsammans med beslut nr 1082/2013/EU infördes olika verktyg (4) för att stödja och samordna medlemsstaternas beredskapsplanering och åtgärder när de ställs inför gränsöverskridande hot mot människors hälsa. |
| --- | --- |

(3)

År 2013 antog EU Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU (3) för att förbättra beredskapen och kapaciteten i hela EU och stärka sin kapacitet att övervaka, snabbt upptäcka och samordna insatser vid hälsohot. Tillsammans med beslut nr 1082/2013/EU infördes olika verktyg (4) för att stödja och samordna medlemsstaternas beredskapsplanering och åtgärder när de ställs inför gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

| (4) | Ett avgörande inslag i samordningen av folkhälsokriser av betydelse för unionen är hälsosäkerhetskommittén. Dess uppgift är att stärka samordningen och utbytet av bästa praxis och information om nationell beredskaps- och insatsplanering, att främja interoperabiliteten och den intersektoriella dimensionen av sådan verksamhet samt att inrätta en mekanism för gemensam upphandling av medicinska motåtgärder. |
| --- | --- |

(4)

Ett avgörande inslag i samordningen av folkhälsokriser av betydelse för unionen är hälsosäkerhetskommittén. Dess uppgift är att stärka samordningen och utbytet av bästa praxis och information om nationell beredskaps- och insatsplanering, att främja interoperabiliteten och den intersektoriella dimensionen av sådan verksamhet samt att inrätta en mekanism för gemensam upphandling av medicinska motåtgärder.

| (5) | Den 15 juli 2020 antog kommissionen ett meddelande om EU:s hälsoberedskap i närtid (5), som syftar till att säkerställa EU:s hälsoberedskap i närtid vid ytterligare covid-19-utbrott i Europa. Ett av de åtgärdsområden som ingår i det meddelandet är att genom hälsosäkerhetskommittén uppnå en överenskommelse på EU-nivå om enhetliga teststrategier och -metoder. |
| --- | --- |

(5)

Den 15 juli 2020 antog kommissionen ett meddelande om EU:s hälsoberedskap i närtid (5), som syftar till att säkerställa EU:s hälsoberedskap i närtid vid ytterligare covid-19-utbrott i Europa. Ett av de åtgärdsområden som ingår i det meddelandet är att genom hälsosäkerhetskommittén uppnå en överenskommelse på EU-nivå om enhetliga teststrategier och -metoder.

| (6) | Rådet antog den 30 juni en rekommendation (6) om ett gradvis upphävande av de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU . Detta gjordes på grundval av en uppsättning principer och objektiva kriterier, däribland hälsosituationen, förmågan att tillämpa begränsningsåtgärder under resan, ömsesidighetshänsyn och uppgifter från relevanta källor såsom Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) och Världshälsoorganisationen (WHO). |
| --- | --- |

(6)

Rådet antog den 30 juni en rekommendation (6) om ett gradvis upphävande av de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU . Detta gjordes på grundval av en uppsättning principer och objektiva kriterier, däribland hälsosituationen, förmågan att tillämpa begränsningsåtgärder under resan, ömsesidighetshänsyn och uppgifter från relevanta källor såsom Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) och Världshälsoorganisationen (WHO).

| (7) | Hälsosäkerhetskommittén nådde den 17 september 2020 en överenskommelse om EU health preparedness: Recommendations for a common EU testing approach for COVID-19 (7), med olika åtgärder som länderna ska beakta när de uppdaterar eller anpassar sina teststrategier. Rekommendationerna syftar till att nå en överenskommelse om en enhetlig strategi för covid-19-testning i hela EU. Innehållet bygger på situationen i de europeiska länderna i början av september 2020 och på de respektive teststrategier och mål som då genomfördes. |
| --- | --- |

(7)

Hälsosäkerhetskommittén nådde den 17 september 2020 en överenskommelse om EU health preparedness: Recommendations for a common EU testing approach for COVID-19 (7), med olika åtgärder som länderna ska beakta när de uppdaterar eller anpassar sina teststrategier. Rekommendationerna syftar till att nå en överenskommelse om en enhetlig strategi för covid-19-testning i hela EU. Innehållet bygger på situationen i de europeiska länderna i början av september 2020 och på de respektive teststrategier och mål som då genomfördes.

| (8) | Medlemsstaterna bör sträva efter att undvika reseförbud. För att skydda friheterna på den inre marknaden bör eventuella begränsningar tillämpas i enlighet med de allmänna principerna i unionsrätten, särskilt proportionalitet och icke-diskriminering, och bör inte gå utöver vad som är absolut nödvändigt för att skydda folkhälsan. |
| --- | --- |

(8)

Medlemsstaterna bör sträva efter att undvika reseförbud. För att skydda friheterna på den inre marknaden bör eventuella begränsningar tillämpas i enlighet med de allmänna principerna i unionsrätten, särskilt proportionalitet och icke-diskriminering, och bör inte gå utöver vad som är absolut nödvändigt för att skydda folkhälsan.

| (9) | Den 13 oktober 2020 antog rådet en rekommendation om en samordnad strategi för inskränkningar i den fria rörligheten med anledning av covid-19-pandemin (8), som bland annat fastställer tydligare bestämmelser för resenärer från högriskområden (testning och självkarantän) som ger tydlig och aktuell information till allmänheten. |
| --- | --- |

(9)

Den 13 oktober 2020 antog rådet en rekommendation om en samordnad strategi för inskränkningar i den fria rörligheten med anledning av covid-19-pandemin (8), som bland annat fastställer tydligare bestämmelser för resenärer från högriskområden (testning och självkarantän) som ger tydlig och aktuell information till allmänheten.

| (10) | En effektiv testning spelar en nyckelroll när det gäller att säkerställa den fria rörligheten för personer och möjliggöra en väl fungerande inre marknad. Sedan covid-19-pandemin bröt ut har diagnostiska tester utvecklats snabbt vilket har understött den centrala roll som de spelar för att bekämpa utbrott. EU erkänner vikten av diagnostiska tester och stöder utvecklingen genom ett antal forsknings- och innovationsåtgärder inom EU1. En korrekt användning av covid-19-tester, i stora volymer och genom att säkerställa en kort omloppstid mellan testbegäran och testresultat, spelar en viktig roll för att minska spridningen av sars-cov-2. För närvarande är den mest tillförlitliga metoden för testning av fall och kontakter den RT-PCR-baserade testmetoden (PCR med omvänd transkription). Sådana tester var bland de tidigaste tillgängliga när pandemin nådde den europeiska kontinenten. |
| --- | --- |

(10)

En effektiv testning spelar en nyckelroll när det gäller att säkerställa den fria rörligheten för personer och möjliggöra en väl fungerande inre marknad. Sedan covid-19-pandemin bröt ut har diagnostiska tester utvecklats snabbt vilket har understött den centrala roll som de spelar för att bekämpa utbrott. EU erkänner vikten av diagnostiska tester och stöder utvecklingen genom ett antal forsknings- och innovationsåtgärder inom EU1. En korrekt användning av covid-19-tester, i stora volymer och genom att säkerställa en kort omloppstid mellan testbegäran och testresultat, spelar en viktig roll för att minska spridningen av sars-cov-2. För närvarande är den mest tillförlitliga metoden för testning av fall och kontakter den RT-PCR-baserade testmetoden (PCR med omvänd transkription). Sådana tester var bland de tidigaste tillgängliga när pandemin nådde den europeiska kontinenten.

| (11) | Medan antalet RT-PCR-tester har ökat i hela EU, vilket har lett till att fler covid-19-positiva fall har identifierats, särskilt bland yngre personer som uppvisar lindriga symtom eller som är asymtomatiska, har laboratorierna svårt att säkerställa att det finns tillräckliga resurser och tillräcklig kapacitet för att hålla jämna steg med efterfrågan. Detta har följaktligen lett till brist på RT-PCR-testmaterial och längre omloppstider, vilket har begränsat det effektiva genomförandet av riskreducerande åtgärder samt snabb kontaktspårning. För att avhjälpa dessa brister anordnade kommissionen redan den 19 mars en gemensam upphandling av laboratorieutrustning, inklusive testkit och reagenser för RT-PCR-tester, i vilken 20 medlemsstater deltog. |
| --- | --- |

(11)

Medan antalet RT-PCR-tester har ökat i hela EU, vilket har lett till att fler covid-19-positiva fall har identifierats, särskilt bland yngre personer som uppvisar lindriga symtom eller som är asymtomatiska, har laboratorierna svårt att säkerställa att det finns tillräckliga resurser och tillräcklig kapacitet för att hålla jämna steg med efterfrågan. Detta har följaktligen lett till brist på RT-PCR-testmaterial och längre omloppstider, vilket har begränsat det effektiva genomförandet av riskreducerande åtgärder samt snabb kontaktspårning. För att avhjälpa dessa brister anordnade kommissionen redan den 19 mars en gemensam upphandling av laboratorieutrustning, inklusive testkit och reagenser för RT-PCR-tester, i vilken 20 medlemsstater deltog.

| (12) | Trots genomförandet av denna gemensamma upphandling ställs medlemsstaterna återigen inför problem med begränsad testningskapacitet och långa omloppstider, särskilt i den aktuella epidemiologiska situationen där Europa upplever en uppgång i positiva fall av covid-19. I detta sammanhang använder sig medlemsstaterna i allt högre grad av snabbtester eller patientnära tester (t.ex. antigentester), främst i medicinska miljöer, och undersöker deras bredare användning. Denna nya generation av snabbare och billigare covid-19-tester, som ofta möjliggör ett testresultat på mindre än 30 minuter, blir allt mer förekommande på marknaden. |
| --- | --- |

(12)

Trots genomförandet av denna gemensamma upphandling ställs medlemsstaterna återigen inför problem med begränsad testningskapacitet och långa omloppstider, särskilt i den aktuella epidemiologiska situationen där Europa upplever en uppgång i positiva fall av covid-19. I detta sammanhang använder sig medlemsstaterna i allt högre grad av snabbtester eller patientnära tester (t.ex. antigentester), främst i medicinska miljöer, och undersöker deras bredare användning. Denna nya generation av snabbare och billigare covid-19-tester, som ofta möjliggör ett testresultat på mindre än 30 minuter, blir allt mer förekommande på marknaden.

| (13) | WHO offentliggjorde den 11 september 2020 en preliminär vägledning om användningen av antigentester i form av snabbtester för upptäckt av covid-19 (9), som ger länderna råd om vilken roll dessa tester kan spela och om behovet av ett noggrant testurval. Även om antigentester i form av snabbtester som WHO understryker kan erbjuda lösningar för diagnostisering av sars-cov-2-infektion i en rad olika miljöer och scenarier, är deras kliniska prestanda (ännu) inte optimal och försiktighet bör iakttas. |
| --- | --- |

(13)

WHO offentliggjorde den 11 september 2020 en preliminär vägledning om användningen av antigentester i form av snabbtester för upptäckt av covid-19 (9), som ger länderna råd om vilken roll dessa tester kan spela och om behovet av ett noggrant testurval. Även om antigentester i form av snabbtester som WHO understryker kan erbjuda lösningar för diagnostisering av sars-cov-2-infektion i en rad olika miljöer och scenarier, är deras kliniska prestanda (ännu) inte optimal och försiktighet bör iakttas.

| (14) | Bland de befintliga modellerna rekommenderar WHO användning av antigentester i form av snabbtester som uppfyller minimikraven på ≥ 80 % sensitivitet och ≥ 97 % specificitet, och dessa bör särskilt användas när tillgången till RT-PCR-tester är tillfälligt begränsad eller när långa omloppstider begränsar den kliniska användbarheten. Användningen av antigentester i form av snabbtester för screening av enskilda personer ger möjlighet till snabb identifiering av de individer som löper störst risk att sprida infektionen, särskilt under förhållanden med stor spridning i samhället. Dessutom bör antigentester i form av snabbtester utföras av utbildade aktörer, i enlighet med tillverkarens anvisningar och inom de första 5–7 dagarna efter det att symtomen uppträder när virusbelastningen är som högst. |
| --- | --- |

(14)

Bland de befintliga modellerna rekommenderar WHO användning av antigentester i form av snabbtester som uppfyller minimikraven på ≥ 80 % sensitivitet och ≥ 97 % specificitet, och dessa bör särskilt användas när tillgången till RT-PCR-tester är tillfälligt begränsad eller när långa omloppstider begränsar den kliniska användbarheten. Användningen av antigentester i form av snabbtester för screening av enskilda personer ger möjlighet till snabb identifiering av de individer som löper störst risk att sprida infektionen, särskilt under förhållanden med stor spridning i samhället. Dessutom bör antigentester i form av snabbtester utföras av utbildade aktörer, i enlighet med tillverkarens anvisningar och inom de första 5–7 dagarna efter det att symtomen uppträder när virusbelastningen är som högst.

| (15) | Flera medlemsstater (10) har börjat använda antigentester i form av snabbtester i praktiken och har inkluderat användningen av dem i sina nationella covid-19-teststrategier. Dessutom genomför en majoritet av medlemsstaterna för närvarande valideringsstudier eller pilotprojekt för att bedöma den kliniska prestandan hos antigentester i form av snabbtester i specifika miljöer och för diagnostisering av sars-cov-2-infektion hos vissa målpopulationer. Hälsosäkerhetskommittén enades vid sitt möte den 19 oktober 2020 om att utarbeta en gemensam ståndpunkt om användningen av antigentester i form av snabbtester, där man bland annat tar upp tillämpningen av dessa tester och användningen av deras resultat. |
| --- | --- |

(15)

Flera medlemsstater (10) har börjat använda antigentester i form av snabbtester i praktiken och har inkluderat användningen av dem i sina nationella covid-19-teststrategier. Dessutom genomför en majoritet av medlemsstaterna för närvarande valideringsstudier eller pilotprojekt för att bedöma den kliniska prestandan hos antigentester i form av snabbtester i specifika miljöer och för diagnostisering av sars-cov-2-infektion hos vissa målpopulationer. Hälsosäkerhetskommittén enades vid sitt möte den 19 oktober 2020 om att utarbeta en gemensam ståndpunkt om användningen av antigentester i form av snabbtester, där man bland annat tar upp tillämpningen av dessa tester och användningen av deras resultat.

| (16) | Användningen av antigentester i form av snabbtester, framför allt för inkommande resenärer på flygplatser, har bedömts inom EU:s gemensamma åtgärd Healthy Gateways (11). Bedömningen innehåller bland annat en analys av alternativa laboratorietestmetoder, tidpunkten för testning av resenärer, nödvändiga resurser och praktiska arrangemang på flygplatser. Detta kan också vara relevant för resenärer som använder andra transportmedel. |
| --- | --- |

(16)

Användningen av antigentester i form av snabbtester, framför allt för inkommande resenärer på flygplatser, har bedömts inom EU:s gemensamma åtgärd Healthy Gateways (11). Bedömningen innehåller bland annat en analys av alternativa laboratorietestmetoder, tidpunkten för testning av resenärer, nödvändiga resurser och praktiska arrangemang på flygplatser. Detta kan också vara relevant för resenärer som använder andra transportmedel.

| (17) | Dessutom bad kommissionen nyligen ECDC och Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (Easa) att utarbeta ett protokoll för säkrare flygresor, inklusive ett förslag till ett gemensamt EU-protokoll för hälsosäkerhetstester på flygplatser. Protokollet bör innehålla inslag såsom tidpunkter för tester, målgrupp, typer av tester och möjligt genomförande på flygplatser, och skulle kunna utvidgas ytterligare till att omfatta andra transportsätt. Utvecklingen av teststrategier, baserade på validerad teknik för det specifika sammanhanget och tillgänglig kapacitet, bör också ligga till grund för karantänstrategier eller andra restriktioner, exempelvis kan ett ömsesidigt erkännande av testresultat minska risken för import av fall till en nivå som motsvarar eller understiger den rådande risken inom destinationsregionen och därför leda till att karantänen eller andra restriktioner upphävs. |
| --- | --- |

(17)

Dessutom bad kommissionen nyligen ECDC och Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (Easa) att utarbeta ett protokoll för säkrare flygresor, inklusive ett förslag till ett gemensamt EU-protokoll för hälsosäkerhetstester på flygplatser. Protokollet bör innehålla inslag såsom tidpunkter för tester, målgrupp, typer av tester och möjligt genomförande på flygplatser, och skulle kunna utvidgas ytterligare till att omfatta andra transportsätt. Utvecklingen av teststrategier, baserade på validerad teknik för det specifika sammanhanget och tillgänglig kapacitet, bör också ligga till grund för karantänstrategier eller andra restriktioner, exempelvis kan ett ömsesidigt erkännande av testresultat minska risken för import av fall till en nivå som motsvarar eller understiger den rådande risken inom destinationsregionen och därför leda till att karantänen eller andra restriktioner upphävs.

| (18) | Utvecklingen av teststrategier, baserade på validerad teknik och tillgänglig kapacitet, bör också ligga till grund för en EU-politik för karantän. Kommissionen har gett ECDC i uppdrag att tillhandahålla en vetenskaplig vägledning om karantän i syfte att föreslå en europeisk strategi. |
| --- | --- |

(18)

Utvecklingen av teststrategier, baserade på validerad teknik och tillgänglig kapacitet, bör också ligga till grund för en EU-politik för karantän. Kommissionen har gett ECDC i uppdrag att tillhandahålla en vetenskaplig vägledning om karantän i syfte att föreslå en europeisk strategi.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

SYFTE

| 1. | I denna rekommendation ges en vägledning för länder när det gäller centrala faktorer som ska beaktas för nationella, regionala eller lokala strategier för testning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rekommendationerna är i synnerhet inriktade på omfattningen av strategier för testning av covid-19, grupper som ska prioriteras och specifika situationer som ska beaktas, och tar upp viktiga punkter med koppling till testkapacitet och testresurser. Slutligen presenteras även överväganden för användningen av antigentester i form av snabbtester. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rekommendationerna syftar också till att säkerställa att strategier för testning bidrar till en väl fungerande inre marknad, gränsöverskridande resor och fri rörlighet för personer, tjänster och varor inom unionen. |
| --- | --- |

3.

STRATEGIER FÖR TESTNING

| 4. | Tidig upptäckt genom testning är fortfarande av avgörande betydelse. Medlemsstaterna bör i största möjliga utsträckning testa och prioritera individer med symtom, personer som haft kontakt med bekräftade fall, allvarliga lokala utbrott och i möjligaste mån även testning av asymtomatiska individer, utifrån tillgängliga resurser, testnings- och kontaktspårningskapacitet och med beaktande av de scenarier som presenteras i de testningsriktlinjer som ECDC offentliggör (12). |
| --- | --- |

4.

| 5. | När tillräcklig kapacitet inte finns tillgänglig bör medlemsstaterna prioritera testning av personer som uppvisar symtom som är förenliga med covid-19, inklusive lindriga symtom, och särskilt sådana som uppvisar symtom på akut luftvägsinfektion. Detta bör om möjligt kombineras med testning för influensa och andra luftvägsinfektioner, t.ex. genom tillgängliga multipla tester eller andra relevanta tester. Kriterierna för prioritering av testning bör vara objektiva och tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Medlemsstaterna bör ägna särskild uppmärksamhet åt att undvika och/eller eliminera spridningen av covid-19 inom hälso- och sjukvård och långtidsvård, såsom äldreboenden och vårdhem för äldre. Personal som arbetar inom dessa sektorer bör testas regelbundet och testningsprogram bör införas. Patienterna bör dessutom testas vid eller strax före intagning på sjukhus, och sjukhuspatienter bör övervakas med avseende på covid-19-symtom under minst 14 dagar efter intagningen och testas regelbundet enligt ett överenskommet system (t.ex. en gång i veckan). |
| --- | --- |

6.

| 7. | När det gäller fokuserade och väl identifierade utbrottskluster bör medlemsstaterna överväga att testa majoriteten av det berörda samhället, oavsett om de uppvisar symtom eller inte, eftersom detta kan minimera eller till och med eliminera behovet av att införa strängare folkhälsoåtgärder. De lokala myndigheterna bör utarbeta ett testnings- och efterlevnadsprogram för förutsebara kritiska situationer, t.ex. i skolor eller på arbetsplatser. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Medlemsstaterna bör säkerställa till att det finns testningsprogram för kritisk personal (inklusive anställda inom hälso- och sjukvård, långtidsvård och utbildning) och att dessa grupper har tillgång till frekventa covid-19-tester. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Medlemsstaterna bör säkerställa tydlig kommunikation och tillhandahållande av folkhälsobaserad information till medborgarna. De bör också säkerställa att det finns centrum för testning som är tillgängliga för befolkningen och ett allmänt deltagande i covid-19-tester, särskilt vid asymtomatisk testning och vid utbrott. |
| --- | --- |

9.

TESTNINGSKAPACITET OCH TESTNINGSRESURSER

| 10. | Kommissionen understryker återigen att medlemsstaterna bör fastställa den testningskapacitet och de testningsresurser som krävs (för provtagning, testning och kontaktspårning) på grundval av testningsmål, efterfråge- och utbudsplanering och de senaste vetenskapliga rönen om sjukdomens egenskaper. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Medlemsstaterna bör säkerställa att det finns kapacitet och resurser som möjliggör målinriktad och korrekt testning i god tid, inbegripet korta omloppstider på idealiskt sett 24 timmar mellan testbegäran och resultat, samt en snabb kontaktspårning för att underlätta snabb identifiering och isolering av fall och kluster och snabbast möjliga återgång till normala förhållanden för icke drabbade grupper. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dessutom kan spårning av förekomsten av sars-cov-2 i avloppsvatten användas som ett kompletterande sätt att spåra virusets spridning i befolkningen, samt som ett system för tidig varning. Denna övervakning har redan införts i vissa medlemsstater och bör utvidgas så långt som möjligt. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Medlemsstaterna uppmanas att, i linje med ECDC:s nuvarande vägledning, utföra RT-PCR-tester eller validerade motsvarigheter för kontakter efter exponeringen, i syfte att förkorta karantänen. Medlemsstaterna uppmanas att övervaka och uppdatera nationella karantänbestämmelser i enlighet med kommande vetenskapliga rön. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Medlemsstaterna bör genomföra scenariobaserade stresstester av testningskapacitet och genomförande samt kontaktspårningssystem. Sådana stresstester bör inte bara utföras på nationell nivå, utan även inriktas på lokala utbrott och baseras på specifika scenarier, såsom superspridarhändelser, utbrott inom specifika industrisektorer, utbildningsmiljöer och boenden. Medlemsstaterna bör, till exempel genom hälsosäkerhetskommittén, dela med sig av erfarenheter och bästa praxis efter dessa tester. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Medlemsstaterna bör undersöka möjligheten till gränsöverskridande samarbete för att säkerställa tillräcklig kapacitet för RT-PCR-testning och snabbtestning i hela EU, till exempel genom tillhandahållande av mobila laboratorier eller tekniskt genomförande av tester mellan länder. |
| --- | --- |

15.

ANTIGENTESTER I FORM AV SNABBTESTER

| 16. | Medlemsstaterna bör komma överens om vilka kriterier som ska användas för att välja ut antigentester i form av snabbtester, särskilt sådana som rör testernas kliniska prestanda såsom sensitivitet och specificitet, samt komma överens om de scenarier och omständigheter under vilka antigentester i form av snabbtester är lämpliga att använda, till exempel vid situationer med stor spridning i samhället. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Medlemsstaterna bör aktivt utbyta och diskutera, särskilt genom hälsosäkerhetskommittén och andra plattformar för kunskapsutbyte, såsom rådets arrangemang för integrerad politisk krishantering (IPCR), information om resultaten av valideringsstudier som utförts på antigentester i form av snabbtester i EU-länder och är oberoende av sådana studier som utförts av de företag som utvecklade dem. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kommissionen kommer att samarbeta med medlemsstaterna för att skyndsamt skapa en ram för utvärdering, godkännande och ömsesidigt erkännande av snabbtester samt för ömsesidigt erkännande av testresultat. Dessutom kommer kommissionen att övervaka marknaden och tillgången till nya antigentester i form av snabbtester, med beaktande av deras kliniska prestanda och överenskomna kriterier, och upprätta en informationsbas över antigentester i form av snabbtester och valideringsstudieresultat i takt med att de blir tillgängliga inom EU, med utgångspunkt i den befintliga databasen med medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik och testmetoder för covid-19. Kommissionen kommer att lansera initiativ för upphandling av tester för att säkerställa en rättvis tillgång till antigentester i form av snabbtester och ett snabbt införande av sådana tester i hela EU. |
| --- | --- |

18.

Utfärdad i Bryssel den 28 oktober 2020.

På kommissionens vägnar

Stella KYRIAKIDES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:f6fbab84-c749-11ea-adf7-01aa75ed71a1.0013.02/DOC_1&format=PDF

1

(2)  
  EUT C 326, 26.10.2012, s. 47.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU av den 22 oktober 2013 om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 2119/98/EG (EUT L 293, 5.11.2013, s. 1)

3

(4)  Detta omfattar till exempel systemet för tidig varning och reaktion, hälsosäkerhetskommitténs samordning och gemensam upphandling osv.

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:f6fbab84-c749-11ea-adf7-01aa75ed71a1.0013.02/DOC_1&format=PDF

5

(6)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9208-2020-INIT/sv/pdf

6

(7)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/preparedness_response/docs/common_testingapproach_covid-19_en.pdf

7

(8)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11689-2020-REV-1/sv/pdf

8

(9)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/334253/WHO-2019-nCoV-Antigen_Detection-2020.1-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y

9

(10)  Den 22 oktober inkluderades Belgien, Finland, Frankrike, Tyskland, Grekland, Italien och Spanien samt Storbritannien.

10

(11)  https://www.healthygateways.eu/

11

(12)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-testing-strategies-and-objectives

12

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 30.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/48 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/48

---

Endast Uneces texter i original har bindande folkrättslig verkan. Denna föreskrifts status och ikraftträdandedag bör kontrolleras i den senaste versionen av Uneces statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

FN-föreskrift nr 151 – Enhetliga bestämmelser om godkännande av motorfordon vad gäller informationssystem för döda vinkeln för upptäckt av cyklar [2020/1596]

Inbegripet all giltig text till och med:

Supplement 1 till föreskriften i dess ursprungliga lydelse – dag för ikraftträdande: 25 september 2020

Detta dokument tillhandahålls endast i informationssyfte. De giltiga och rättsligt bindande texterna är ECE/TRANS/WP.29/2019/28 och

ECE/TRANS/WP.29/2020/18

INNEHÅLL

FÖRESKRIFT

| 0. | Inledning (för kännedom) |
| --- | --- |

0.

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om godkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikationer |
| --- | --- |

5.

| 6. | Provningsförfarande |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ändring av fordonstyp och utökning av godkännande |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Namn på och adress till typgodkännandemyndigheter och de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar |
| --- | --- |

11.

BILAGOR

| 1 | Meddelande |
| --- | --- |

1

| 2 | Godkännandemärkenas utformning |
| --- | --- |

2

| 3 | Förfarande för fastställande av prestandakrav för andra provningsfall än de som anges i tabellen över provningsfall. |
| --- | --- |

3

0.   INLEDNING (för kännedom)

| 0.1 | Svängningsmanövrar som ger upphov till kollisioner mellan högersvängande lastbilar och cyklister uppstår vanligen vid lägre körhastigheter eller stillastående och medför ofta allvarliga konsekvenser för oskyddade trafikanter. Säkerheten för oskyddade trafikanter har tidigare ökats genom åtgärder för att förbättra lastbilsförarnas synfält genom att öka antalet speglar och utrusta lastbilarna med sidounderkörningsskydd. Eftersom olyckor i samband med svängar fortfarande sker och förarstödsystem har införts i många fordonssegment, är det uppenbart att sådana stödsystem bör användas för att undvika olyckor mellan svängande lastbilar och cyklister. |
| --- | --- |

0.1

Svängningsmanövrar som ger upphov till kollisioner mellan högersvängande lastbilar och cyklister uppstår vanligen vid lägre körhastigheter eller stillastående och medför ofta allvarliga konsekvenser för oskyddade trafikanter. Säkerheten för oskyddade trafikanter har tidigare ökats genom åtgärder för att förbättra lastbilsförarnas synfält genom att öka antalet speglar och utrusta lastbilarna med sidounderkörningsskydd. Eftersom olyckor i samband med svängar fortfarande sker och förarstödsystem har införts i många fordonssegment, är det uppenbart att sådana stödsystem bör användas för att undvika olyckor mellan svängande lastbilar och cyklister.

| 0.2 | Teoretiska överväganden visar att trafiksituationer med tunga fordon och cyklister kan bli mycket kritiska på grund av att fordonsförarna missuppfattar situationen. I vissa fall kan ökningen ske så plötsligt att en högintensitetsvarning, som är avsedd att framkalla en reaktion från föraren på situationen efter en lämplig reaktionstid, inte kan aktiveras tidigt nog. I allmänhet kan det förväntas att föraren reagerar på information (hög eller låg tröskel/varning eller information) först efter en reaktionstid. Svarstiden är i många situationer mycket längre än den tid som krävs för att undvika olyckan, dvs. olyckan kan inte undvikas trots varningen. |
| --- | --- |

0.2

Teoretiska överväganden visar att trafiksituationer med tunga fordon och cyklister kan bli mycket kritiska på grund av att fordonsförarna missuppfattar situationen. I vissa fall kan ökningen ske så plötsligt att en högintensitetsvarning, som är avsedd att framkalla en reaktion från föraren på situationen efter en lämplig reaktionstid, inte kan aktiveras tidigt nog. I allmänhet kan det förväntas att föraren reagerar på information (hög eller låg tröskel/varning eller information) först efter en reaktionstid. Svarstiden är i många situationer mycket längre än den tid som krävs för att undvika olyckan, dvs. olyckan kan inte undvikas trots varningen.

| 0.3 | Högintensitetsvarningar under körning är endast motiverade om sannolikheten för olyckor är hög – annars tenderar förarna att ignorera systemvarningarna. Informationssystem med låg tröskel kan dock aktiveras tillräcklig tidigt, eftersom sådana system hjälper föraren i stället för att störa. Det förutsätts vara möjligt att utforma ett gränssnitt mellan människa och maskin för förarstödsystem för döda vinklar på ett sätt så att det inte stör föraren när informationen inte behövs, exempelvis genom att signalen placeras utanför förarnas primära fokusområde när de tittar rakt framåt, men i ett område som är synligt när blicken flyttas något mot den planerade körriktningen. En gynnsam placering som uppfyller dessa krav är omkring 40° till höger från en axel i riktningen för fordonets mittlinje och genom förarens ögonpunkt. |
| --- | --- |

0.3

Högintensitetsvarningar under körning är endast motiverade om sannolikheten för olyckor är hög – annars tenderar förarna att ignorera systemvarningarna. Informationssystem med låg tröskel kan dock aktiveras tillräcklig tidigt, eftersom sådana system hjälper föraren i stället för att störa. Det förutsätts vara möjligt att utforma ett gränssnitt mellan människa och maskin för förarstödsystem för döda vinklar på ett sätt så att det inte stör föraren när informationen inte behövs, exempelvis genom att signalen placeras utanför förarnas primära fokusområde när de tittar rakt framåt, men i ett område som är synligt när blicken flyttas något mot den planerade körriktningen. En gynnsam placering som uppfyller dessa krav är omkring 40° till höger från en axel i riktningen för fordonets mittlinje och genom förarens ögonpunkt.

| 0.4 | I denna FN-föreskrift efterfrågas därför tidig aktivering av en informationssignal om en cykel kommer in i det kritiska området vid fordonets passagerarsida, om ett tungt fordon påbörjar en sväng mot cykeln, inbegripet situationer där det krävs motstyrning (bort från cykeln) för att klara svängen. Denna informationsstödsignal ska endast avaktiveras automatiskt vid systemfel eller kontaminering av sensorer, dvs. det ska inte vara möjligt att avaktivera den manuellt. |
| --- | --- |

0.4

I denna FN-föreskrift efterfrågas därför tidig aktivering av en informationssignal om en cykel kommer in i det kritiska området vid fordonets passagerarsida, om ett tungt fordon påbörjar en sväng mot cykeln, inbegripet situationer där det krävs motstyrning (bort från cykeln) för att klara svängen. Denna informationsstödsignal ska endast avaktiveras automatiskt vid systemfel eller kontaminering av sensorer, dvs. det ska inte vara möjligt att avaktivera den manuellt.

| 0.5 | I denna FN-föreskrift efterfrågas även annan signal som avges när kollisionen blir oundviklig, t.ex. vid en tydlig vridning av ratten eller när svängindikatorerna används. Denna ytterligare varning kan avaktiveras manuellt eller automatiskt. Den ska avaktiveras tillsammans med informationssignalen i händelse av systemfel eller kontaminering av sensorer. |
| --- | --- |

0.5

I denna FN-föreskrift efterfrågas även annan signal som avges när kollisionen blir oundviklig, t.ex. vid en tydlig vridning av ratten eller när svängindikatorerna används. Denna ytterligare varning kan avaktiveras manuellt eller automatiskt. Den ska avaktiveras tillsammans med informationssignalen i händelse av systemfel eller kontaminering av sensorer.

| 0.6 | I denna FN-föreskrift definieras ett provningsförfarande som inte kräver faktiska svängningsmanövrar. Detta är godtagbart eftersom informationssignalen måste aktiveras tillräckligt tidigt i vilket fall. Försöksdata visar att vissa svängningsmanövrar som görs av tunga fordon, särskilt när de svänger in på trånga gator, kräver motstyrning så att svängen inleds omkring 15 m innan fordonet svänger in på gatan. Enligt det provningsförfarande som anges i denna föreskrift ska informationssignalen därför aktiveras 15 m före den förväntade kollisionspunkten. |
| --- | --- |

0.6

I denna FN-föreskrift definieras ett provningsförfarande som inte kräver faktiska svängningsmanövrar. Detta är godtagbart eftersom informationssignalen måste aktiveras tillräckligt tidigt i vilket fall. Försöksdata visar att vissa svängningsmanövrar som görs av tunga fordon, särskilt när de svänger in på trånga gator, kräver motstyrning så att svängen inleds omkring 15 m innan fordonet svänger in på gatan. Enligt det provningsförfarande som anges i denna föreskrift ska informationssignalen därför aktiveras 15 m före den förväntade kollisionspunkten.

| 0.7 | Enligt denna föreskrift får de tekniska tjänsterna prova andra, mer eller mindre slumpmässiga, parameterkombinationer som inte föreskrivs i tabell 1 i tillägg 1. Systemen väntas bli mer robusta, men provningsförfarandet blir också mer komplicerat:
  För att kunna göra en lämplig analys av huruvida systemet uppfyller kraven i punkt 5 inkluderas bilaga 3 för att beräkna värdena för godkännande och avslag. Det kan dock förekomma motsägelsefulla krav där en informationssignal inte tillåts för ett provningsfall, men krävs för ett annat, på exakt samma inbördes läge på en cykel eller ett fordon, men för olika förmodade svängradier och islagsställen (vilka systemet inte kan upptäcka vid informationspunkterna).
  Bedömningen av kriteriet ”första informationspunkten” utförs därför inte för denna typ av provningar. Det ska anses vara tillräckligt om provningen av falsk information (trafikmärke) godkänns. |
| --- | --- |

0.7

Enligt denna föreskrift får de tekniska tjänsterna prova andra, mer eller mindre slumpmässiga, parameterkombinationer som inte föreskrivs i tabell 1 i tillägg 1. Systemen väntas bli mer robusta, men provningsförfarandet blir också mer komplicerat:

För att kunna göra en lämplig analys av huruvida systemet uppfyller kraven i punkt 5 inkluderas bilaga 3 för att beräkna värdena för godkännande och avslag. Det kan dock förekomma motsägelsefulla krav där en informationssignal inte tillåts för ett provningsfall, men krävs för ett annat, på exakt samma inbördes läge på en cykel eller ett fordon, men för olika förmodade svängradier och islagsställen (vilka systemet inte kan upptäcka vid informationspunkterna).

Bedömningen av kriteriet ”första informationspunkten” utförs därför inte för denna typ av provningar. Det ska anses vara tillräckligt om provningen av falsk information (trafikmärke) godkänns.

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| 1.1 | Denna föreskrift gäller informationssystem för döda vinklar i fordon av kategorierna N2 (högsta tekniskt tillåtna vikt >8 t) och N3. Fordon av kategorierna N2 (högsta tekniskt tillåtna vikt ≤8 t), M2 och M3 får godkännas på begäran av tillverkaren. |
| --- | --- |

1.1

Denna föreskrift gäller informationssystem för döda vinklar i fordon av kategorierna N2

3

2

2

3

| 1.2 | Kraven i denna föreskrift är formulerade så att de gäller fordon som utformats för högertrafik. För fordon som är utformade för vänstertrafik ska dessa tillämpas genom inversion av kriterierna, där så krävs. |
| --- | --- |

1.2

Kraven i denna föreskrift är formulerade så att de gäller fordon som utformats för högertrafik. För fordon som är utformade för vänstertrafik ska dessa tillämpas genom inversion av kriterierna, där så krävs.

2.   DEFINITIONER

I denna föreskrift gäller följande definitioner:

| 2.1 | godkännande av en fordonstyp: det fullständiga förfarande genom vilket en part i överenskommelsen intygar att en fordonstyp uppfyller de tekniska kraven i denna föreskrift. |
| --- | --- |

2.1

godkännande av en fordonstyp: det fullständiga förfarande genom vilket en part i överenskommelsen intygar att en fordonstyp uppfyller de tekniska kraven i denna föreskrift.

godkännande av en fordonstyp

| 2.2 | fordonstyp med avseende på informationssystem för döda vinklar: fordon som inte skiljer sig åt i fråga om sådana väsentliga avseenden som följande:






  a) | Tillverkarens handelsnamn eller varumärke. |
| --- | --- | --- |

2.2

fordonstyp med avseende på informationssystem för döda vinklar: fordon som inte skiljer sig åt i fråga om sådana väsentliga avseenden som följande:

fordonstyp med avseende på informationssystem för döda vinklar

a)

Tillverkarens handelsnamn eller varumärke.

| b) | Fordonsegenskaper som inverkar väsentligt på prestandan för informationssystemet för döda vinklar. |
| --- | --- |

b)

Fordonsegenskaper som inverkar väsentligt på prestandan för informationssystemet för döda vinklar.

| c) | Typ och utformning av informationssystem för döda vinklar. |
| --- | --- |

c)

Typ och utformning av informationssystem för döda vinklar.

| 2.3 | informationssystem för döda vinklar: ett system för att informera föraren om en eventuell kollision med en cykel nära fordonets sida. |
| --- | --- |

2.3

informationssystem för döda vinklar: ett system för att informera föraren om en eventuell kollision med en cykel nära fordonets sida.

informationssystem för döda vinklar

| 2.4 | reaktionstid: tiden mellan det att informationssignalen avges och föraren reagerar. |
| --- | --- |

2.4

reaktionstid: tiden mellan det att informationssignalen avges och föraren reagerar.

reaktionstid

| 2.5 | okulär referenspunkt: mittpunkten mellan två punkter på ett inbördes avstånd av 65 mm och på en höjd av 635 mm vertikalt över den referenspunkt som anges i bilaga 1 till ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 (1) på förarsätet. Den räta linje som förbinder dessa två punkter löper vinkelrätt mot fordonets vertikala längsgående mittplan. Mittpunkten på det segment som förenar de två punkterna ligger i ett vertikalt längsgående plan som ska passera genom förarsätets mittpunkt (som fordonstillverkaren angett i sina anvisningar). |
| --- | --- |

2.5

okulär referenspunkt: mittpunkten mellan två punkter på ett inbördes avstånd av 65 mm och på en höjd av 635 mm vertikalt över den referenspunkt som anges i bilaga 1 till ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 (1) på förarsätet. Den räta linje som förbinder dessa två punkter löper vinkelrätt mot fordonets vertikala längsgående mittplan. Mittpunkten på det segment som förenar de två punkterna ligger i ett vertikalt längsgående plan som ska passera genom förarsätets mittpunkt (som fordonstillverkaren angett i sina anvisningar).

okulär referenspunkt

1

| 2.6 | bromssträcka: den sträcka som fordonet tillryggalägger innan det stannar helt och hållet efter det att informationssignalen för döda vinklar har avgetts, med hänsyn till reaktionstid och bromsretardation. |
| --- | --- |

2.6

bromssträcka: den sträcka som fordonet tillryggalägger innan det stannar helt och hållet efter det att informationssignalen för döda vinklar har avgetts, med hänsyn till reaktionstid och bromsretardation.

bromssträcka

| 2.7 | kollisionspunkt: den position där banan för en fordonspunkt skär en cykels punkter om fordonet börjar svänga.
  Den teoretiska kollisionspunkt som anges i tillägg 1, figur 1 är den punkt där en kollision skulle uppstå under respektive provningsförhållanden om fordonet skulle svänga mot cykeln, t.ex. genom att inleda en motstyrningsmanöver vid den sista informationspunkten. Observera att den faktiska svängningsmanövern inte provas eftersom informationen ska ges innan svängen inleds. |
| --- | --- |

2.7

kollisionspunkt: den position där banan för en fordonspunkt skär en cykels punkter om fordonet börjar svänga.

kollisionspunkt

Den teoretiska kollisionspunkt som anges i tillägg 1, figur 1 är den punkt där en kollision skulle uppstå under respektive provningsförhållanden om fordonet skulle svänga mot cykeln, t.ex. genom att inleda en motstyrningsmanöver vid den sista informationspunkten. Observera att den faktiska svängningsmanövern inte provas eftersom informationen ska ges innan svängen inleds.

| 2.8 | sista informationspunkt: den punkt vid vilken informationssignalen ska avges. Det är punkten före fordonets förväntade svängningsrörelse mot en cykel i situationer där en kollision skulle kunna uppstå. |
| --- | --- |

2.8

sista informationspunkt: den punkt vid vilken informationssignalen ska avges. Det är punkten före fordonets förväntade svängningsrörelse mot en cykel i situationer där en kollision skulle kunna uppstå.

sista informationspunkt

| 2.9 | närsida: den sida av fordonet som befinner sig nära cykeln. Fordonets närsida är höger sida för högertrafik. |
| --- | --- |

2.9

närsida: den sida av fordonet som befinner sig nära cykeln. Fordonets närsida är höger sida för högertrafik.

närsida

| 2.10 | informationssignal: en optisk signal som informerar fordonsföraren om en cykel som rör sig i närheten. |
| --- | --- |

2.10

informationssignal: en optisk signal som informerar fordonsföraren om en cykel som rör sig i närheten.

informationssignal

| 2.11 | fordonsbana: sammanbindning av alla positioner där fordonets främre högra hörn har befunnit sig eller kommer att befinna sig under provningen. |
| --- | --- |

2.11

fordonsbana: sammanbindning av alla positioner där fordonets främre högra hörn har befunnit sig eller kommer att befinna sig under provningen.

fordonsbana

| 2.12 | cykel: kombinationen av en cykel och en cyklist. Såsom anges i punkterna 6.5 och 6.6 simuleras detta med en docka i provningsfallen enligt ISO [CD] 19206-4. Referenspunkten för cykelns placering ska vara den främsta punkten på cykelns mittlinje. |
| --- | --- |

2.12

cykel: kombinationen av en cykel och en cyklist. Såsom anges i punkterna 6.5 och 6.6 simuleras detta med en docka i provningsfallen enligt ISO [CD] 19206-4. Referenspunkten för cykelns placering ska vara den främsta punkten på cykelns mittlinje.

cykel

| 2.13 | gemensamt utrymme: ett område där två eller fler informationsfunktioner (t.ex. symboler) kan visas, men inte samtidigt. |
| --- | --- |

2.13

gemensamt utrymme: ett område där två eller fler informationsfunktioner (t.ex. symboler) kan visas, men inte samtidigt.

gemensamt utrymme

| 2.14 | avstånd i sidoläge: avståndet mellan fordonet och cykeln vid fordonets närsida när fordonet och cykeln befinner sig parallellt i förhållande till varandra. Avståndet mäts mellan det plan på vardera fordonssidan som är parallellt med fordonets symmetrilängdplan och sammanfaller med fordonets sidoytterkant, bortsett från projektionen för anordningar för indirekt sikt, och cykelns symmetrilängdplan minus halva cykelns bredd på 250 mm. Fordonets yttersidokant ska endast beaktas i området mellan fordonets yttersta punkt och upp till 6 m bakåt. |
| --- | --- |

2.14

avstånd i sidoläge: avståndet mellan fordonet och cykeln vid fordonets närsida när fordonet och cykeln befinner sig parallellt i förhållande till varandra. Avståndet mäts mellan det plan på vardera fordonssidan som är parallellt med fordonets symmetrilängdplan och sammanfaller med fordonets sidoytterkant, bortsett från projektionen för anordningar för indirekt sikt, och cykelns symmetrilängdplan minus halva cykelns bredd på 250 mm. Fordonets yttersidokant ska endast beaktas i området mellan fordonets yttersta punkt och upp till 6 m bakåt.

avstånd i sidoläge

| 2.15 | första informationspunkt: den främsta punkt vid vilken informationssignalen kan avges. Det är den sista informationspunkten och ett avstånd som motsvarar en körtid på 4 sekunder, med hänsyn till fordonets rörelsehastighet plus en ytterligare sträcka om islagsstället är lägre än 6 m. |
| --- | --- |

2.15

första informationspunkt: den främsta punkt vid vilken informationssignalen kan avges. Det är den sista informationspunkten och ett avstånd som motsvarar en körtid på 4 sekunder, med hänsyn till fordonets rörelsehastighet plus en ytterligare sträcka om islagsstället är lägre än 6 m.

första informationspunkt

| 2.16 | fordonets främre högra hörn: projektionen av den punkt som blir resultatet av skärningspunkten för fordonets sidoplan (exklusive anordningar för indirekt sikt) och fordonets främre plan (exklusive anordningar för indirekt sikt och eventuella delar av fordonet som är mer än 2,0 m över marken) (exklusive anordningar för indirekt sikt) på vägytan. |
| --- | --- |

2.16

fordonets främre högra hörn: projektionen av den punkt som blir resultatet av skärningspunkten för fordonets sidoplan (exklusive anordningar för indirekt sikt) och fordonets främre plan (exklusive anordningar för indirekt sikt och eventuella delar av fordonet som är mer än 2,0 m över marken) (exklusive anordningar för indirekt sikt) på vägytan.

fordonets främre högra hörn

| 2.17 | islagsställe: det ställe där cykeln slår i fordonets högra sida i förhållande till fordonets främre högra hörn, när båda fordonen har nått kollisionspunkten enligt tillägg 1, figur 3. |
| --- | --- |

2.17

islagsställe: det ställe där cykeln slår i fordonets högra sida i förhållande till fordonets främre högra hörn, när båda fordonen har nått kollisionspunkten enligt tillägg 1, figur 3.

islagsställe

| 2.18 | fordonets huvudströmbrytare: anordning med vilken fordonets elektroniska system ombord ställs om från avstängt, som när fordonet är parkerat utan att föraren är närvarande, till normalt driftläge. |
| --- | --- |

2.18

fordonets huvudströmbrytare: anordning med vilken fordonets elektroniska system ombord ställs om från avstängt, som när fordonet är parkerat utan att föraren är närvarande, till normalt driftläge.

fordonets huvudströmbrytare

3.   ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE

| 3.1 | Ansökan om godkännande för en fordonstyp med avseende på informationssystemet för döda vinklar ska lämnas in av fordonstillverkaren eller av dennes befullmäktigade ombud. |
| --- | --- |

3.1

Ansökan om godkännande för en fordonstyp med avseende på informationssystemet för döda vinklar ska lämnas in av fordonstillverkaren eller av dennes befullmäktigade ombud.

| 3.2 | Ansökan ska åtföljas av nedanstående dokument i tre exemplar och innehålla följande upplysningar: |
| --- | --- |

3.2

Ansökan ska åtföljas av nedanstående dokument i tre exemplar och innehålla följande upplysningar:

| 3.2.1 | En beskrivning av fordonstypen, särskilt de egenskaper som anges i punkt 5, samt ritningar med mått och den dokumentation som avses i punkt 6.1. De siffror och/eller symboler som identifierar fordonstypen ska anges. |
| --- | --- |

3.2.1

En beskrivning av fordonstypen, särskilt de egenskaper som anges i punkt 5, samt ritningar med mått och den dokumentation som avses i punkt 6.1. De siffror och/eller symboler som identifierar fordonstypen ska anges.

| 3.3 | Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som ska godkännas ska lämnas in till den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningarna. |
| --- | --- |

3.3

Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som ska godkännas ska lämnas in till den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningarna.

4.   GODKÄNNANDE

| 4.1 | Om den fordonstyp som lämnats in för godkännande enligt denna föreskrift uppfyller kraven i punkt 5 ska godkännande av den fordonstypen beviljas. |
| --- | --- |

4.1

Om den fordonstyp som lämnats in för godkännande enligt denna föreskrift uppfyller kraven i punkt 5 ska godkännande av den fordonstypen beviljas.

| 4.2 | Överensstämmelsen av kraven i punkt 5 ska kontrolleras med det provningsförfarande som anges i punkt 6. Genomförandet av provningsförfarandet ska dock inte begränsas till dessa provningsförhållanden. |
| --- | --- |

4.2

Överensstämmelsen av kraven i punkt 5 ska kontrolleras med det provningsförfarande som anges i punkt 6. Genomförandet av provningsförfarandet ska dock inte begränsas till dessa provningsförhållanden.

| 4.3 | Varje godkänd fordonstyp ska ges ett godkännandenummer. De två första siffrorna i numret (00 för föreskriften i dess ursprungliga lydelse) ska ange den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskriften) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av godkännandet. En och samma part i överenskommelsen får inte tilldela samma fordonstyp utrustad med en annan typ av informationssystem för döda vinklar eller en annan fordonstyp. |
| --- | --- |

4.3

Varje godkänd fordonstyp ska ges ett godkännandenummer. De två första siffrorna i numret (00 för föreskriften i dess ursprungliga lydelse) ska ange den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskriften) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av godkännandet. En och samma part i överenskommelsen får inte tilldela samma fordonstyp utrustad med en annan typ av informationssystem för döda vinklar eller en annan fordonstyp.

| 4.4 | Ett meddelande om beviljat, ej beviljat eller återkallat godkännande enligt denna föreskrift ska lämnas till de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga l och fotografier och/eller ritningar som tillhandahålls av sökanden i ett format som inte är större än A4 (210 × 297 mm), eller vikt till detta format, och i lämplig skala. |
| --- | --- |

4.4

Ett meddelande om beviljat, ej beviljat eller återkallat godkännande enligt denna föreskrift ska lämnas till de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga l och fotografier och/eller ritningar som tillhandahålls av sökanden i ett format som inte är större än A4 (210 × 297 mm), eller vikt till detta format, och i lämplig skala.

| 4.5 | Varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt denna föreskrift ska, på en väl synlig och lättillgänglig plats som anges i godkännandeformuläret, vara märkt med ett internationellt godkännandemärke som överensstämmer med mallen i bilaga 2 och som består av följande: |
| --- | --- |

4.5

Varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt denna föreskrift ska, på en väl synlig och lättillgänglig plats som anges i godkännandeformuläret, vara märkt med ett internationellt godkännandemärke som överensstämmer med mallen i bilaga 2 och som består av följande:

| 4.5.1 | En cirkel som omger bokstaven E, följt av






  a) | det särskilda landsnumret för det land som beviljat godkännandet, (2) och |
| --- | --- | --- |

4.5.1

En cirkel som omger bokstaven E, följt av

a)

det särskilda landsnumret för det land som beviljat godkännandet, (2) och

2

| b) | numret på denna föreskrift följt av bokstaven R, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i denna punkt,
  eller |
| --- | --- |

b)

numret på denna föreskrift följt av bokstaven R, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i denna punkt,

eller

| 4.5.2 | en oval som omger bokstäverna UI, följt av den unika identifieringsbeteckningen. |
| --- | --- |

4.5.2

en oval som omger bokstäverna UI, följt av den unika identifieringsbeteckningen.

| 4.6 | Om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt en eller flera andra FN-föreskrifter som är fogade till överenskommelsen, i det land som beviljat godkännande enligt den här föreskriften, behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.5 inte upprepas. I så fall ska FN-föreskriftens nummer, godkännandenummer och tilläggssymboler anges i kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.5. |
| --- | --- |

4.6

Om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt en eller flera andra FN-föreskrifter som är fogade till överenskommelsen, i det land som beviljat godkännande enligt den här föreskriften, behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.5 inte upprepas. I så fall ska FN-föreskriftens nummer, godkännandenummer och tilläggssymboler anges i kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.5.

| 4.7 | Godkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt. |
| --- | --- |

4.7

Godkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt.

| 4.8 | Godkännandemärket ska placeras nära eller på skylten med fordonsdata. |
| --- | --- |

4.8

Godkännandemärket ska placeras nära eller på skylten med fordonsdata.

5.   SPECIFIKATIONER

| 5.1 | Alla fordon som är utrustade med ett informationssystem för döda vinklar som överensstämmer med definitionen i punkt 2.3 ska uppfylla kraven i punkterna 5.2–5.7 i denna föreskrift. |
| --- | --- |

5.1

Alla fordon som är utrustade med ett informationssystem för döda vinklar som överensstämmer med definitionen i punkt 2.3 ska uppfylla kraven i punkterna 5.2–5.7 i denna föreskrift.

| 5.2 | Allmänna krav |
| --- | --- |

5.2

Allmänna krav

| 5.2.1 | Effektiviteten hos informationssystemet för döda vinklar får inte påverkas negativt av magnetiska eller elektriska fält. Detta ska visas genom överensstämmelse med de tekniska kraven och övergångsbestämmelserna i ändringsserie 04 till FN-föreskrift nr 10 eller eventuella senare ändringsserier. |
| --- | --- |

5.2.1

Effektiviteten hos informationssystemet för döda vinklar får inte påverkas negativt av magnetiska eller elektriska fält. Detta ska visas genom överensstämmelse med de tekniska kraven och övergångsbestämmelserna i ändringsserie 04 till FN-föreskrift nr 10 eller eventuella senare ändringsserier.

| 5.2.2 | Med undantag för externa element i informationssystemet för döda vinklar, vilka utgör del av en annan anordning som omfattas av specifika krav för utskjutande delar, får externa element i informationssystemet för döda vinklar skjuta ut upp till 100 mm utöver fordonets bredd. |
| --- | --- |

5.2.2

Med undantag för externa element i informationssystemet för döda vinklar, vilka utgör del av en annan anordning som omfattas av specifika krav för utskjutande delar, får externa element i informationssystemet för döda vinklar skjuta ut upp till 100 mm utöver fordonets bredd.

| 5.3 | Prestandakrav |
| --- | --- |

5.3

Prestandakrav

| 5.3.1 | Informationssystemet för döda vinklar ska genom en optisk signal informera föraren om cyklar i närheten som kan utsättas för fara vid en eventuell sväng, så att fordonet kan stannas innan det korsar cykelns bana.
  Det ska också informera föraren om cyklar som närmar sig medan fordonet står stilla innan cykeln når fordonets främre del, med hänsyn till en reaktionstid på 1,4 sekunder. Detta ska provas enligt punkt 6.6.
  Informationssystemet för döda vinklar ska varna föraren genom en optisk, akustisk eller haptisk signal, eller en kombination av dessa signaler, när risken för kollision ökar.
  En optisk informationssignal ska endast vara så länge som det behövs för att de förhållanden som anges i punkt 5.3.1.4 uppfylls. Avaktivering av informationssignalen till följd av att fordonet svänger bort från cykelns bana är inte tillåten så länge som en kollision mellan fordonet och cykeln fortfarande är möjlig om föraren skulle styra tillbaka mot cykelns bana. |
| --- | --- |

5.3.1

Informationssystemet för döda vinklar ska genom en optisk signal informera föraren om cyklar i närheten som kan utsättas för fara vid en eventuell sväng, så att fordonet kan stannas innan det korsar cykelns bana.

Det ska också informera föraren om cyklar som närmar sig medan fordonet står stilla innan cykeln når fordonets främre del, med hänsyn till en reaktionstid på 1,4 sekunder. Detta ska provas enligt punkt 6.6.

Informationssystemet för döda vinklar ska varna föraren genom en optisk, akustisk eller haptisk signal, eller en kombination av dessa signaler, när risken för kollision ökar.

En optisk informationssignal ska endast vara så länge som det behövs för att de förhållanden som anges i punkt 5.3.1.4 uppfylls. Avaktivering av informationssignalen till följd av att fordonet svänger bort från cykelns bana är inte tillåten så länge som en kollision mellan fordonet och cykeln fortfarande är möjlig om föraren skulle styra tillbaka mot cykelns bana.

| 5.3.1.1 | Informationssignalen ska uppfylla de krav som anges i punkt 5.4. |
| --- | --- |

5.3.1.1

Informationssignalen ska uppfylla de krav som anges i punkt 5.4.

| 5.3.1.2 | Varningssignalen ska uppfylla kraven i punkt 5.5. Den får avaktiveras manuellt. I händelse av manuell avaktivering ska varningssignalen återaktiveras varje gång fordonets huvudströmbrytare aktiveras. |
| --- | --- |

5.3.1.2

Varningssignalen ska uppfylla kraven i punkt 5.5. Den får avaktiveras manuellt. I händelse av manuell avaktivering ska varningssignalen återaktiveras varje gång fordonets huvudströmbrytare aktiveras.

| 5.3.1.3 | Informationssystemet för döda vinklar ska åtminstone fungera för alla fordonshastigheter från stillastående till 30 km/tim, för omgivande ljusförhållanden över 15 lux. |
| --- | --- |

5.3.1.3

Informationssystemet för döda vinklar ska åtminstone fungera för alla fordonshastigheter från stillastående till 30 km/tim, för omgivande ljusförhållanden över 15 lux.

| 5.3.1.4 | Informationssystemet för döda vinklar ska avge en informationssignal vid den sista informationspunkten för en cykel som färdas i en hastighet mellan 5 km/tim och 20 km/tim, vid ett avstånd i sidoläge mellan cykeln och fordonet på 0,9–4,25 meter, som kan leda till en kollision mellan cykeln och fordonet med ett islagsställe på 0–6 m i förhållande till fordonets främre högra hörn om fordonsföraren tillämpar normala styrrörelser. Informationssignalen krävs däremot inte när det relativa längsgående avståendet mellan cykeln och fordonets främre högra hörn är mer än 30 m bakåt eller 7 m framåt.
  Informationssignalen ska inte vara synlig före den första informationspunkten. Den ska avges mellan den första och den sista informationspunkten. Den första informationspunkten får beräknas för ett islagsställe genom en ökning med skillnaden mellan 6 m och islagsstället.
  Informationssystemet ska också avge en informationssignal om en cykel upptäcks vid ett avstånd i sidoläge på 0,25 upp till 0,9 m i längsgående riktning och cykeln åtminstone befinner sig vid det främsta framhjulet vid körning rakt fram. |
| --- | --- |

5.3.1.4

Informationssystemet för döda vinklar ska avge en informationssignal vid den sista informationspunkten för en cykel som färdas i en hastighet mellan 5 km/tim och 20 km/tim, vid ett avstånd i sidoläge mellan cykeln och fordonet på 0,9–4,25 meter, som kan leda till en kollision mellan cykeln och fordonet med ett islagsställe på 0–6 m i förhållande till fordonets främre högra hörn om fordonsföraren tillämpar normala styrrörelser. Informationssignalen krävs däremot inte när det relativa längsgående avståendet mellan cykeln och fordonets främre högra hörn är mer än 30 m bakåt eller 7 m framåt.

Informationssignalen ska inte vara synlig före den första informationspunkten. Den ska avges mellan den första och den sista informationspunkten. Den första informationspunkten får beräknas för ett islagsställe genom en ökning med skillnaden mellan 6 m och islagsstället.

Informationssystemet ska också avge en informationssignal om en cykel upptäcks vid ett avstånd i sidoläge på 0,25 upp till 0,9 m i längsgående riktning och cykeln åtminstone befinner sig vid det främsta framhjulet vid körning rakt fram.

| 5.3.1.5 | Fordonstillverkaren ska säkerställa att antalet falska positiva varningar på grund av upptäckt av statiska objekt som inte är oskyddade trafikanter, såsom koner, vägmärken, häckar och parkerade bilar, minimeras. Informationssystemet kan dock avge en informationssignal när en kollision är nära förestående. |
| --- | --- |

5.3.1.5

Fordonstillverkaren ska säkerställa att antalet falska positiva varningar på grund av upptäckt av statiska objekt som inte är oskyddade trafikanter, såsom koner, vägmärken, häckar och parkerade bilar, minimeras. Informationssystemet kan dock avge en informationssignal när en kollision är nära förestående.

| 5.3.1.6 | Informationssystemet för döda vinklar ska automatiskt avaktiveras om det inte kan fungera som avsett på grund av att dess sensoranordningar kontaminerats av is, snö, lera, smuts eller liknande material eller på grund av sämre omgivande ljusförhållanden än de som anges i punkt 5.3.1.3. Detta ska anges enligt punkt 5.6.2. Systemet ska automatiskt återaktiveras när kontamineringen försvinner och systemet har konstaterats fungera normalt. Detta ska provas i enlighet med bestämmelserna i punkt 6.9. |
| --- | --- |

5.3.1.6

Informationssystemet för döda vinklar ska automatiskt avaktiveras om det inte kan fungera som avsett på grund av att dess sensoranordningar kontaminerats av is, snö, lera, smuts eller liknande material eller på grund av sämre omgivande ljusförhållanden än de som anges i punkt 5.3.1.3. Detta ska anges enligt punkt 5.6.2. Systemet ska automatiskt återaktiveras när kontamineringen försvinner och systemet har konstaterats fungera normalt. Detta ska provas i enlighet med bestämmelserna i punkt 6.9.

| 5.3.1.7 | Informationssystemet för döda vinklar ska även ge föraren en felvarningssignal om fel uppstår i systemet som förhindrar att kraven i denna föreskrift uppfylls. Varningen ska vara utformad såsom anges i punkt 5.6.1. Detta ska provas i enlighet med bestämmelserna i punkt 6.8 (provning av felvarning). |
| --- | --- |

5.3.1.7

Informationssystemet för döda vinklar ska även ge föraren en felvarningssignal om fel uppstår i systemet som förhindrar att kraven i denna föreskrift uppfylls. Varningen ska vara utformad såsom anges i punkt 5.6.1. Detta ska provas i enlighet med bestämmelserna i punkt 6.8 (provning av felvarning).

| 5.3.2 | Tillverkaren ska på ett sätt som tillfredsställer den tekniska tjänsten och typgodkännandemyndigheten genom dokumentation, simulering eller på annat sätt visa att informationssystemet för döda vinklar fungerar såsom anges även för mindre cyklar och cyklister, med en skillnad på högst 36 % jämfört med de värden som anges i ISO [CD] 19206-4:2018. |
| --- | --- |

5.3.2

Tillverkaren ska på ett sätt som tillfredsställer den tekniska tjänsten och typgodkännandemyndigheten genom dokumentation, simulering eller på annat sätt visa att informationssystemet för döda vinklar fungerar såsom anges även för mindre cyklar och cyklister, med en skillnad på högst 36 % jämfört med de värden som anges i ISO [CD] 19206-4:2018.

| 5.4 | Informationssignal |
| --- | --- |

5.4

Informationssignal

| 5.4.1 | Den information om döda vinklar som avses i punkt 5.3.1.1 ska utgöras av en informationssignal som är märkbar och enkelt kan kontrolleras av föraren från förarsätet. Informationssignalen ska vara synlig både dag- och nattetid. |
| --- | --- |

5.4.1

Den information om döda vinklar som avses i punkt 5.3.1.1 ska utgöras av en informationssignal som är märkbar och enkelt kan kontrolleras av föraren från förarsätet. Informationssignalen ska vara synlig både dag- och nattetid.

| 5.4.2 | Den anordning som avger informationssignalen ska vara placerad vid närsidan vid en horisontell vinkel över 30° mot en axel som är parallell med fordonets längsgående mittplan och löper genom den okulära referenspunkten. Detta värde får minskas om förarens sittplats är placerad på fordonets närsida. |
| --- | --- |

5.4.2

Den anordning som avger informationssignalen ska vara placerad vid närsidan vid en horisontell vinkel över 30° mot en axel som är parallell med fordonets längsgående mittplan och löper genom den okulära referenspunkten. Detta värde får minskas om förarens sittplats är placerad på fordonets närsida.

| 5.5 | Varningssignal |
| --- | --- |

5.5

Varningssignal

| 5.5.1 | Den varningssignal som avses i punkt 5.3.1.2 ska vara en signal som skiljer sig från den informationssignal som anges i punkt 5.4, t.ex. vad gäller dess läge eller aktiveringsstrategi. |
| --- | --- |

5.5.1

Den varningssignal som avses i punkt 5.3.1.2 ska vara en signal som skiljer sig från den informationssignal som anges i punkt 5.4, t.ex. vad gäller dess läge eller aktiveringsstrategi.

| 5.5.2 | Den ska vara lättförståelig så att föraren kopplar ihop varningssignalen med en potentiell kollision. Om varningssignalen är optisk ska denna signal vara synlig både dag- och nattetid. |
| --- | --- |

5.5.2

Den ska vara lättförståelig så att föraren kopplar ihop varningssignalen med en potentiell kollision. Om varningssignalen är optisk ska denna signal vara synlig både dag- och nattetid.

| 5.5.3 | Varningssignalen ska tidigast aktiveras när systemet upptäcker en potentiell kollision, t.ex. om föraren har för avsikt att svänga mot cykeln, t.ex. genom att utvärdera avståndet mellan eller skärningspunkten mellan fordonets och cykelns bana, aktivering av körriktningsvisare eller liknande. Strategin ska förklaras i den information som avses i punkt 6.1. Den ska inte enbart vara beroende av aktivering av körriktningsvisaren.
  Den tekniska tjänsten ska kontrollera att systemet fungerar enligt strategin. |
| --- | --- |

5.5.3

Varningssignalen ska tidigast aktiveras när systemet upptäcker en potentiell kollision, t.ex. om föraren har för avsikt att svänga mot cykeln, t.ex. genom att utvärdera avståndet mellan eller skärningspunkten mellan fordonets och cykelns bana, aktivering av körriktningsvisare eller liknande. Strategin ska förklaras i den information som avses i punkt 6.1. Den ska inte enbart vara beroende av aktivering av körriktningsvisaren.

Den tekniska tjänsten ska kontrollera att systemet fungerar enligt strategin.

| 5.6 | Felvarningssignaler |
| --- | --- |

5.6

Felvarningssignaler

| 5.6.1 | Den felvarning som avses i punkt 5.3.1.7 ska utgöras av en gul optisk varningssignal och ska vara en annan signal eller ska vara tydligt urskiljbar från informationssignalen. Felvarningssignalen ska vara synlig både dag- och nattetid och ska enkelt kunna kontrolleras av föraren från förarsätet. |
| --- | --- |

5.6.1

Den felvarning som avses i punkt 5.3.1.7 ska utgöras av en gul optisk varningssignal och ska vara en annan signal eller ska vara tydligt urskiljbar från informationssignalen. Felvarningssignalen ska vara synlig både dag- och nattetid och ska enkelt kunna kontrolleras av föraren från förarsätet.

| 5.6.2 | Den optiska varningssignal som avses i punkt 5.3.1.6 ska ange att informationssystemet för döda vinklar för tillfället inte fungerar. Den ska förbli aktiv så länge som informationssystemet inte fungerar. Den felvarningssignal som anges i punkt 5.3.1.7 kan användas för detta syfte. |
| --- | --- |

5.6.2

Den optiska varningssignal som avses i punkt 5.3.1.6 ska ange att informationssystemet för döda vinklar för tillfället inte fungerar. Den ska förbli aktiv så länge som informationssystemet inte fungerar. Den felvarningssignal som anges i punkt 5.3.1.7 kan användas för detta syfte.

| 5.6.3 | De optiska varningssignalerna i informationssystemet för döda vinklar ska aktiveras när fordonets huvudströmbrytare aktiveras. Detta krav gäller inte för varningssignaler som visas i ett gemensamt utrymme. |
| --- | --- |

5.6.3

De optiska varningssignalerna i informationssystemet för döda vinklar ska aktiveras när fordonets huvudströmbrytare aktiveras. Detta krav gäller inte för varningssignaler som visas i ett gemensamt utrymme.

| 5.7 | Besiktningsbestämmelser |
| --- | --- |

5.7

Besiktningsbestämmelser

| 5.7.1 | Det ska vara möjligt att bekräfta att informationssystemet för döda vinklar fungerar korrekt genom en okulär besiktning av felvarningssystemets driftstatus. |
| --- | --- |

5.7.1

Det ska vara möjligt att bekräfta att informationssystemet för döda vinklar fungerar korrekt genom en okulär besiktning av felvarningssystemets driftstatus.

6.   PROVNINGSFÖRFARANDE

| 6.1 | Tillverkaren ska tillhandahålla dokumentation om systemets grundläggande konstruktion och eventuellt om hur systemet är kopplat till andra fordonssystem. Systemets funktion, inbegripet dess sensor- och varningsstrategi, ska förklaras och dokumentationen ska beskriva hur systemets driftstatus kontrolleras, om andra fordonssystem påverkas och den metod eller de metoder som används för att fastställa i vilka situationer en felvarningssignal ska visas. Dokumentationen ska ge tillräcklig information för att typgodkännandemyndigheten ska kunna fastställa typen och ska kunna användas till stöd för beslutsfattandet under valet av värsta fall. |
| --- | --- |

6.1

Tillverkaren ska tillhandahålla dokumentation om systemets grundläggande konstruktion och eventuellt om hur systemet är kopplat till andra fordonssystem. Systemets funktion, inbegripet dess sensor- och varningsstrategi, ska förklaras och dokumentationen ska beskriva hur systemets driftstatus kontrolleras, om andra fordonssystem påverkas och den metod eller de metoder som används för att fastställa i vilka situationer en felvarningssignal ska visas. Dokumentationen ska ge tillräcklig information för att typgodkännandemyndigheten ska kunna fastställa typen och ska kunna användas till stöd för beslutsfattandet under valet av värsta fall.

| 6.2 | Provningsförhållanden |
| --- | --- |

6.2

Provningsförhållanden

| 6.2.1 | Provningen ska utföras på ett plant och torrt underlag av asfalt eller betong. |
| --- | --- |

6.2.1

Provningen ska utföras på ett plant och torrt underlag av asfalt eller betong.

| 6.2.2 | Omgivningstemperaturen ska vara 0–45 °C. |
| --- | --- |

6.2.2

Omgivningstemperaturen ska vara 0–45 °C.

| 6.2.3 | Provningen ska utföras under siktförhållanden som tillåter trafiksäker körning vid den specificerade hastigheten. |
| --- | --- |

6.2.3

Provningen ska utföras under siktförhållanden som tillåter trafiksäker körning vid den specificerade hastigheten.

| 6.3 | Fordonets skick |
| --- | --- |

6.3

Fordonets skick

| 6.3.1 | Provningsvikt
  Fordonet får provas oavsett hur tung last det har, om viktfördelningen mellan axlarna överensstämmer med fordonstillverkarens anvisningar och ingen axel utsätts för vikt som överstiger högsta tillåtna vikt. Ingen ändring får göras när provningen har påbörjats. Fordonstillverkaren ska genom dokumentation visa att systemet fungerar vid alla lastförhållanden. |
| --- | --- |

6.3.1

Provningsvikt

Fordonet får provas oavsett hur tung last det har, om viktfördelningen mellan axlarna överensstämmer med fordonstillverkarens anvisningar och ingen axel utsätts för vikt som överstiger högsta tillåtna vikt. Ingen ändring får göras när provningen har påbörjats. Fordonstillverkaren ska genom dokumentation visa att systemet fungerar vid alla lastförhållanden.

| 6.3.2 | Fordonet ska provas med däcktryck för normala driftförhållanden. |
| --- | --- |

6.3.2

Fordonet ska provas med däcktryck för normala driftförhållanden.

| 6.3.3 | Om informationssystemet för döda vinklar är utrustat med en informationstidsinställning som kan ändras av användaren ska den provning som anges i punkterna 6.5 och 6.6 utföras för varje provningsfall och informationströskeln ska ställas in till de inställningar som utlöser informationssignalen närmast kollisionspunkten, dvs. värsta fall-inställning. Ingen ändring får göras när provningen har påbörjats. |
| --- | --- |

6.3.3

Om informationssystemet för döda vinklar är utrustat med en informationstidsinställning som kan ändras av användaren ska den provning som anges i punkterna 6.5 och 6.6 utföras för varje provningsfall och informationströskeln ska ställas in till de inställningar som utlöser informationssignalen närmast kollisionspunkten, dvs. värsta fall-inställning. Ingen ändring får göras när provningen har påbörjats.

| 6.4 | Provning av optiska felvarningssignaler |
| --- | --- |

6.4

Provning av optiska felvarningssignaler

| 6.4.1 | Med stillastående fordon ska det kontrolleras att de optiska varningssignalerna uppfyller kraven i punkt 5.6. |
| --- | --- |

6.4.1

Med stillastående fordon ska det kontrolleras att de optiska varningssignalerna uppfyller kraven i punkt 5.6.

| 6.4.2 | Aktivera informations- och varningssignalerna enligt punkterna 5.4 och 5.5 med fordonet stillastående och kontrollera att signalerna uppfyller kraven i dessa punkter. |
| --- | --- |

6.4.2

Aktivera informations- och varningssignalerna enligt punkterna 5.4 och 5.5 med fordonet stillastående och kontrollera att signalerna uppfyller kraven i dessa punkter.

| 6.5 | Dynamisk provning av informationssystemet för döda vinklar |
| --- | --- |

6.5

Dynamisk provning av informationssystemet för döda vinklar

| 6.5.1 | Skapa en korridor med hjälp av markeringar och provningsdockan enligt figur 1 i tillägg 1 till denna föreskrift och med de ytterligare mått som anges i tabell 1 i tillägg 1 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

6.5.1

Skapa en korridor med hjälp av markeringar och provningsdockan enligt figur 1 i tillägg 1 till denna föreskrift och med de ytterligare mått som anges i tabell 1 i tillägg 1 till denna föreskrift.

| 6.5.2 | Placera cykelmålet vid en lämplig startposition såsom visas i figur 1 i tillägg 1 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

6.5.2

Placera cykelmålet vid en lämplig startposition såsom visas i figur 1 i tillägg 1 till denna föreskrift.

| 6.5.3 | Placera ett lokalt trafikmärke som motsvarar märke C14 enligt definitionen i Wienkonventionen om vägmärken och signaler (3) (hastighetsgräns 50 km/tim) eller det lokala vägmärke som ligger närmast detta märke på en stolpe vid ingången till korridoren enligt figur 1 i tillägg 1 till denna föreskrift. Märkets lägsta punkt ska befinna sig 2 m ovanför provningsbanans yta. |
| --- | --- |

6.5.3

Placera ett lokalt trafikmärke som motsvarar märke C14 enligt definitionen i Wienkonventionen om vägmärken och signaler (3

| 6.5.4 | Kör fordonet genom korridoren vid den hastighet som anges i tabell 1 i tillägg 1 till denna föreskrift och med en tolerans på ±2 km/tim. |
| --- | --- |

6.5.4

Kör fordonet genom korridoren vid den hastighet som anges i tabell 1 i tillägg 1 till denna föreskrift och med en tolerans på ±2 km/tim.

| 6.5.5 | Använd inte körriktningsvisarna under provningen. |
| --- | --- |

6.5.5

Använd inte körriktningsvisarna under provningen.

| 6.5.6 | Placera dockan vid startpositionen såsom visas i figur 1 i tillägg 1 till denna föreskrift. Dockan ska flyttas längs en rak linje såsom visas i tillägg 1, figur 1. Dockans acceleration ska vara sådan att den når hastigheten för det aktuella provningsfallet såsom visas i tabell 1 efter ett avstånd på högst 5,66 m. Efter acceleration ska dockan röra sig i en stadig takt i minst 8 sekunder med en hastighetstolerans på ±0,5 km/tim. Dockan ska korsa linje A (tillägg 1, figur 1) med en tolerans på ±0,5 m samtidigt som fordonet korsar linje B (tillägg 1, figur 1) med en tolerans på ±0,5 m.
  Om accelerationsavståndet inte kan uppnås, justera cykelns utgångsposition och fordonskorridorens längd med samma avstånd.
  Dockans avvikelse i sidled med avseende på en rak linje som binder samman den ursprungliga utgångspositionen och den teoretiska kollisionspunkten (enligt definitionen i tillägg 1, figur 1) ska vara högst ±0,2 m. |
| --- | --- |

6.5.6

Placera dockan vid startpositionen såsom visas i figur 1 i tillägg 1 till denna föreskrift. Dockan ska flyttas längs en rak linje såsom visas i tillägg 1, figur 1. Dockans acceleration ska vara sådan att den når hastigheten för det aktuella provningsfallet såsom visas i tabell 1 efter ett avstånd på högst 5,66 m. Efter acceleration ska dockan röra sig i en stadig takt i minst 8 sekunder med en hastighetstolerans på ±0,5 km/tim. Dockan ska korsa linje A (tillägg 1, figur 1) med en tolerans på ±0,5 m samtidigt som fordonet korsar linje B (tillägg 1, figur 1) med en tolerans på ±0,5 m.

Om accelerationsavståndet inte kan uppnås, justera cykelns utgångsposition och fordonskorridorens längd med samma avstånd.

Dockans avvikelse i sidled med avseende på en rak linje som binder samman den ursprungliga utgångspositionen och den teoretiska kollisionspunkten (enligt definitionen i tillägg 1, figur 1) ska vara högst ±0,2 m.

| 6.5.7 | Kontrollera att signalen från systemet för döda vinklar har aktiverats innan fordonet korsar linje C i figur 1 i tillägg 1 till denna föreskrift, och att signalen från systemet för döda vinklar inte har aktiverats innan fordonet korsar linje D i figur 1. |
| --- | --- |

6.5.7

Kontrollera att signalen från systemet för döda vinklar har aktiverats innan fordonet korsar linje C i figur 1 i tillägg 1 till denna föreskrift, och att signalen från systemet för döda vinklar inte har aktiverats innan fordonet korsar linje D i figur 1.

| 6.5.8 | Kontrollera att signalen från systemet för döda vinklar inte har aktiverats när fordonet passerar trafikmärket och eventuella markeringar medan cykeldockan fortfarande står stilla. |
| --- | --- |

6.5.8

Kontrollera att signalen från systemet för döda vinklar inte har aktiverats när fordonet passerar trafikmärket och eventuella markeringar medan cykeldockan fortfarande står stilla.

| 6.5.9 | Upprepa momenten i punkterna 6.5.1–6.5.8 för de provningsfall som visas i tabell 1 i tillägg 1 till denna föreskrift.
  Om den tekniska tjänsten anser det vara motiverat kan den välja andra provningsfall än de fall som visas i tabell 1 i tillägg 1, inom fordonets hastighetsintervall, cykelns hastighet och avstånd i sidled enligt punkterna 5.3.1.3 och 5.3.1.4.
  Den tekniska tjänsten ska kontrollera om kombinationen av parametrar i de valda provningsfallen skulle leda till en kollision mellan cykeln och fordonet med ett islagsställe inom det intervall som anges i punkt 5.3.1.4, och ska försäkra sig om att fordonet rör sig i den valda hastigheten när det korsar linje C i tillägg 1, figur 1 genom att på lämpligt sätt justera startavstånden och korridorlängden för fordonet och cykeln.
  Kriteriet ”första informationspunkt” anses vara uppfyllt när provningsfall utöver de i tabell 1 i tillägg 1 till denna föreskrift har utförts. |
| --- | --- |

6.5.9

Upprepa momenten i punkterna 6.5.1–6.5.8 för de provningsfall som visas i tabell 1 i tillägg 1 till denna föreskrift.

Om den tekniska tjänsten anser det vara motiverat kan den välja andra provningsfall än de fall som visas i tabell 1 i tillägg 1, inom fordonets hastighetsintervall, cykelns hastighet och avstånd i sidled enligt punkterna 5.3.1.3 och 5.3.1.4.

Den tekniska tjänsten ska kontrollera om kombinationen av parametrar i de valda provningsfallen skulle leda till en kollision mellan cykeln och fordonet med ett islagsställe inom det intervall som anges i punkt 5.3.1.4, och ska försäkra sig om att fordonet rör sig i den valda hastigheten när det korsar linje C i tillägg 1, figur 1 genom att på lämpligt sätt justera startavstånden och korridorlängden för fordonet och cykeln.

Kriteriet ”första informationspunkt” anses vara uppfyllt när provningsfall utöver de i tabell 1 i tillägg 1 till denna föreskrift har utförts.

| 6.5.10 | Provningen är godkänd när signalen från systemet för döda vinklar har aktiverats i alla provningsfall enligt tabell 1 i tillägg 1 till denna föreskrift innan fordonets främsta punkt har nått linje C men inte innan fordonets främsta punkt har nått linje D (se punkt 6.5.7, där linje D endast är relevant för provningsfall i tabell 1 i tillägg 1), och signalen från systemet för döda vinklar inte har aktiverats i någon provning när fordonet passerar vägmärket (se punkt 6.5.8). Informationssignalen krävs däremot inte när det relativa längsgående avståendet mellan cykeln och fordonets främre högra hörn är mer än 30 m bakåt eller 7 m framåt.
  För fordonshastigheter över 5 km/tim anses det tillräckligt att informationssignalen aktiveras 1,4 sekunder innan cykeln har nått den teoretiska kollisionspunkten enligt tillägg 1, figur 1.
  För fordonshastigheter över 25 km/tim, där bromsavståndet är längre än15 m, dc enligt tillägg 1, figur 1 ska värdet vara det som anges i tabell 2 i tillägg 1. |
| --- | --- |

6.5.10

Provningen är godkänd när signalen från systemet för döda vinklar har aktiverats i alla provningsfall enligt tabell 1 i tillägg 1 till denna föreskrift innan fordonets främsta punkt har nått linje C men inte innan fordonets främsta punkt har nått linje D (se punkt 6.5.7, där linje D endast är relevant för provningsfall i tabell 1 i tillägg 1), och signalen från systemet för döda vinklar inte har aktiverats i någon provning när fordonet passerar vägmärket (se punkt 6.5.8). Informationssignalen krävs däremot inte när det relativa längsgående avståendet mellan cykeln och fordonets främre högra hörn är mer än 30 m bakåt eller 7 m framåt.

För fordonshastigheter över 5 km/tim anses det tillräckligt att informationssignalen aktiveras 1,4 sekunder innan cykeln har nått den teoretiska kollisionspunkten enligt tillägg 1, figur 1.

För fordonshastigheter över 25 km/tim, där bromsavståndet är längre än15 m, dc enligt tillägg 1, figur 1 ska värdet vara det som anges i tabell 2 i tillägg 1.

c

| 6.6 | Statisk provning av informationssystemet för döda vinklar |
| --- | --- |

6.6

Statisk provning av informationssystemet för döda vinklar

| 6.6.1 | Statisk provning typ 1
  Låt fordonet stå stilla under provningen. Manövrera därefter cykeldockan vertikalt till fordonets längsgående mittplan med ett islagsställe på 1,15 m framför fordonets främsta punkt, med en hastighet på 5 ± 0,5 km/tim och en tolerans i sidoläge på 0,2 m, såsom visas i tillägg 1, figur 2.
  Provningen är godkänd om signalen från systemet för döda vinklar aktiveras senast när avståndet mellan cykeln och fordonet är 2 m. |
| --- | --- |

6.6.1

Statisk provning typ 1

Låt fordonet stå stilla under provningen. Manövrera därefter cykeldockan vertikalt till fordonets längsgående mittplan med ett islagsställe på 1,15 m framför fordonets främsta punkt, med en hastighet på 5 ± 0,5 km/tim och en tolerans i sidoläge på 0,2 m, såsom visas i tillägg 1, figur 2.

Provningen är godkänd om signalen från systemet för döda vinklar aktiveras senast när avståndet mellan cykeln och fordonet är 2 m.

| 6.6.2 | Statisk provning typ 2
  Låt fordonet stå stilla under provningen. Manövrera därefter cykeldockan parallellt till fordonets längsgående mittplan med ett avstånd i sidoläge på 2,75 ± 0,2 m och en cykelhastighet på 20 ± 0,5 km/tim, såsom visas i tillägg 1, figur 2. Cykeln ska hålla en konstant hastighet i minst 44 m innan den passerar fordonets främsta punkt.
  Provningen är godkänd om signalen från systemet för döda vinklar aktiveras senast när cykeln befinner sig 7,77 m från projektionen för fordonets främsta punkt till cykelns rörelselinje. |
| --- | --- |

6.6.2

Statisk provning typ 2

Låt fordonet stå stilla under provningen. Manövrera därefter cykeldockan parallellt till fordonets längsgående mittplan med ett avstånd i sidoläge på 2,75 ± 0,2 m och en cykelhastighet på 20 ± 0,5 km/tim, såsom visas i tillägg 1, figur 2. Cykeln ska hålla en konstant hastighet i minst 44 m innan den passerar fordonets främsta punkt.

Provningen är godkänd om signalen från systemet för döda vinklar aktiveras senast när cykeln befinner sig 7,77 m från projektionen för fordonets främsta punkt till cykelns rörelselinje.

| 6.7 | Tillverkaren ska på ett sätt som tillfredsställer den tekniska tjänsten och typgodkännandemyndigheten genom dokumentation, simulering eller på annat sätt visa att signalen från systemet för döda vinklar inte aktiveras enligt beskrivningen i punkt 6.5.10 när fordonet passerar eventuella andra vanligt förekommande stillastående föremål, i synnerhet vägkoner och parkerade bilar. |
| --- | --- |

6.7

Tillverkaren ska på ett sätt som tillfredsställer den tekniska tjänsten och typgodkännandemyndigheten genom dokumentation, simulering eller på annat sätt visa att signalen från systemet för döda vinklar inte aktiveras enligt beskrivningen i punkt 6.5.10 när fordonet passerar eventuella andra vanligt förekommande stillastående föremål, i synnerhet vägkoner och parkerade bilar.

| 6.8 | Provning av felvarning |
| --- | --- |

6.8

Provning av felvarning

| 6.8.1 | Ett fel på informationssystemet för döda vinklar ska simuleras, exempelvis genom att strömförsörjningen till en komponent av informationssystemet bryts eller genom att de elektriska anslutningarna mellan komponenter av systemet kopplas ur. De elektriska anslutningarna för felvarningssignalen i punkt 5.6.1 ska inte brytas när ett fel i informationssystemet simuleras. |
| --- | --- |

6.8.1

Ett fel på informationssystemet för döda vinklar ska simuleras, exempelvis genom att strömförsörjningen till en komponent av informationssystemet bryts eller genom att de elektriska anslutningarna mellan komponenter av systemet kopplas ur. De elektriska anslutningarna för felvarningssignalen i punkt 5.6.1 ska inte brytas när ett fel i informationssystemet simuleras.

| 6.8.2 | Den felvarningssignal som anges i punkt 5.3.1.7 och beskrivs närmare i punkt 5.6.1 ska aktiveras och förbli aktiverad medan fordonet körs och återaktiveras vid varje aktivering av fordonets huvudströmbrytare så länge som det simulerade felet kvarstår. |
| --- | --- |

6.8.2

Den felvarningssignal som anges i punkt 5.3.1.7 och beskrivs närmare i punkt 5.6.1 ska aktiveras och förbli aktiverad medan fordonet körs och återaktiveras vid varje aktivering av fordonets huvudströmbrytare så länge som det simulerade felet kvarstår.

| 6.9 | Provning av automatisk avaktivering |
| --- | --- |

6.9

Provning av automatisk avaktivering

| 6.9.1 | Kontaminera en av systemets sensoranordningar fullständigt med ett ämne som är jämförbart med snö, is eller lera (t.ex. vattenbaserade ämnen). Informationssystemet för döda vinklar ska automatiskt avaktiveras och indikera detta förhållande enligt punkt 5.6.2. |
| --- | --- |

6.9.1

Kontaminera en av systemets sensoranordningar fullständigt med ett ämne som är jämförbart med snö, is eller lera (t.ex. vattenbaserade ämnen). Informationssystemet för döda vinklar ska automatiskt avaktiveras och indikera detta förhållande enligt punkt 5.6.2.

| 6.9.2 | Det ämne som har använts för att kontaminera systemets sensoranordningar avlägsnas fullständigt. Därefter återaktiveras fordonets huvudströmbrytare. Informationssystemet för döda vinklar ska automatiskt återaktiveras efter en körtid på högst 60 sekunder. |
| --- | --- |

6.9.2

Det ämne som har använts för att kontaminera systemets sensoranordningar avlägsnas fullständigt. Därefter återaktiveras fordonets huvudströmbrytare. Informationssystemet för döda vinklar ska automatiskt återaktiveras efter en körtid på högst 60 sekunder.

7.   ÄNDRING AV FORDONSTYP OCH UTÖKNING AV GODKÄNNANDE

| 7.1 | Varje ändring av den fordonstyp som definieras i punkt 2.2 i denna föreskrift ska anmälas till den typgodkännandemyndighet som godkände fordonstypen. Typgodkännandemyndigheten får då antingen |
| --- | --- |

7.1

Varje ändring av den fordonstyp som definieras i punkt 2.2 i denna föreskrift ska anmälas till den typgodkännandemyndighet som godkände fordonstypen. Typgodkännandemyndigheten får då antingen

| 7.1.1 | anse att ändringarna inte påverkar villkoren för beviljande av godkännandet negativt och bevilja ett utökat godkännande, eller |
| --- | --- |

7.1.1

anse att ändringarna inte påverkar villkoren för beviljande av godkännandet negativt och bevilja ett utökat godkännande, eller

| 7.1.2 | anse att ändringarna påverkar villkoren för beviljande av godkännandet och kräva ytterligare provningar eller kontroller innan ett utökat godkännande beviljas. |
| --- | --- |

7.1.2

anse att ändringarna påverkar villkoren för beviljande av godkännandet och kräva ytterligare provningar eller kontroller innan ett utökat godkännande beviljas.

| 7.2 | De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift ska med hjälp av det förfarande som anges i punkt 4.4 underrättas om huruvida godkännande beviljats eller ej, och ska då också få information om vilka ändringar som gjorts. |
| --- | --- |

7.2

De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift ska med hjälp av det förfarande som anges i punkt 4.4 underrättas om huruvida godkännande beviljats eller ej, och ska då också få information om vilka ändringar som gjorts.

| 7.3 | Typgodkännandemyndigheten ska underrätta övriga parter i överenskommelsen om utökningen med hjälp av det meddelandeformulär som finns i bilaga 1 till denna föreskrift. Den ska ge varje sådan utökning ett serienummer, kallat utökningsnummer. |
| --- | --- |

7.3

Typgodkännandemyndigheten ska underrätta övriga parter i överenskommelsen om utökningen med hjälp av det meddelandeformulär som finns i bilaga 1 till denna föreskrift. Den ska ge varje sådan utökning ett serienummer, kallat utökningsnummer.

8.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 8.1 | Förfarandena för produktionsöverensstämmelse ska överensstämma med de allmänna bestämmelser som anges i artikel 2 och förteckning 1 till överenskommelsen (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) och uppfylla följande krav: |
| --- | --- |

8.1

Förfarandena för produktionsöverensstämmelse ska överensstämma med de allmänna bestämmelser som anges i artikel 2 och förteckning 1 till överenskommelsen (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) och uppfylla följande krav:

| 8.2 | Ett fordon som godkänts enligt denna föreskrift ska vara tillverkat så att det överensstämmer med den godkända typen genom att kraven i punkt 5 uppfylls. |
| --- | --- |

8.2

Ett fordon som godkänts enligt denna föreskrift ska vara tillverkat så att det överensstämmer med den godkända typen genom att kraven i punkt 5 uppfylls.

| 8.3 | Den typgodkännandemyndighet som beviljat godkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas på varje produktionsenhet. Sådan granskning ska normalt ske en gång vartannat år. |
| --- | --- |

8.3

Den typgodkännandemyndighet som beviljat godkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas på varje produktionsenhet. Sådan granskning ska normalt ske en gång vartannat år.

9.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 9.1 | Ett godkännande av en fordonstyp som beviljats enligt denna föreskrift får återkallas om kraven i punkt 8 inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

9.1

Ett godkännande av en fordonstyp som beviljats enligt denna föreskrift får återkallas om kraven i punkt 8 inte är uppfyllda.

| 9.2 | Om en part i överenskommelsen återkallar ett godkännande som den tidigare har beviljat, ska den genast meddela övriga parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift detta med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

9.2

Om en part i överenskommelsen återkallar ett godkännande som den tidigare har beviljat, ska den genast meddela övriga parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift detta med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till denna föreskrift.

10.   SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV PRODUKTIONEN

En innehavare av ett godkännande som helt upphör med sin tillverkning av en fordonstyp som godkänts i enlighet med denna föreskrift ska meddela detta till den typgodkännandemyndighet som beviljade godkännandet, vilken i sin tur genast ska underrätta de övriga parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift om detta, med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till denna föreskrift.

11.   Namn på och adress till typgodkännandemyndigheter och de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar

De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn på och adress till de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar och de typgodkännandemyndigheter som beviljar godkännande och till vilka formulär om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande ska sändas.

---

(1)  Se bilaga 1 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  De särskiljande numren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6

2

(3)  Se ECE/TRANS/196, punkt 91 om 1968 års konvention om vägmärken och signaler, europeisk överenskommelse som kompletterar konventionen och protokollet om vägmärken, tillägg till den europeiska överenskommelsen.

3

---

Tillägg 1

Image 1

  Figur 1 Dynamiska provningar

Image 2

  Figur 2 Statiska provningar

Image 3

  Figur 3 Islagsställe

Tabell 1

Provningsfall

| I följande tabell anges provningsfallen, med följande variabler: |
| --- |
| v
  vehicle | fordonets hastighet i stationärt tillstånd |
| v
  bicycle | cykelns hastighet i stationärt tillstånd |
| d
  a | cykelns position när fordonet korsar linje b |
| d
  b | fordonets position när cykeln korsar linje a |
| d
  c | fordonets position vid sista informationspunkten |
| d
  d | fordonets position vid första informationspunkten (d
  c+(6 m–islagsställe) + 11,11 m för fordonshastigheter på 10 km/tim, och dc+ (6 m–islagsställe) + 22,22 m för fordonshastigheter på 20 km/tim) |
| d
  bicycle | cykelns utgångsposition |
| l
  corridor | fordonskorridorens längd |
| d
  corridor | fordonskorridorens bredd |
| d
  lateral | avståndet i sidled mellan cykeln och fordonet |

I följande tabell anges provningsfallen, med följande variabler:

v
  vehicle

fordonets hastighet i stationärt tillstånd

v
  bicycle

cykelns hastighet i stationärt tillstånd

d
  a

cykelns position när fordonet korsar linje b

d
  b

fordonets position när cykeln korsar linje a

d
  c

fordonets position vid sista informationspunkten

d
  d

fordonets position vid första informationspunkten (d
  c+(6 m–islagsställe) + 11,11 m för fordonshastigheter på 10 km/tim, och dc+ (6 m–islagsställe) + 22,22 m för fordonshastigheter på 20 km/tim)

d
  bicycle

cykelns utgångsposition

l
  corridor

fordonskorridorens längd

d
  corridor

fordonskorridorens bredd

d
  lateral

avståndet i sidled mellan cykeln och fordonet

Följande variabler anger inte provningsfall, utan ges endast i informationssyfte (de påverkar inte provningsparametrarna):

| a) | Islagsställe [m]: anger det islagsställe för vilket värdena d
  a och d
  b i tabell 1 har beräknats (d
  d beräknas alltid för antingen ett islagsställe på 6 m eller början av en synkroniserad rörelse om fordonet och cykeln håller samma hastighet). |
| --- | --- |

a)

Islagsställe [m]: anger det islagsställe för vilket värdena d
  a och d
  b i tabell 1 har beräknats (d
  d beräknas alltid för antingen ett islagsställe på 6 m eller början av en synkroniserad rörelse om fordonet och cykeln håller samma hastighet).

| b) | Svängningsradie [m]: anger den svängningsradie för vilken värdena d
  a och d
  b i tabell 1 har beräknats.

















  Provnings fall | vbicycle [km/tim] | vvehicle [km/tim] | dlateral [m] | da [m] | db [m] | dc [m] | dd [m] | dbicycle [m] | lcorridor [m] | dcorridor [m] | Endast i informationssyfte (påverkar inte provningsparametrarna) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Islagsställe [m] | Svängningsradie [m] |
| 1 | 20 | 10 | 1,25 | 44,4 | 15,8 | 15 | 26,1 | 65 | 80 | Fordonsbredd + 1 m | 6 | 5 |
| 2 | 20 | 10 | 22 | 15 | 38,4 | 0 | 10 |
| 3 | 20 | 20 | 38,3 | 38,3 | - | 6 | 25 |
| 4 | 10 | 20 | 4,25 | 22,2 | 43,5 | 15 | 37,2 | 0 | 25 |
| 5 | 10 | 10 | 19,8 | 19,8 | - | 0 | 5 |
| 6 | 20 | 10 | 44,4 | 14,7 | 15 | 28 | 6 | 10 |
| 7 | 17,7 | 34 | 3 | 10 |

b)

Svängningsradie [m]: anger den svängningsradie för vilken värdena d
  a och d
  b i tabell 1 har beräknats.

Provnings fall

vbicycle [km/tim]

vvehicle [km/tim]

dlateral [m]

da [m]

db [m]

dc [m]

dd [m]

dbicycle [m]

lcorridor [m]

dcorridor [m]

Endast i informationssyfte (påverkar inte provningsparametrarna)

Islagsställe [m]

Svängningsradie [m]

1

20

10

1,25

44,4

15,8

15

26,1

65

80

Fordonsbredd + 1 m

6

5

2

20

10

22

15

38,4

0

10

3

20

20

38,3

38,3

-

6

25

4

10

20

4,25

22,2

43,5

15

37,2

0

25

5

10

10

19,8

19,8

-

0

5

6

20

10

44,4

14,7

15

28

6

10

7

17,7

34

3

10

Tabell 2

d
  c för hastigheter över 25 km/tim

| Hastighet [km/tim] | dc [m] |
| --- | --- |
| 25 | 15 |
| 26 | 15,33 |
| 27 | 16,13 |
| 28 | 16,94 |
| 29 | 17,77 |
| 30 | 18,61 |

Hastighet [km/tim]

dc [m]

25

15

26

15,33

27

16,13

28

16,94

29

17,77

30

18,61

---

BILAGA 1

Meddelande

(maximiformat: A4 [210 × 297 mm])

| (1) | Utfärdat av: Myndighetens namn:
  ...
  ... |
| --- | --- |

Image 4

Utfärdat av: Myndighetens namn:

...

...

| om (2): | beviljat godkännande |
| --- | --- |
| | utökat godkännande |
| | ej beviljat godkännande |
| | återkallat godkännande |
| | slutgiltigt upphörande av produktionen |

om (2):

beviljat godkännande

utökat godkännande

ej beviljat godkännande

återkallat godkännande

slutgiltigt upphörande av produktionen

av en fordonstyp med avseende på informationssystem för döda vinklar enligt FN-föreskrift nr 151

Godkännande nr: ...

| 1 | Varumärke: ... |
| --- | --- |

1

| 2. | Typ och handelsnamn: ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tillverkarens namn och adress: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Namn på och adress till tillverkarens eventuella ombud: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kort beskrivning av fordonet: ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Datum då fordonet lämnades in för godkännande: ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Teknisk tjänst som utför godkännandeprovningarna: ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Datum för rapporten som denna tjänst utfärdat: ... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Nummer på rapporten som denna tjänst utfärdat: ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Anledning(ar) till utvidgningen (om tillämpligt): ... |
| --- | --- |

10.

| 11. | Godkännande med avseende på informationssystemet för döda vinklar beviljas/beviljas ej2: |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ort: ... |
| --- | --- |

12.

| 13. | Datum: ... |
| --- | --- |

13.

| 14. | Underskrift: ... |
| --- | --- |

14.

| 15. | Till detta meddelande bifogas följande dokument, märkta med det godkännandenummer som anges ovan: ... |
| --- | --- |

15.

| 16. | Eventuella anmärkningar: ... |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Distinguishing number of the country which has granted, extended, refused or withdrawn approval (see approval provisions in the Regulation).

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt.

---

BILAGA 2

Godkännandemärkenas utformning

(se punkterna 4.5–4.5.2 i denna föreskrift)

Image 5

a = minst 8 mm

Ovanstående godkännandemärke anbringat på ett fordon visar att den aktuella fordonstypen har godkänts i Tyskland (E1) med avseende på informationssystemet för döda vinklar enligt FN-föreskrift nr 151. De två första siffrorna i godkännandenumret visar att godkännandet beviljats enligt kraven i FN-föreskrift nr 151 i dess ursprungliga lydelse.

Image 6

a = minst 8 mm

Ovanstående unika identifieringsbeteckning visar att den aktuella typen har godkänts och att relevant information om det typgodkännandet finns att tillgå i FN:s säkra internetdatabas under den unika identitetsbeteckningen 270650. Eventuella nollor i början av den unika identitetsbeteckningen kan utelämnas i godkännandemärket.

---

BILAGA 3

Förfarande för fastställande av prestandakrav för andra provningsfall än de som anges i tabellen över provningsfall

Enligt punkt 6.5.9 får den tekniska tjänsten prova andra provningsfall än de som visas i tabell 1 i tillägg 1. I ett sådant fall är den tekniska tjänsten skyldig att kontrollera att den valda parameterkombinationen leder till en kritisk situation. Som vägledning för detta är följande förfarande till hjälp för att fastställa prestandakraven.

d
  a – värdet d
  a används för att synkronisera fordonets och cykelns rörelser. Det beräknas genom att 8 sekunders konstant hastighet multipliceras med den cykelhastighet som anges i tabellen:

d
  a = 8s • v
  Bicycle

d
  b – värdet d
  b används för att synkronisera fordonets och cykelns rörelser. Det består av tre delar. Den första delen motsvarar 8 sekunders konstant körning av lastbilen.

d
  b,1 = 8s • v
  Vehicle

I den andra delen skiftas synkroniseringen genom att cykelns islagsställe beaktas. Detta anges med användning av islagsställe L.

d
  b,2 = L

Den tredje delen beaktar lastbilens längre färdsträcka eftersom lastbilen svänger i en konstant radie mot kollisionspunkten i stället för att bara köra rakt fram som cykeln gör.

Svängningssegmentet uppskattas av en konstant cirkel med en radie som upphör så snart den önskade förskjutningen sidledes har uppnåtts. Därför måste d
  b skiftas med skillnaden i avstånd mellan körning rakt fram och svängning.

Detta kan beräknas med användning av svängradien R, förskjutningen sidledes Y=d
  lateral
  - 0,25 m (avståndet mellan cykelns mittlinje till fordonets kant) och islagsstället L.

Image 7

Det slutliga värdet för d
  b är d
  b,1 minus de andra två delarna d
  b,2 och d
  b,3:

Image 8

Värdet d
  c definierar den sista informationspunkten. För fordonshastigheter på 10 km/tim och högre är värdet det högsta av följande två värden:

Det första värdet härleds från fysiska provningar och anger vid vilket avstånd från kollisionspunkten som det tunga fordonet tidigast börjar svänga, och när fordonet svänger utåt blir värdet

15 m.

Det andra värdet är bromsavståndet, med hänsyn till reaktionstid och bromsretardation a, med användning av parametrarna retardation och reaktionstid (5 m/s2 respektive 1,4 sekunder):

Image 9

Värdet d
  c definieras därför med följande:

Image 10

För fordonshastigheter under 5 km/tim, är det tillräckligt om informationssignalen avges vid ett avstånd som motsvarar ett TTC-värde (”Time To Collision”) på 1,4 sekunder (liknande de statiska provningarna).

Värdet d
  d är den första informationspunkten. Det kan beräknas genom ett tillägg av ett avstånd motsvarande 4 sekunder av den tid det tar för fordonet att komma till d
  c med korrigering för islagsstället om detta inte är 6 m:

d
  d = d
  c + 4s • v
  Vehicle + (6m - Impact Position).

Dessa formler gör det möjligt att fylla i hela tabell 1 i tillägg 1 för andra provningsfall än de fall som definieras här.

---

| 30.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/66 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/66

---

Endast Uneces texter i original har bindande folkrättslig verkan. Denna föreskrifts status och ikraftträdandedag bör kontrolleras i den senaste versionen av Uneces statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

FN-föreskrift nr 152 – Enhetliga bestämmelser om godkännande av motorfordon med avseende på avancerade nödbromssystem (AEBS) för fordon av kategorierna M1 och N1 [2020/1597]

Inbegripet all giltig text till och med:

| | Supplement 1 till ändringsserie 01 – dag för ikraftträdande: 3 januari 2021 |
| --- | --- |

Supplement 1 till ändringsserie 01 – dag för ikraftträdande: 3 januari 2021

Detta dokument tillhandahålls endast i informationssyfte. De giltiga och rättsligt bindande texterna är följande:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2019/61 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2019/61

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/10 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/10

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/69 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/69

INNEHÅLL

FÖRESKRIFT

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om godkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikationer |
| --- | --- |

5.

| 6. | Provningsförfarande |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ändring av fordonstyp och utökning av godkännande |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Namn på och adress till typgodkännandemyndigheter och de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar |
| --- | --- |

11.

BILAGOR

| 1. | Meddelande |
| --- | --- |

1.

| 2. | Godkännandemärkets utformning |
| --- | --- |

2.

| 3. | Särskilda krav på säkerhetsaspekter hos elektroniska kontrollsystem |
| --- | --- |

3.

Inledning

Inledning

Syftet med denna föreskrift är att fastställa enhetliga bestämmelser för avancerade nödbromssystem (AEBS) monterade på fordon av kategorierna M1 och N1 som främst används för körning i stadstrafik.

1

1

Systemet ska automatiskt detektera en eventuell kollision framifrån, ge föraren en lämplig varning och aktivera fordonets bromssystem så att fordonet bromsas i syfte att undvika eller mildra effekterna av en kollision om föraren inte reagerar på varningen.

Om det uppstår fel i systemet får detta inte leda till att fordonets säkerhet sätts på spel.

När systemet arbetar aktivt kan föraren när som helst ta kontroll över och förbigå systemet genom att medvetet vidta en åtgärd som att vrida på ratten eller trampa ned gaspedalen.

Denna föreskrift kan inte omfatta alla trafikförhållanden och typer av infrastruktur i typgodkännandeförfarandet. I denna föreskrift erkänns att den prestanda som krävs enligt denna föreskrift inte kan uppnås under alla förhållanden (fordonets skick, vägfriktion, väderförhållanden, försämrad väginfrastruktur och trafikscenarier etc. kan påverka systemets prestanda). Faktiska förhållanden och egenskaper får inte leda till felaktiga varningar eller inbromsningar i sådan utsträckning att de uppmuntrar föraren att stänga av systemet.

Denna föreskrift gäller endast fordon om de är försedda med nödbromssystem. Den ska inte hindra parterna i överenskommelsen från att kräva att fordon ska vara försedda med avancerade nödbromssystem som är godkända i enlighet med denna föreskrift.

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna föreskrift gäller för godkännande av fordon av kategori M1 och N1
   (1) med avseende på ett fordonssystem för att

1

1

1

| a) | undvika eller mildra effekterna av en påkörningsolycka inom samma körfält med en personbil, |
| --- | --- |

a)

undvika eller mildra effekterna av en påkörningsolycka inom samma körfält med en personbil,

| b) | undvika eller mildra effekterna av en kollision med en fotgängare. |
| --- | --- |

b)

undvika eller mildra effekterna av en kollision med en fotgängare.

2.   DEFINITIONER

I denna föreskrift gäller följande definitioner:

| 2.1 | avancerat nödbromssystem
  (AEBS): system som automatiskt kan detektera en potentiell kollision framifrån och aktivera fordonets bromssystem så att fordonet bromsas i syfte att undvika eller mildra en nära förestående kollision. |
| --- | --- |

2.1

avancerat nödbromssystem
  (AEBS): system som automatiskt kan detektera en potentiell kollision framifrån och aktivera fordonets bromssystem så att fordonet bromsas i syfte att undvika eller mildra en nära förestående kollision.

avancerat nödbromssystem

(AEBS)

| 2.2 | nödbromsning: en signal från det avancerade nödbromssystemet till fordonets färdbromssystem. |
| --- | --- |

2.2

nödbromsning: en signal från det avancerade nödbromssystemet till fordonets färdbromssystem.

nödbromsning

| 2.3 | kollisionsvarning: en varning från det avancerade nödbromssystemet till föraren när nödbromssystemet har detekterat en eventuell kollision framifrån. |
| --- | --- |

2.3

kollisionsvarning: en varning från det avancerade nödbromssystemet till föraren när nödbromssystemet har detekterat en eventuell kollision framifrån.

kollisionsvarning

| 2.4 | fordonstyp med avseende på avancerat nödbromssystem: en kategori av fordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som






  a) | fordonsegenskaper som inverkar väsentligt på det avancerade nödbromssystemets prestanda, |
| --- | --- | --- |

2.4

fordonstyp med avseende på avancerat nödbromssystem: en kategori av fordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som

fordonstyp med avseende på avancerat nödbromssystem:

a)

fordonsegenskaper som inverkar väsentligt på det avancerade nödbromssystemets prestanda,

| b) | Det avancerade nödbromssystemets typ och konstruktion. |
| --- | --- |

b)

Det avancerade nödbromssystemets typ och konstruktion.

| 2.5 | provfordon: det fordon som provas. |
| --- | --- |

2.5

provfordon: det fordon som provas.

provfordon

| 2.6 | mjukt mål: ett mål som tar minimal skada av och orsakar minimal skada på provfordonet i händelse av en kollision. |
| --- | --- |

2.6

mjukt mål: ett mål som tar minimal skada av och orsakar minimal skada på provfordonet i händelse av en kollision.

mjukt mål

| 2.7 | fordonsmål: ett mål som motsvarar ett fordon. |
| --- | --- |

2.7

fordonsmål: ett mål som motsvarar ett fordon.

fordonsmål

| 2.8 | fotgängarmål: ett mjukt mål som motsvarar en fotgängare. |
| --- | --- |

2.8

fotgängarmål: ett mjukt mål som motsvarar en fotgängare.

fotgängarmål

| 2.9 | gemensamt utrymme: ett område där två eller fler informationsfunktioner (t.ex. symboler) kan visas, men inte samtidigt. |
| --- | --- |

2.9

gemensamt utrymme: ett område där två eller fler informationsfunktioner (t.ex. symboler) kan visas, men inte samtidigt.

gemensamt utrymme

| 2.10 | egenkontroll: en integrerad funktion som utför en kontinuerlig felsökning av systemet under minst den tid systemet är aktivt. |
| --- | --- |

2.10

egenkontroll: en integrerad funktion som utför en kontinuerlig felsökning av systemet under minst den tid systemet är aktivt.

egenkontroll

| 2.11 | tid till kollision: det tidsvärde som erhålls när att man dividerar det längsgående avståndet mellan provfordonet (i den riktning som provfordonet färdas) och målet med den längsgående relativa hastigheten för provfordonet jämfört med målet vid någon tidpunkt. |
| --- | --- |

2.11

tid till kollision: det tidsvärde som erhålls när att man dividerar det längsgående avståndet mellan provfordonet (i den riktning som provfordonet färdas) och målet med den längsgående relativa hastigheten för provfordonet jämfört med målet vid någon tidpunkt.

tid till kollision

| 2.12 | torr vägyta: en vägyta med en nominell toppbromskoefficient på 0,9. |
| --- | --- |

2.12

torr vägyta: en vägyta med en nominell toppbromskoefficient på 0,9.

torr vägyta

| 2.13 | toppbromskoefficient (PBC): måttet på ytfriktionen mellan däck och väg beräknat på maximal retardation för ett rullande däck. |
| --- | --- |

2.13

toppbromskoefficient (PBC): måttet på ytfriktionen mellan däck och väg beräknat på maximal retardation för ett rullande däck.

toppbromskoefficient (PBC)

| 2.14 | kalibrering: en process för att ställa in ett mätsystems respons, så att systemets utdata överensstämmer med referenssignaler inom ett visst intervall. |
| --- | --- |

2.14

kalibrering: en process för att ställa in ett mätsystems respons, så att systemets utdata överensstämmer med referenssignaler inom ett visst intervall.

kalibrering

| 2.15 | fordonets vikt i körklart skick: det olastade fordonets vikt med karosseri, inklusive kylvätska, olja, 90 % bränsle och 100 % annan vätska och föraren (75 kg), men utan använt vatten, verktyg och reservhjul. |
| --- | --- |

2.15

fordonets vikt i körklart skick: det olastade fordonets vikt med karosseri, inklusive kylvätska, olja, 90 % bränsle och 100 % annan vätska och föraren (75 kg), men utan använt vatten, verktyg och reservhjul.

fordonets vikt i körklart skick

| 2.16 | olastat fordon: fordonets vikt i körklart skick med en ytterligare vikt på högst 125 kg. Denna ytterligare vikt omfattar mätutrustning och en ytterligare person sittande i framsätet och med uppgift att notera provningsresultaten. |
| --- | --- |

2.16

olastat fordon: fordonets vikt i körklart skick med en ytterligare vikt på högst 125 kg. Denna ytterligare vikt omfattar mätutrustning och en ytterligare person sittande i framsätet och med uppgift att notera provningsresultaten.

olastat fordon

| 2.17 | lastat fordon: om inte annat anges, ett fordon som lastats till sin högsta vikt. |
| --- | --- |

2.17

lastat fordon: om inte annat anges, ett fordon som lastats till sin högsta vikt.

lastat fordon

| 2.18 | högsta vikt: den högsta vikt som fordonstillverkaren angett som tekniskt tillåten (denna vikt kan vara högre än den tillåtna högsta vikt som fastställts av nationella myndigheter). |
| --- | --- |

2.18

högsta vikt: den högsta vikt som fordonstillverkaren angett som tekniskt tillåten (denna vikt kan vara högre än den tillåtna högsta vikt som fastställts av nationella myndigheter).

högsta vikt:

3.   ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE

| 3.1 | Ansökan om godkännande av en fordonstyp med avseende på det avancerade nödbromssystemet ska lämnas in av fordonstillverkaren eller fordonstillverkarens behöriga ombud. |
| --- | --- |

3.1

Ansökan om godkännande av en fordonstyp med avseende på det avancerade nödbromssystemet ska lämnas in av fordonstillverkaren eller fordonstillverkarens behöriga ombud.

| 3.2 | Ansökan ska åtföljas av nedanstående dokument i tre exemplar: |
| --- | --- |

3.2

Ansökan ska åtföljas av nedanstående dokument i tre exemplar:

| 3.2.1 | En beskrivning av fordonstypen med avseende på de punkter som avses i punkt 2.4, tillsammans med ett dokumentationspaket som beskriver nödbromssystemets grundläggande konstruktion och hur systemet är kopplat till övriga fordonssystem eller hur det direkt kontrollerar utsignalvariablerna. De siffror eller symboler som identifierar fordonstypen ska anges. |
| --- | --- |

3.2.1

En beskrivning av fordonstypen med avseende på de punkter som avses i punkt 2.4, tillsammans med ett dokumentationspaket som beskriver nödbromssystemets grundläggande konstruktion och hur systemet är kopplat till övriga fordonssystem eller hur det direkt kontrollerar utsignalvariablerna. De siffror eller symboler som identifierar fordonstypen ska anges.

| 3.3 | Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som ska godkännas ska lämnas in till den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningarna. |
| --- | --- |

3.3

Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som ska godkännas ska lämnas in till den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningarna.

4.   GODKÄNNANDE

| 4.1 | Om en fordonstyp som lämnats in för godkännande enligt denna föreskrift uppfyller kraven i punkt 5 ska godkännande av det fordonet beviljas. |
| --- | --- |

4.1

Om en fordonstyp som lämnats in för godkännande enligt denna föreskrift uppfyller kraven i punkt 5 ska godkännande av det fordonet beviljas.

| 4.2 | Varje godkänd typ ska ges ett godkännandenummer. De två första siffrorna i numret (för närvarande 00 för ändringsserie 00) ska ange den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskriften) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av godkännandet. En och samma part i överenskommelsen får inte tilldela samma fordonstyp utrustad med en annan typ av nödbromssystem eller en annan fordonstyp samma typgodkännandenummer. |
| --- | --- |

4.2

Varje godkänd typ ska ges ett godkännandenummer. De två första siffrorna i numret (för närvarande 00 för ändringsserie 00) ska ange den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskriften) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av godkännandet. En och samma part i överenskommelsen får inte tilldela samma fordonstyp utrustad med en annan typ av nödbromssystem eller en annan fordonstyp samma typgodkännandenummer.

| 4.3 | Ett meddelande om beviljat, ej beviljat eller återkallat godkännande enligt denna föreskrift ska lämnas till de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till denna föreskrift och dokumentation som tillhandahålls av sökanden i ett format som inte är större än A4 (210 × 297 mm), eller vikt till detta format, i lämplig skala eller i elektroniskt format. |
| --- | --- |

4.3

Ett meddelande om beviljat, ej beviljat eller återkallat godkännande enligt denna föreskrift ska lämnas till de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till denna föreskrift och dokumentation som tillhandahålls av sökanden i ett format som inte är större än A4 (210 × 297 mm), eller vikt till detta format, i lämplig skala eller i elektroniskt format.

| 4.4 | Varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt denna föreskrift ska, på en väl synlig och lättillgänglig plats som anges i godkännandeformuläret, vara märkt med ett internationellt godkännandemärke som överensstämmer med mallen i bilaga 2 och som består av följande: |
| --- | --- |

4.4

Varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt denna föreskrift ska, på en väl synlig och lättillgänglig plats som anges i godkännandeformuläret, vara märkt med ett internationellt godkännandemärke som överensstämmer med mallen i bilaga 2 och som består av följande:

| 4.4.1 | En cirkel som omger bokstaven E, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat godkännandet (2). |
| --- | --- |

4.4.1

En cirkel som omger bokstaven E, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat godkännandet (2

| 4.4.2 | Numret på denna föreskrift följt av bokstaven R, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

Numret på denna föreskrift följt av bokstaven R, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1.

| 4.5 | Om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt en eller flera andra föreskrifter som är fogade till överenskommelsen, i det land som beviljat godkännande enligt den här föreskriften, behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1 inte upprepas. I så fall ska föreskriftens nummer, godkännandenummer och tilläggssymboler anges i kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5

Om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt en eller flera andra föreskrifter som är fogade till överenskommelsen, i det land som beviljat godkännande enligt den här föreskriften, behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1 inte upprepas. I så fall ska föreskriftens nummer, godkännandenummer och tilläggssymboler anges i kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1.

| 4.6 | Godkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt. |
| --- | --- |

4.6

Godkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt.

| 4.7 | Godkännandemärket ska placeras nära eller på skylten med fordonsdata. |
| --- | --- |

4.7

Godkännandemärket ska placeras nära eller på skylten med fordonsdata.

5.   SPECIFIKATIONER

| 5.1 | Allmänna krav |
| --- | --- |

5.1

Allmänna krav

| 5.1.1 | Varje fordon utrustat med ett avancerat nödbromssystem som överensstämmer med definitionen i punkt 2.1 ska uppfylla kraven i punkterna 5.1–5.6.2 i denna föreskrift, kraven i FN-föreskrift nr13-H ändringsserie 01 för fordon av kategorierna M1 och N1 eller FN-föreskrift nr 13 ändringsserie 11 för fordon av kategori N1, och vara utrustat med antilåsningsfunktion i enlighet med kraven i bilaga 6 till FN-föreskrift nr 13-H ändringsserie 01 eller bilaga 13 till FN-föreskrift nr 13 ändringsserie 11. |
| --- | --- |

5.1.1

Varje fordon utrustat med ett avancerat nödbromssystem som överensstämmer med definitionen i punkt 2.1 ska uppfylla kraven i punkterna 5.1–5.6.2 i denna föreskrift, kraven i FN-föreskrift nr13-H ändringsserie 01 för fordon av kategorierna M1

1

1

| 5.1.2 | Nödbromssystemets effektivitet ska inte påverkas negativt av magnetiska eller elektriska fält. Detta ska visas genom överensstämmelse med de tekniska kraven och övergångsbestämmelserna i ändringsserie 05 till FN-föreskrift nr 10. |
| --- | --- |

5.1.2

Nödbromssystemets effektivitet ska inte påverkas negativt av magnetiska eller elektriska fält. Detta ska visas genom överensstämmelse med de tekniska kraven och övergångsbestämmelserna i ändringsserie 05 till FN-föreskrift nr 10.

| 5.1.3 | Överensstämmelse med säkerhetskraven för elektroniska fordonskontrollsystem ska påvisas genom uppfyllande av kraven i bilaga 3. |
| --- | --- |

5.1.3

Överensstämmelse med säkerhetskraven för elektroniska fordonskontrollsystem ska påvisas genom uppfyllande av kraven i bilaga 3.

| 5.1.4 | Varningar
  Förutom de kollisionsvarningar som beskrivs i avsnitten 5.2.1.1 och 5.2.2.1 ska systemet ge föraren lämpliga varningar enligt följande: |
| --- | --- |

5.1.4

Varningar

Förutom de kollisionsvarningar som beskrivs i avsnitten 5.2.1.1 och 5.2.2.1 ska systemet ge föraren lämpliga varningar enligt följande:

| 5.1.4.1 | En felvarningssignal om fel uppstår i nödbromssystemet som förhindrar att kraven i denna föreskrift uppfylls. Varningen ska vara utformad såsom anges i punkt 5.5.4. |
| --- | --- |

5.1.4.1

En felvarningssignal om fel uppstår i nödbromssystemet som förhindrar att kraven i denna föreskrift uppfylls. Varningen ska vara utformad såsom anges i punkt 5.5.4.

| 5.1.4.1.1 | Det får inte finnas något betydande tidsintervall mellan varje egenkontroll av nödbromssystemet och följaktligen ingen fördröjning för tändning av varningssignalen i händelse av ett elektriskt detekterbart fel. |
| --- | --- |

5.1.4.1.1

Det får inte finnas något betydande tidsintervall mellan varje egenkontroll av nödbromssystemet och följaktligen ingen fördröjning för tändning av varningssignalen i händelse av ett elektriskt detekterbart fel.

| 5.1.4.1.2 | Om systemet inte har kalibrerats efter en sammanlagd körtid på 15 sekunder i en hastighet över 10 km/tim ska information om denna status ges till föraren. Denna information ska förbli synlig till dess att systemet har framgångsrikt kalibrerats. |
| --- | --- |

5.1.4.1.2

Om systemet inte har kalibrerats efter en sammanlagd körtid på 15 sekunder i en hastighet över 10 km/tim ska information om denna status ges till föraren. Denna information ska förbli synlig till dess att systemet har framgångsrikt kalibrerats.

| 5.1.4.2 | En avaktiveringsvarning när nödbromssystemet är avaktiverat, om fordonet är utrustat med en anordning för manuell avaktivering av nödbromssystemet. Varningen ska vara så som anges i punkt 5.4.2. |
| --- | --- |

5.1.4.2

En avaktiveringsvarning när nödbromssystemet är avaktiverat, om fordonet är utrustat med en anordning för manuell avaktivering av nödbromssystemet. Varningen ska vara så som anges i punkt 5.4.2.

| 5.1.4.3 | Om något icke-elektriskt feltillstånd detekteras (t.ex. om sensorn är blind eller feljusterad) ska den varningssignal som definieras i punkt 5.1.4.1 tändas. |
| --- | --- |

5.1.4.3

Om något icke-elektriskt feltillstånd detekteras (t.ex. om sensorn är blind eller feljusterad) ska den varningssignal som definieras i punkt 5.1.4.1 tändas.

| 5.1.5 | Nödbromsning
  Om inget annat anges i punkterna 5.3.1 och 5.3.2 ska systemet göra nödbromsningar enligt punkterna 5.2.1.2 och 5.2.2.2 i syfte att väsentligt minska provfordonets hastighet. |
| --- | --- |

5.1.5

Nödbromsning

Om inget annat anges i punkterna 5.3.1 och 5.3.2 ska systemet göra nödbromsningar enligt punkterna 5.2.1.2 och 5.2.2.2 i syfte att väsentligt minska provfordonets hastighet.

| 5.1.6 | Undvikande av felreaktion
  Systemet ska vara konstruerat för att minimera antalet kollisionsvarningssignaler och för att undvika att fordonet bromsar in automatiskt i situationer där föraren inte skulle upptäcka risken för kollision. Detta ska påvisas i den bedömning som utförs enligt bilaga 3 till denna föreskrift för de scenarier som anges i dess tillägg 2. |
| --- | --- |

5.1.6

Undvikande av felreaktion

Systemet ska vara konstruerat för att minimera antalet kollisionsvarningssignaler och för att undvika att fordonet bromsar in automatiskt i situationer där föraren inte skulle upptäcka risken för kollision. Detta ska påvisas i den bedömning som utförs enligt bilaga 3 till denna föreskrift för de scenarier som anges i dess tillägg 2.

| 5.2 | Särskilda krav |
| --- | --- |

5.2

Särskilda krav

| 5.2.1 | Scenariot bil–bil |
| --- | --- |

5.2.1

Scenariot bil–bil

| 5.2.1.1 | Kollisionsvarning
  Om en kollision med ett framförvarande fordon av kategori M1, i samma körfält med en relativ hastighet som är högre än den hastighet upp till vilken provfordonet kan undvika kollisionen, kan förutses 0,8 sekunder före en nödbromsning ska kollisionsvarningen vara så som anges i punkt 5.5.1 och ska avges senast 0,8 sekunder innan nödbromsningen inleds.
  Om kollisionen inte kan förutses 0,8 sekunder före en nödbromsning ska kollisionsvarningen emellertid avges omedelbart efter detektering.
  Kollisionsvarningen får avbrytas om de förhållanden som skulle leda till en kollision inte längre föreligger. |
| --- | --- |

5.2.1.1

Kollisionsvarning

Om en kollision med ett framförvarande fordon av kategori M1, i samma körfält med en relativ hastighet som är högre än den hastighet upp till vilken provfordonet kan undvika kollisionen, kan förutses 0,8 sekunder före en nödbromsning ska kollisionsvarningen vara så som anges i punkt 5.5.1 och ska avges senast 0,8 sekunder innan nödbromsningen inleds.

1

Om kollisionen inte kan förutses 0,8 sekunder före en nödbromsning ska kollisionsvarningen emellertid avges omedelbart efter detektering.

Kollisionsvarningen får avbrytas om de förhållanden som skulle leda till en kollision inte längre föreligger.

| 5.2.1.2 | Nödbromsning
  När systemet har detekterat en möjlighet till en nära förestående kollision ska det signalera till fordonets färdbromssystem att göra en inbromsning på minst 5,0 m/s2.
  Nödbromsningen får avbrytas om de förhållanden som skulle leda till en kollision inte längre föreligger.
  Nödbromsningsfunktionen ska provas enligt punkterna 6.4 och 6.5 i denna föreskrift. |
| --- | --- |

5.2.1.2

Nödbromsning

När systemet har detekterat en möjlighet till en nära förestående kollision ska det signalera till fordonets färdbromssystem att göra en inbromsning på minst 5,0 m/s2.

2

Nödbromsningen får avbrytas om de förhållanden som skulle leda till en kollision inte längre föreligger.

Nödbromsningsfunktionen ska provas enligt punkterna 6.4 och 6.5 i denna föreskrift.

| 5.2.1.3 | Hastighet
  Systemet ska vara aktivt från en fordonshastighet på mellan 10 km/tim och 60 km/tim och vid alla lastförhållanden, om det inte avaktiveras manuellt enligt punkt 5.4. |
| --- | --- |

5.2.1.3

Hastighet

Systemet ska vara aktivt från en fordonshastighet på mellan 10 km/tim och 60 km/tim och vid alla lastförhållanden, om det inte avaktiveras manuellt enligt punkt 5.4.

| 5.2.1.4 | Hastighetssänkning på grund av inbromsning
  När nödbromssystemet är aktiverat ska det kunna uppnå högsta relativa islagshastighet såsom visas i följande tabell:






  a) | för kollisioner med konstant rörliga eller stillastående mål, |
| --- | --- | --- |

5.2.1.4

Hastighetssänkning på grund av inbromsning

När nödbromssystemet är aktiverat ska det kunna uppnå högsta relativa islagshastighet såsom visas i följande tabell:

a)

för kollisioner med konstant rörliga eller stillastående mål,

| b) | på torra vägytor, |
| --- | --- |

b)

på torra vägytor,

| c) | i lastat och olastat skick, |
| --- | --- |

c)

i lastat och olastat skick,

| d) | i situationer där fordonets längsgående mittlinjer förskjuts med högst 0,2 m, och/eller |
| --- | --- |

d)

i situationer där fordonets längsgående mittlinjer förskjuts med högst 0,2 m, och/eller

| e) | i ljusförhållanden på minst 1 000 lux. |
| --- | --- |

e)

i ljusförhållanden på minst 1 000 lux.

Det bekräftas att den prestanda som krävs enligt denna tabell kanske inte uppnås fullständigt under andra förhållanden än de som anges ovan. Systemet ska dock inte avaktiveras eller drastiskt ändra kontrollstrategi under sådana andra förhållanden. Detta ska påvisas enligt bilaga 3 till denna föreskrift.

Högsta relativa islagshastighet (km/tim) för fordon av kategori M1

Högsta relativa islagshastighet (km/tim) för fordon av kategori M1

| Relativ hastighet
  (km/tim) | Stationär | Rörlig |
| --- | --- | --- |
| Lastat | Olastat | Lastat | Olastat |
| 10 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 15 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 20 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 25 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 30 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 35 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 40 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 42 | 10,00 | 0,00 | – | 0,00 |
| 45 | 15,00 | 15,00 | – | – |
| 50 | 25,00 | 25,00 | – | – |
| 55 | 30,00 | 30,00 | – | – |
| 60 | 35,00 | 35,00 | – | – |

Relativ hastighet

(km/tim)

Stationär

Rörlig

Lastat

Olastat

Lastat

Olastat

10

0,00

0,00

0,00

0,00

15

0,00

0,00

0,00

0,00

20

0,00

0,00

0,00

0,00

25

0,00

0,00

0,00

0,00

30

0,00

0,00

0,00

0,00

35

0,00

0,00

0,00

0,00

40

0,00

0,00

0,00

0,00

42

10,00

0,00

–

0,00

45

15,00

15,00

–

–

50

25,00

25,00

–

–

55

30,00

30,00

–

–

60

35,00

35,00

–

–

Högsta relativa islagshastighet (km/tim) för fordon av kategori N1


   (*1)

Högsta relativa islagshastighet (km/tim) för fordon av kategori N1

(*1

| Relativ hastighet
  (km/tim) | Stationär/Rörlig |
| --- | --- |
| Högsta vikt | Vikt i körklart skick |
| 10 | 0,00 | 0,00 |
| 15 | 0,00 | 0,00 |
| 20 | 0,00 | 0,00 |
| 25 | 0,00 | 0,00 |
| 30 | 0,00 | 0,00 |
| 32 | 0,00 | 0,00 |
| 35 | 0,00 | 0,00 |
| 38 | 0,00 | 0,00 |
| 40 | 10,00 | 0,00 |
| 42 | 15,00 | 0,00 |
| 45 | 20,00 | 15,00 |
| 50 | 30,00 | 25,00 |
| 55 | 35,00 | 30,00 |
| 60 | 40,00 | 35,00 |

Relativ hastighet

(km/tim)

Stationär/Rörlig

Högsta vikt

Vikt i körklart skick

10

0,00

0,00

15

0,00

0,00

20

0,00

0,00

25

0,00

0,00

30

0,00

0,00

32

0,00

0,00

35

0,00

0,00

38

0,00

0,00

40

10,00

0,00

42

15,00

0,00

45

20,00

15,00

50

30,00

25,00

55

35,00

30,00

60

40,00

35,00

| 5.2.2 | Scenariot bil–fotgängare |
| --- | --- |

5.2.2

Scenariot bil–fotgängare

| 5.2.2.1 | Kollisionsvarning
  När nödbromssystemet har detekterat en möjlig kollision med en fotgängare som korsar gatan i en konstant hastighet på 5 km/tim ska en kollisionsvarning avges enligt punkt 5.5.1, vilket ska ske senast när nödbromsningen inleds.
  Kollisionsvarningen får avbrytas om de förhållanden som skulle leda till en kollision inte längre föreligger. |
| --- | --- |

5.2.2.1

Kollisionsvarning

När nödbromssystemet har detekterat en möjlig kollision med en fotgängare som korsar gatan i en konstant hastighet på 5 km/tim ska en kollisionsvarning avges enligt punkt 5.5.1, vilket ska ske senast när nödbromsningen inleds.

Kollisionsvarningen får avbrytas om de förhållanden som skulle leda till en kollision inte längre föreligger.

| 5.2.2.2 | Nödbromsning
  När systemet har detekterat en möjlighet till en nära förestående kollision ska det signalera till fordonets färdbromssystem att göra en inbromsning på minst 5,0 m/s2.
  Nödbromsningen får avbrytas om de förhållanden som skulle leda till en kollision inte längre föreligger.
  Detta ska provas enligt punkt 6.6 i denna föreskrift. |
| --- | --- |

5.2.2.2

Nödbromsning

När systemet har detekterat en möjlighet till en nära förestående kollision ska det signalera till fordonets färdbromssystem att göra en inbromsning på minst 5,0 m/s2.

2

Nödbromsningen får avbrytas om de förhållanden som skulle leda till en kollision inte längre föreligger.

Detta ska provas enligt punkt 6.6 i denna föreskrift.

| 5.2.2.3 | Hastighet
  Systemet ska vara aktivt från en fordonshastighet på mellan 20 km/tim och 60 km/tim och vid alla lastförhållanden, om det inte avaktiveras manuellt enligt punkt 5.4. |
| --- | --- |

5.2.2.3

Hastighet

Systemet ska vara aktivt från en fordonshastighet på mellan 20 km/tim och 60 km/tim och vid alla lastförhållanden, om det inte avaktiveras manuellt enligt punkt 5.4.

| 5.2.2.4 | Hastighetssänkning på grund av inbromsning
  När nödbromssystemet är aktiverat ska det kunna uppnå högsta relativa islagshastighet såsom visas i följande tabell:






  a) | med korsande fotgängare med en lateral hastighetskomponent på högst 5 km/tim, |
| --- | --- | --- |

5.2.2.4

Hastighetssänkning på grund av inbromsning

När nödbromssystemet är aktiverat ska det kunna uppnå högsta relativa islagshastighet såsom visas i följande tabell:

a)

med korsande fotgängare med en lateral hastighetskomponent på högst 5 km/tim,

| b) | på torra vägytor, |
| --- | --- |

b)

på torra vägytor,

| c) | i lastat och olastat skick, |
| --- | --- |

c)

i lastat och olastat skick,

| d) | i situationer där fordonets längsgående mittlinjer förskjuts med högst 0,2 m, och/eller |
| --- | --- |

d)

i situationer där fordonets längsgående mittlinjer förskjuts med högst 0,2 m, och/eller

| e) | i ljusförhållanden på minst 2 000 lux. |
| --- | --- |

e)

i ljusförhållanden på minst 2 000 lux.

Det bekräftas att den prestanda som krävs enligt denna tabell kanske inte uppnås fullständigt under andra förhållanden än de som anges ovan. Systemet ska dock inte avaktiveras eller drastiskt ändra kontrollstrategi under sådana andra förhållanden. Detta ska påvisas enligt bilaga 3 till denna föreskrift.

Högsta islagshastighet (km/tim) för fordon av kategori M1

   (*2)

Högsta islagshastighet (km/tim) för fordon av kategori M1

*2

| Provfordonets hastighet (km/tim) | Högsta vikt | Vikt i körklart skick |
| --- | --- | --- |
| 20 | 0,00 | 0,00 |
| 25 | 0,00 | 0,00 |
| 30 | 0,00 | 0,00 |
| 35 | 0,00 | 0,00 |
| 40 | 0,00 | 0,00 |
| 42 | 10,00 | 0,00 |
| 45 | 15,00 | 15,00 |
| 50 | 25,00 | 25,00 |
| 55 | 30,00 | 30,00 |
| 60 | 35,00 | 35,00 |

Provfordonets hastighet (km/tim)

Högsta vikt

Vikt i körklart skick

20

0,00

0,00

25

0,00

0,00

30

0,00

0,00

35

0,00

0,00

40

0,00

0,00

42

10,00

0,00

45

15,00

15,00

50

25,00

25,00

55

30,00

30,00

60

35,00

35,00

Högsta islagshastighet (km/tim) för fordon av kategori N1

   (*3)

Högsta islagshastighet (km/tim) för fordon av kategori N1

*3

| Provfordonets hastighet (km/tim) | Högsta vikt | Vikt i körklart skick |
| --- | --- | --- |
| 20 | 0,00 | 0,00 |
| 25 | 0,00 | 0,00 |
| 30 | 0,00 | 0,00 |
| 35 | 0,00 | 0,00 |
| 40 | 10,00 | 0,00 |
| 42 | 15,00 | 0,00 |
| 45 | 20,00 | 15,00 |
| 50 | 30,00 | 25,00 |
| 55 | 35,00 | 30,00 |
| 60 | 40,00 | 35,00 |

Provfordonets hastighet (km/tim)

Högsta vikt

Vikt i körklart skick

20

0,00

0,00

25

0,00

0,00

30

0,00

0,00

35

0,00

0,00

40

10,00

0,00

42

15,00

0,00

45

20,00

15,00

50

30,00

25,00

55

35,00

30,00

60

40,00

35,00

| 5.3 | Möjlighet för föraren att avbryta |
| --- | --- |

5.3

Möjlighet för föraren att avbryta

| 5.3.1 | Nödbromssystemet ska ge föraren möjlighet att avbryta kollisionsvarningsfasen och nödbromsningen. |
| --- | --- |

5.3.1

Nödbromssystemet ska ge föraren möjlighet att avbryta kollisionsvarningsfasen och nödbromsningen.

| 5.3.2 | I båda fallen kan avbrytandet initieras genom vilken aktiv åtgärd som helst som visar att föraren är medveten om den akuta situationen (t.ex. nedtrampning av gaspedalen, användning av körriktningsvisare). Fordonstillverkaren ska i samband med typgodkännandeförfarandet överlämna en förteckning över dessa aktiva åtgärder till den tekniska tjänsten, och denna förteckning ska bifogas provningsrapporten. |
| --- | --- |

5.3.2

I båda fallen kan avbrytandet initieras genom vilken aktiv åtgärd som helst som visar att föraren är medveten om den akuta situationen (t.ex. nedtrampning av gaspedalen, användning av körriktningsvisare). Fordonstillverkaren ska i samband med typgodkännandeförfarandet överlämna en förteckning över dessa aktiva åtgärder till den tekniska tjänsten, och denna förteckning ska bifogas provningsrapporten.

| 5.4 | Manuell avaktivering |
| --- | --- |

5.4

Manuell avaktivering

| 5.4.1 | Om ett fordon är utrustat med en anordning för att manuellt avaktivera nödbromssystemet ska följande villkor tillämpas när så är lämpligt: |
| --- | --- |

5.4.1

Om ett fordon är utrustat med en anordning för att manuellt avaktivera nödbromssystemet ska följande villkor tillämpas när så är lämpligt:

| 5.4.1.1 | Nödbromssystemet ska återaktiveras automatiskt varje gång en ny tändningscykel påbörjas. |
| --- | --- |

5.4.1.1

Nödbromssystemet ska återaktiveras automatiskt varje gång en ny tändningscykel påbörjas.

| 5.4.1.2 | Nödbromssystemets kontroll ska vara utformat på ett sådant sätt att manuell avaktivering inte ska vara möjlig med mindre än två medvetna åtgärder. |
| --- | --- |

5.4.1.2

Nödbromssystemets kontroll ska vara utformat på ett sådant sätt att manuell avaktivering inte ska vara möjlig med mindre än två medvetna åtgärder.

| 5.4.1.3 | Nödbromssystemets kontroll ska vara installerad så att den överensstämmer med de relevanta kraven och övergångsbestämmelserna i ändringsserie 01 till FN-föreskrift nr 121 eller eventuella senare ändringsserier. |
| --- | --- |

5.4.1.3

Nödbromssystemets kontroll ska vara installerad så att den överensstämmer med de relevanta kraven och övergångsbestämmelserna i ändringsserie 01 till FN-föreskrift nr 121 eller eventuella senare ändringsserier.

| 5.4.1.4 | Det ska inte vara möjligt att avaktivera nödbromssystemet vid en hastighet över 10 km/tim. |
| --- | --- |

5.4.1.4

Det ska inte vara möjligt att avaktivera nödbromssystemet vid en hastighet över 10 km/tim.

| 5.4.2 | Om fordonet är utrustat med en funktion för att automatiskt avaktivera nödbromssystemet, exempelvis i situationer där fordonet körs i terräng, bogseras, provas på en dynamometer eller körs in i en biltvätt, ska följande villkor gälla i tillämpliga fall i händelse av en feljustering av sensorerna som inte kan detekteras: |
| --- | --- |

5.4.2

Om fordonet är utrustat med en funktion för att automatiskt avaktivera nödbromssystemet, exempelvis i situationer där fordonet körs i terräng, bogseras, provas på en dynamometer eller körs in i en biltvätt, ska följande villkor gälla i tillämpliga fall i händelse av en feljustering av sensorerna som inte kan detekteras:

| 5.4.2.1 | Fordonstillverkaren ska i samband med typgodkännandeförfarandet överlämna en förteckning över situationer och motsvarande kriterier då nödbromssystemet avaktiveras automatiskt till den tekniska tjänsten, och denna förteckning ska bifogas provningsrapporten. |
| --- | --- |

5.4.2.1

Fordonstillverkaren ska i samband med typgodkännandeförfarandet överlämna en förteckning över situationer och motsvarande kriterier då nödbromssystemet avaktiveras automatiskt till den tekniska tjänsten, och denna förteckning ska bifogas provningsrapporten.

| 5.4.2.2 | Nödbromssystemet ska automatiskt återaktiveras så snart de förhållanden som ledde till den automatiska avaktiveringen inte längre föreligger. |
| --- | --- |

5.4.2.2

Nödbromssystemet ska automatiskt återaktiveras så snart de förhållanden som ledde till den automatiska avaktiveringen inte längre föreligger.

| 5.4.3 | En konstant optisk varningssignal ska informera föraren om att nödbromssystemet är avaktiverat. Den gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.5.4 kan användas för detta syfte. |
| --- | --- |

5.4.3

En konstant optisk varningssignal ska informera föraren om att nödbromssystemet är avaktiverat. Den gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.5.4 kan användas för detta syfte.

| 5.5 | Varningsindikering |
| --- | --- |

5.5

Varningsindikering

| 5.5.1 | Den kollisionsvarning som anges i punkterna 5.2.1.1 och 5.2.2.1 ska ges av minst två varningsmetoder, som kan vara akustiska, haptiska eller optiska. |
| --- | --- |

5.5.1

Den kollisionsvarning som anges i punkterna 5.2.1.1 och 5.2.2.1 ska ges av minst två varningsmetoder, som kan vara akustiska, haptiska eller optiska.

| 5.5.2 | En beskrivning av kollisionsvarningssignalerna och i vilken ordning de visas för föraren ska tillhandahållas av fordonstillverkaren vid tidpunkten för typgodkännandet och noteras i provningsrapporten. |
| --- | --- |

5.5.2

En beskrivning av kollisionsvarningssignalerna och i vilken ordning de visas för föraren ska tillhandahållas av fordonstillverkaren vid tidpunkten för typgodkännandet och noteras i provningsrapporten.

| 5.5.3 | Om en optisk signal används som en del av kollisionsvarningen kan den optiska signalen utgöras av felvarningssignalen enligt punkt 5.5.4 i blinkande läge. |
| --- | --- |

5.5.3

Om en optisk signal används som en del av kollisionsvarningen kan den optiska signalen utgöras av felvarningssignalen enligt punkt 5.5.4 i blinkande läge.

| 5.5.4 | Felvarningen enligt punkt 5.1.4.1 ska vara en konstant gul optisk varningssignal. |
| --- | --- |

5.5.4

Felvarningen enligt punkt 5.1.4.1 ska vara en konstant gul optisk varningssignal.

| 5.5.5 | Alla optiska varningssignaler i nödbromssystemet ska aktiveras antingen när tändningskontakten (startkontakten) ställs i läge ”på” (kör) eller när tändningskontakten (startkontakten) är i ett läge mellan ”på” (kör) och ”start” som tillverkaren utformat som ett kontrolläge (startsystem [påslagning]). Detta krav gäller inte för varningssignaler som visas i ett gemensamt utrymme. |
| --- | --- |

5.5.5

Alla optiska varningssignaler i nödbromssystemet ska aktiveras antingen när tändningskontakten (startkontakten) ställs i läge ”på” (kör) eller när tändningskontakten (startkontakten) är i ett läge mellan ”på” (kör) och ”start” som tillverkaren utformat som ett kontrolläge (startsystem [påslagning]). Detta krav gäller inte för varningssignaler som visas i ett gemensamt utrymme.

| 5.5.6 | Varningssignalerna ska vara synliga även i dagsljus; föraren ska från förarsätet enkelt kunna kontrollera att varningssignalerna fungerar. |
| --- | --- |

5.5.6

Varningssignalerna ska vara synliga även i dagsljus; föraren ska från förarsätet enkelt kunna kontrollera att varningssignalerna fungerar.

| 5.5.7 | När föraren ges en optisk varningssignal som indikerar att nödbromssystemet för tillfället inte fungerar, till exempel vid ogynnsamma väderförhållanden, ska signalen vara konstant och gul. Den felvarningssignal som specificeras i punkt 5.5.4 kan användas för detta syfte. |
| --- | --- |

5.5.7

När föraren ges en optisk varningssignal som indikerar att nödbromssystemet för tillfället inte fungerar, till exempel vid ogynnsamma väderförhållanden, ska signalen vara konstant och gul. Den felvarningssignal som specificeras i punkt 5.5.4 kan användas för detta syfte.

| 5.6 | Bestämmelser för regelbunden teknisk kontroll |
| --- | --- |

5.6

Bestämmelser för regelbunden teknisk kontroll

| 5.6.1 | Vid en regelbunden teknisk kontroll ska det vara möjligt att visuellt kontrollera att nödbromssystemet fungerar korrekt genom att man observerar felvarningssignalens tillstånd när systemet slagits på och eventuella glödlampor kontrollerats.
  Om felvarningssignalen visas i ett gemensamt utrymme måste man kontrollera att det gemensamma utrymmet fungerar innan man genomför kontrollen av felvarningssignalen. |
| --- | --- |

5.6.1

Vid en regelbunden teknisk kontroll ska det vara möjligt att visuellt kontrollera att nödbromssystemet fungerar korrekt genom att man observerar felvarningssignalens tillstånd när systemet slagits på och eventuella glödlampor kontrollerats.

Om felvarningssignalen visas i ett gemensamt utrymme måste man kontrollera att det gemensamma utrymmet fungerar innan man genomför kontrollen av felvarningssignalen.

| 5.6.2 | I samband med typgodkännandet ska det under sekretess redogöras för de metoder som tillverkaren valt som skydd mot att obehöriga enkelt kan ändra felvarningssignalen.
  Detta skyddskrav anses även uppfyllt om det finns ytterligare ett sätt att kontrollera att nödbromssystemet fungerar korrekt. |
| --- | --- |

5.6.2

I samband med typgodkännandet ska det under sekretess redogöras för de metoder som tillverkaren valt som skydd mot att obehöriga enkelt kan ändra felvarningssignalen.

Detta skyddskrav anses även uppfyllt om det finns ytterligare ett sätt att kontrollera att nödbromssystemet fungerar korrekt.

6.   PROVNINGSFÖRFARANDE

| 6.1 | Provningsförhållanden |
| --- | --- |

6.1

Provningsförhållanden

| 6.1.1 | Provningen ska utföras på ett plant och torrt underlag av asfalt eller betong som ger god friktion. |
| --- | --- |

6.1.1

Provningen ska utföras på ett plant och torrt underlag av asfalt eller betong som ger god friktion.

| 6.1.1.1 | Vägprovningsytan ska ha en nominell (3) toppbromskoefficient (PBC) på 0,9, om inget annat anges, vid mätning med ett av följande alternativ: |
| --- | --- |

6.1.1.1

Vägprovningsytan ska ha en nominell (3

| 6.1.1.2 | Standardreferensprovningsdäck E1136 från American Society for Testing and Materials (ASTM), i enlighet med ASTM-metoden E1337-90, vid en hastighet av 40 mph, eller |
| --- | --- |

6.1.1.2

Standardreferensprovningsdäck E1136 från American Society for Testing and Materials (ASTM), i enlighet med ASTM-metoden E1337-90, vid en hastighet av 40 mph, eller

| 6.1.1.3 | den k-provningsmetod som anges i tillägg 2 till bilaga 6 till FN-föreskrift nr 13-H. |
| --- | --- |

6.1.1.3

den k-provningsmetod som anges i tillägg 2 till bilaga 6 till FN-föreskrift nr 13-H.

| 6.1.1.4 | Provningsytan ska ha en jämn lutning på mellan 0 och 1 %. |
| --- | --- |

6.1.1.4

Provningsytan ska ha en jämn lutning på mellan 0 och 1 %.

| 6.1.2 | Omgivningstemperaturen ska vara 0 °C–45 °C. |
| --- | --- |

6.1.2

Omgivningstemperaturen ska vara 0 °C–45 °C.

| 6.1.3 | Siktförhållandena i horisontalplanet ska tillåta att målet är synligt under hela provningen. |
| --- | --- |

6.1.3

Siktförhållandena i horisontalplanet ska tillåta att målet är synligt under hela provningen.

| 6.1.4 | Provningarna ska utföras när det inte förekommer någon vind som kan påverka resultaten. |
| --- | --- |

6.1.4

Provningarna ska utföras när det inte förekommer någon vind som kan påverka resultaten.

| 6.1.5 | De naturliga ljusförhållandena i provningsområdet ska vara enhetliga och vara högre än 1 000 lux i scenariot bil–bil enligt punkt 5.2.1, och 2 000 lux i scenariot bil–fotgängare enligt punkt 5.2.2. Det ska säkerställas att provningar inte utförs när fordonet körs mot eller från solen i en låg vinkel. |
| --- | --- |

6.1.5

De naturliga ljusförhållandena i provningsområdet ska vara enhetliga och vara högre än 1 000 lux i scenariot bil–bil enligt punkt 5.2.1, och 2 000 lux i scenariot bil–fotgängare enligt punkt 5.2.2. Det ska säkerställas att provningar inte utförs när fordonet körs mot eller från solen i en låg vinkel.

| 6.2 | Fordonsvillkor |
| --- | --- |

6.2

Fordonsvillkor

| 6.2.1 | Provningsvikt
  Fordonet ska åtminstone provas i olastat och lastat skick.
  Lasten ska fördelas enligt tillverkarens rekommendationer. Ingen ändring får göras när provningen har påbörjats. |
| --- | --- |

6.2.1

Provningsvikt

Fordonet ska åtminstone provas i olastat och lastat skick.

Lasten ska fördelas enligt tillverkarens rekommendationer. Ingen ändring får göras när provningen har påbörjats.

| 6.2.2 | Förberedelser inför provningen |
| --- | --- |

6.2.2

Förberedelser inför provningen

| 6.2.2.1 | Om tillverkaren så begär.
  För att kalibrera sensorsystemet får fordonet köras i högst 100 km på en blandning av stadsvägar och landsvägar med annan trafik och vägutrustning.
  Fordonet får genomgå en serie bromsningar för att säkerställa att färdbromssystemet är integrerat före provningen. |
| --- | --- |

6.2.2.1

Om tillverkaren så begär.

För att kalibrera sensorsystemet får fordonet köras i högst 100 km på en blandning av stadsvägar och landsvägar med annan trafik och vägutrustning.

Fordonet får genomgå en serie bromsningar för att säkerställa att färdbromssystemet är integrerat före provningen.

| 6.2.2.2 | Uppgifter om de förberedelser inför provningen som begärs av fordonstillverkaren ska identifieras och anges i fordonets typgodkännandedokumentation. |
| --- | --- |

6.2.2.2

Uppgifter om de förberedelser inför provningen som begärs av fordonstillverkaren ska identifieras och anges i fordonets typgodkännandedokumentation.

| 6.3 | Provningsmål |
| --- | --- |

6.3

Provningsmål

| 6.3.1 | Det mål som används vid provningar för detektering av fordon ska vara en normal personbil av kategori M1 AA Sedan som serieproduceras i stora volymer, alternativt ett ”mjukt mål” som representerar ett sådant fordon med avseende på de egenskaper som detekteras av sensorsystemet hos det nödbromssystem som provas enligt ISO 19206-1:2018. Referenspunkten för fordonets placering ska vara den bakersta punkten på fordonets mittlinje. |
| --- | --- |

6.3.1

Det mål som används vid provningar för detektering av fordon ska vara en normal personbil av kategori M1

| 6.3.2 | De mål som används i provningarna av detektering av fotgängare ska vara mjuka mål som motsvarar de mänskliga attribut som nödbromssystemets sensorer är utformade för att detektera under provningar enligt ISO 19206-2:2018. |
| --- | --- |

6.3.2

De mål som används i provningarna av detektering av fotgängare ska vara mjuka mål som motsvarar de mänskliga attribut som nödbromssystemets sensorer är utformade för att detektera under provningar enligt ISO 19206-2:2018.

| 6.3.3 | Detaljerade uppgifter som gör det möjligt att identifiera och reproducera målet(-en) ska anges i fordonets typgodkännandedokumentation. |
| --- | --- |

6.3.3

Detaljerade uppgifter som gör det möjligt att identifiera och reproducera målet(-en) ska anges i fordonets typgodkännandedokumentation.

| 6.4 | Provning av varning och aktivering med ett stillastående mål |
| --- | --- |

6.4

Provning av varning och aktivering med ett stillastående mål

| 6.4.1 | Fordonet i fråga ska närma sig det stillastående målet på en rak linje i minst två sekunder före den funktionella delen av provningen med en avvikelse från en gemensam mittlinje mellan fordonet i fråga och målet på högst 0,2 m.
  Provningarna ska utföras med ett fordon som färdas i 20, 42 respektive 60 km/tim (med en tolerans på +0/–2 km/tim). Den tekniska tjänsten får prova andra hastigheter inom det hastighetsintervall som fastställs i punkt 5.2.1.3.
  Den funktionella delen av provningen ska påbörjas när provfordonet färdas i en konstant hastighet och befinner sig på ett avstånd som motsvarar en tid till kollision på minst 4 sekunder från målet.
  Från början av den funktionella delen till kollisionspunkten får kontroller eller reglage på provfordonet inte ändras, med undantag av smärre ändringar av styrningen för att motverka eventuell avvikelse från linjen. |
| --- | --- |

6.4.1

Fordonet i fråga ska närma sig det stillastående målet på en rak linje i minst två sekunder före den funktionella delen av provningen med en avvikelse från en gemensam mittlinje mellan fordonet i fråga och målet på högst 0,2 m.

Provningarna ska utföras med ett fordon som färdas i 20, 42 respektive 60 km/tim (med en tolerans på +0/–2 km/tim). Den tekniska tjänsten får prova andra hastigheter inom det hastighetsintervall som fastställs i punkt 5.2.1.3.

Den funktionella delen av provningen ska påbörjas när provfordonet färdas i en konstant hastighet och befinner sig på ett avstånd som motsvarar en tid till kollision på minst 4 sekunder från målet.

Från början av den funktionella delen till kollisionspunkten får kontroller eller reglage på provfordonet inte ändras, med undantag av smärre ändringar av styrningen för att motverka eventuell avvikelse från linjen.

| 6.4.2 | Tidpunkten för kollisionsvarningsmetoderna enligt punkt 5.5.1 ska uppfylla bestämmelserna i punkt 5.2.1.1. |
| --- | --- |

6.4.2

Tidpunkten för kollisionsvarningsmetoderna enligt punkt 5.5.1 ska uppfylla bestämmelserna i punkt 5.2.1.1.

| 6.5 | Provning av varning och aktivering med ett rörligt mål |
| --- | --- |

6.5

Provning av varning och aktivering med ett rörligt mål

| 6.5.1 | Provfordonet och det rörliga målet ska röra sig på en rak linje i samma riktning i minst två sekunder innan den funktionella delen av provningen inleds, och avvikelsen från den gemensamma mittlinjen mellan provfordonet och målet får högst uppgå till 0,2 m.
  Provningarna ska utföras med ett fordon som färdas i 30 och 60 km/tim och ett mål som färdas i 20 km/tim (med en tolerans på +0/–2 km/tim för både provfordonet och målfordonet). Den tekniska tjänsten får prova andra hastigheter för provfordonet och målfordonet inom det hastighetsintervall som fastställs i punkt 5.2.1.3.
  Den funktionella delen av provningen ska påbörjas när provfordonet färdas i en konstant hastighet och befinner sig på ett avstånd som motsvarar en tid till kollision på minst 4 sekunder från målet.
  Från början av den funktionella delen av provningen tills hastigheten för provfordonet är lika med målets hastighet får föraren inte genomföra några ändringar av kontroller eller reglage på provfordonet, med undantag av smärre ändringar av styrningen för att motverka eventuell avvikelse från linjen. |
| --- | --- |

6.5.1

Provfordonet och det rörliga målet ska röra sig på en rak linje i samma riktning i minst två sekunder innan den funktionella delen av provningen inleds, och avvikelsen från den gemensamma mittlinjen mellan provfordonet och målet får högst uppgå till 0,2 m.

Provningarna ska utföras med ett fordon som färdas i 30 och 60 km/tim och ett mål som färdas i 20 km/tim (med en tolerans på +0/–2 km/tim för både provfordonet och målfordonet). Den tekniska tjänsten får prova andra hastigheter för provfordonet och målfordonet inom det hastighetsintervall som fastställs i punkt 5.2.1.3.

Den funktionella delen av provningen ska påbörjas när provfordonet färdas i en konstant hastighet och befinner sig på ett avstånd som motsvarar en tid till kollision på minst 4 sekunder från målet.

Från början av den funktionella delen av provningen tills hastigheten för provfordonet är lika med målets hastighet får föraren inte genomföra några ändringar av kontroller eller reglage på provfordonet, med undantag av smärre ändringar av styrningen för att motverka eventuell avvikelse från linjen.

| 6.5.2 | Tidpunkten för kollisionsvarningsmetoderna enligt punkt 5.5.1 ska uppfylla bestämmelserna i punkt 5.2.1.1. |
| --- | --- |

6.5.2

Tidpunkten för kollisionsvarningsmetoderna enligt punkt 5.5.1 ska uppfylla bestämmelserna i punkt 5.2.1.1.

| 6.6 | Provning av varning och aktivering med ett stillastående mål |
| --- | --- |

6.6

Provning av varning och aktivering med ett stillastående mål

| 6.6.1 | Provfordonet ska närma sig det stillastående målet på en rak linje i minst två sekunder innan den funktionella delen av provningen inleds, och avvikelsen från den gemensamma mittlinjen mellan provfordonet och målet får som högst uppgå till 0,1 m.
  Den funktionella delen av provningen ska påbörjas när provfordonet färdas i en konstant hastighet och befinner sig på ett avstånd som motsvarar en tid till kollision på minst 4 sekunder från kollisionspunkten.
  Fotgängarmålet ska färdas i en rak linje vertikalt mot provfordonets färdriktning vid en konstant hastighet på 5 km/tim ± 0,2 km/tim, och får inte börja röra sig innan den funktionella delen av provningen har inletts. Fotgängarmålets placering ska samordnas med fordonsmålets placering på ett sådant sätt att fotgängarmålets islagsställe på provfordonets främre del motsvarar provfordonets längsgående mittlinje, med en tolerans på högst 0,1 m om provfordonet håller den föreskrivna provningshastigheten under provningens funktionella del och inte bromsar.
  Provningarna ska utföras med ett fordon som färdas i 20, 30 respektive 60 km/tim (med en tolerans på +0/–2 km/tim). Den tekniska tjänsten får prova andra hastigheter inom det hastighetsintervall som fastställs i punkterna 5.2.2.3 och 5.2.2.4.
  Från början av den funktionella delen och till dess provfordonet har undvikit kollisionen och målfordonet har passerat islagsstället med fotgängarmålet får kontroller eller reglage på provfordonet inte ändras, med undantag av smärre ändringar av styrningen för att motverka eventuell avvikelse från linjen.
  Den provning som föreskrivs ovan ska utföras med ett mjukt mål enligt punkt 6.3.2 som motsvarar en sex år gammal fotgängare. |
| --- | --- |

6.6.1

Provfordonet ska närma sig det stillastående målet på en rak linje i minst två sekunder innan den funktionella delen av provningen inleds, och avvikelsen från den gemensamma mittlinjen mellan provfordonet och målet får som högst uppgå till 0,1 m.

Den funktionella delen av provningen ska påbörjas när provfordonet färdas i en konstant hastighet och befinner sig på ett avstånd som motsvarar en tid till kollision på minst 4 sekunder från kollisionspunkten.

Fotgängarmålet ska färdas i en rak linje vertikalt mot provfordonets färdriktning vid en konstant hastighet på 5 km/tim ± 0,2 km/tim, och får inte börja röra sig innan den funktionella delen av provningen har inletts. Fotgängarmålets placering ska samordnas med fordonsmålets placering på ett sådant sätt att fotgängarmålets islagsställe på provfordonets främre del motsvarar provfordonets längsgående mittlinje, med en tolerans på högst 0,1 m om provfordonet håller den föreskrivna provningshastigheten under provningens funktionella del och inte bromsar.

Provningarna ska utföras med ett fordon som färdas i 20, 30 respektive 60 km/tim (med en tolerans på +0/–2 km/tim). Den tekniska tjänsten får prova andra hastigheter inom det hastighetsintervall som fastställs i punkterna 5.2.2.3 och 5.2.2.4.

Från början av den funktionella delen och till dess provfordonet har undvikit kollisionen och målfordonet har passerat islagsstället med fotgängarmålet får kontroller eller reglage på provfordonet inte ändras, med undantag av smärre ändringar av styrningen för att motverka eventuell avvikelse från linjen.

Den provning som föreskrivs ovan ska utföras med ett mjukt mål enligt punkt 6.3.2 som motsvarar en sex år gammal fotgängare.

| 6.6.2 | Tidpunkten för kollisionsvarningsmetoderna enligt punkt 5.5.1 ska uppfylla bestämmelserna i punkt 5.2.2.1. |
| --- | --- |

6.6.2

Tidpunkten för kollisionsvarningsmetoderna enligt punkt 5.5.1 ska uppfylla bestämmelserna i punkt 5.2.2.1.

| 6.7 | (reserverad) |
| --- | --- |

6.7

(reserverad)

| 6.8 | Provning av felvarning |
| --- | --- |

6.8

Provning av felvarning

| 6.8.1 | Ett elektriskt fel ska simuleras, exempelvis genom att strömförsörjningen till en komponent i nödbromssystemet bryts eller genom att de elektriska anslutningarna mellan komponenter i nödbromssystemet kopplas ur. Varken de elektriska anslutningarna för felvarningssignalen enligt punkt 5.5.4 eller den eventuella manuella avaktiveringsanordningen enligt punkt 5.4 ska kopplas ur vid simulering av fel i nödbromssystemet. |
| --- | --- |

6.8.1

Ett elektriskt fel ska simuleras, exempelvis genom att strömförsörjningen till en komponent i nödbromssystemet bryts eller genom att de elektriska anslutningarna mellan komponenter i nödbromssystemet kopplas ur. Varken de elektriska anslutningarna för felvarningssignalen enligt punkt 5.5.4 eller den eventuella manuella avaktiveringsanordningen enligt punkt 5.4 ska kopplas ur vid simulering av fel i nödbromssystemet.

| 6.8.2 | Felvarningssignalen som anges i punkt 5.5.4 ska aktiveras och förbli aktiverad senast 10 sekunder efter det att fordonet framförts i en hastighet över 10 km/tim, och den ska omedelbart återaktiveras efter en efterföljande till- och frånslagning av tändningen när fordonet står stilla, så länge som det simulerade felet kvarstår. |
| --- | --- |

6.8.2

Felvarningssignalen som anges i punkt 5.5.4 ska aktiveras och förbli aktiverad senast 10 sekunder efter det att fordonet framförts i en hastighet över 10 km/tim, och den ska omedelbart återaktiveras efter en efterföljande till- och frånslagning av tändningen när fordonet står stilla, så länge som det simulerade felet kvarstår.

| 6.9 | Provning av avaktivering |
| --- | --- |

6.9

Provning av avaktivering

| 6.9.1 | Om fordonet är utrustat med en anordning för avaktivering av nödbromssystemet ska tändningskontakten (startkontakten) ställas i läge ”på” (kör) och nödbromssystemet avaktiveras. Varningssignalen enligt punkt 5.4.2 ska därmed aktiveras. Tändningskontakten (startkontakten) ska ställas i läge ”av”. Därefter ska tändningskontakten (startkontakten) återigen ställas i läge ”på” (kör) för att man ska kunna kontrollera att den tidigare aktiverade varningssignalen inte återaktiveras, något som visar att varningssystemet återaktiverats enligt punkt 5.4.1. Om tändningen slås på med hjälp av en ”nyckel” ska detta krav uppfyllas utan att nyckeln avlägsnas. |
| --- | --- |

6.9.1

Om fordonet är utrustat med en anordning för avaktivering av nödbromssystemet ska tändningskontakten (startkontakten) ställas i läge ”på” (kör) och nödbromssystemet avaktiveras. Varningssignalen enligt punkt 5.4.2 ska därmed aktiveras. Tändningskontakten (startkontakten) ska ställas i läge ”av”. Därefter ska tändningskontakten (startkontakten) återigen ställas i läge ”på” (kör) för att man ska kunna kontrollera att den tidigare aktiverade varningssignalen inte återaktiveras, något som visar att varningssystemet återaktiverats enligt punkt 5.4.1. Om tändningen slås på med hjälp av en ”nyckel” ska detta krav uppfyllas utan att nyckeln avlägsnas.

| 6.10 | Systemets stabilitet |
| --- | --- |

6.10

Systemets stabilitet

| 6.10.1 | Alla ovanstående provningsscenarier, där ett scenario beskriver en provningsutformningen för ett provfordons hastighet och en typ av lastförhållanden i en kategori (bil–bil, bil–fotgängare), ska utföras två gånger. Om någon av de två provningsomgångarna inte uppfyller prestandakraven får provningen repeteras en gång. En provning ska betraktas som godkänd om prestandakraven uppfylls i två provningsomgångar. Antalet provningsomgångar där kraven inte uppfylls i en kategori får inte överstiga






  a) | 10 procent av utförda provningsomgångar när det gäller provningar bil–bil, och |
| --- | --- | --- |

6.10.1

Alla ovanstående provningsscenarier, där ett scenario beskriver en provningsutformningen för ett provfordons hastighet och en typ av lastförhållanden i en kategori (bil–bil, bil–fotgängare), ska utföras två gånger. Om någon av de två provningsomgångarna inte uppfyller prestandakraven får provningen repeteras en gång. En provning ska betraktas som godkänd om prestandakraven uppfylls i två provningsomgångar. Antalet provningsomgångar där kraven inte uppfylls i en kategori får inte överstiga

a)

10 procent av utförda provningsomgångar när det gäller provningar bil–bil, och

| b) | 10 procent av utförda provningsomgångar när det gäller provningar bil–fotgängare. |
| --- | --- |

b)

10 procent av utförda provningsomgångar när det gäller provningar bil–fotgängare.

| 6.10.2 | Den bakomliggande orsaken till varje provningsomgång där kraven inte uppfylls ska analyseras i samarbete med den tekniska tjänsten och bifogas provningsrapporten. Om den bakomliggande orsaken inte kan kopplas till en avvikelse i provningsutformningen får den tekniska tjänsten utföra andra provningar inom det hastighetsintervall som definieras i punkt 5.2.1.3, 5.2.1.4, 5.2.2.3 eller 5.2.2.4. |
| --- | --- |

6.10.2

Den bakomliggande orsaken till varje provningsomgång där kraven inte uppfylls ska analyseras i samarbete med den tekniska tjänsten och bifogas provningsrapporten. Om den bakomliggande orsaken inte kan kopplas till en avvikelse i provningsutformningen får den tekniska tjänsten utföra andra provningar inom det hastighetsintervall som definieras i punkt 5.2.1.3, 5.2.1.4, 5.2.2.3 eller 5.2.2.4.

| 6.10.3 | Vid bedömningen enligt bilaga 3 ska tillverkaren med hjälp av lämplig dokumentation visa att systemet på ett tillförlitligt sätt kan uppfylla prestandakraven. |
| --- | --- |

6.10.3

Vid bedömningen enligt bilaga 3 ska tillverkaren med hjälp av lämplig dokumentation visa att systemet på ett tillförlitligt sätt kan uppfylla prestandakraven.

7.   ÄNDRING AV FORDONSTYP OCH UTÖKNING AV GODKÄNNANDE

| 7.1 | Varje ändring av den fordonstyp som definieras i punkt 2.4 ska anmälas till den typgodkännandemyndighet som godkänt fordonstypen. Typgodkännandemyndigheten får då antingen |
| --- | --- |

7.1

Varje ändring av den fordonstyp som definieras i punkt 2.4 ska anmälas till den typgodkännandemyndighet som godkänt fordonstypen. Typgodkännandemyndigheten får då antingen

| 7.1.1 | anse att ändringarna inte påverkar villkoren för beviljande av godkännandet negativt och bevilja ett utökat godkännande, eller |
| --- | --- |

7.1.1

anse att ändringarna inte påverkar villkoren för beviljande av godkännandet negativt och bevilja ett utökat godkännande, eller

| 7.1.2 | anse att ändringarna påverkar villkoren för beviljande av godkännandet och kräva ytterligare provningar eller kontroller innan ett utökat godkännande beviljas. |
| --- | --- |

7.1.2

anse att ändringarna påverkar villkoren för beviljande av godkännandet och kräva ytterligare provningar eller kontroller innan ett utökat godkännande beviljas.

| 7.2 | De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift ska med hjälp av det förfarande som anges i punkt 4.3 underrättas om huruvida godkännande beviljats eller ej, och ska då också få information om vilka ändringar som gjorts. |
| --- | --- |

7.2

De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift ska med hjälp av det förfarande som anges i punkt 4.3 underrättas om huruvida godkännande beviljats eller ej, och ska då också få information om vilka ändringar som gjorts.

| 7.3 | Typgodkännandemyndigheten ska underrätta övriga parter i överenskommelsen om utökningen med hjälp av det meddelandeformulär som finns i bilaga 1 till denna föreskrift. Den ska ge varje sådan utökning ett serienummer, kallat utökningsnummer. |
| --- | --- |

7.3

Typgodkännandemyndigheten ska underrätta övriga parter i överenskommelsen om utökningen med hjälp av det meddelandeformulär som finns i bilaga 1 till denna föreskrift. Den ska ge varje sådan utökning ett serienummer, kallat utökningsnummer.

8.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 8.1 | Förfarandena för produktionsöverensstämmelse ska motsvara de som anges i tillägg 1 till 1958 års överenskommelse (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) och ska uppfylla följande krav: |
| --- | --- |

8.1

Förfarandena för produktionsöverensstämmelse ska motsvara de som anges i tillägg 1 till 1958 års överenskommelse (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) och ska uppfylla följande krav:

| 8.2 | Ett fordon som godkänts enligt denna föreskrift ska vara tillverkat så att det överensstämmer med den godkända typen genom att kraven i punkt 5 uppfylls. |
| --- | --- |

8.2

Ett fordon som godkänts enligt denna föreskrift ska vara tillverkat så att det överensstämmer med den godkända typen genom att kraven i punkt 5 uppfylls.

| 8.3 | Den typgodkännandemyndighet som beviljat godkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas på varje produktionsenhet. Sådan granskning ska normalt ske en gång vartannat år. |
| --- | --- |

8.3

Den typgodkännandemyndighet som beviljat godkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas på varje produktionsenhet. Sådan granskning ska normalt ske en gång vartannat år.

9.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 9.1 | Ett godkännande av en fordonstyp som beviljats enligt denna föreskrift får återkallas om kraven i punkt 8 inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

9.1

Ett godkännande av en fordonstyp som beviljats enligt denna föreskrift får återkallas om kraven i punkt 8 inte är uppfyllda.

| 9.2 | Om en part i överenskommelsen återkallar ett godkännande som den tidigare har beviljat, ska den genast meddela övriga parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift detta med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

9.2

Om en part i överenskommelsen återkallar ett godkännande som den tidigare har beviljat, ska den genast meddela övriga parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift detta med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till denna föreskrift.

10.   SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV PRODUKTIONEN

En innehavare av ett godkännande som helt upphör med sin tillverkning av en fordonstyp som godkänts i enlighet med denna föreskrift ska meddela detta till den typgodkännandemyndighet som beviljade godkännandet, vilken i sin tur genast ska underrätta de övriga parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift om detta, med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till denna föreskrift.

11.   NAMN PÅ OCH ADRESS TILL TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETER OCH DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR ATT UTFÖRA GODKÄNNANDEPROVNINGAR

De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift ska meddela Förenta nationernas sekretariat (4) namn på och adress till de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar och de typgodkännandemyndigheter som beviljar godkännande och till vilka formulär om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande ska sändas.

4

12.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

| 12.1 | Från och med den dag då ändringsserie 01 officiellt träder i kraft får ingen av de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift vägra att bevilja eller vägra att godta typgodkännanden enligt denna föreskrift i dess ändrade lydelse enligt ändringsserie 01. |
| --- | --- |

12.1

Från och med den dag då ändringsserie 01 officiellt träder i kraft får ingen av de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift vägra att bevilja eller vägra att godta typgodkännanden enligt denna föreskrift i dess ändrade lydelse enligt ändringsserie 01.

| 12.2 | Från och med den 1 maj 2024 ska de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift inte vara tvungna att godta typgodkännanden enligt denna föreskrift i dess ursprungliga lydelse, vilka första gången utfärdades efter den 1 maj 2024. |
| --- | --- |

12.2

Från och med den 1 maj 2024 ska de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift inte vara tvungna att godta typgodkännanden enligt denna föreskrift i dess ursprungliga lydelse, vilka första gången utfärdades efter den 1 maj 2024.

| 12.3 | De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift ska till och med den 1 maj 2026 godta typgodkännanden enligt denna föreskrift i dess ursprungliga lydelse, vilka första gången utfärdades före den 1 maj 2024. |
| --- | --- |

12.3

De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift ska till och med den 1 maj 2026 godta typgodkännanden enligt denna föreskrift i dess ursprungliga lydelse, vilka första gången utfärdades före den 1 maj 2024.

| 12.4 | De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift ska från och med den 1 maj 2026 inte vara tvungna att godta typgodkännanden som utfärdats enligt denna föreskrift i dess ursprungliga lydelse. |
| --- | --- |

12.4

De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift ska från och med den 1 maj 2026 inte vara tvungna att godta typgodkännanden som utfärdats enligt denna föreskrift i dess ursprungliga lydelse.

| 12.5 | Utan hinder av vad som sägs i punkt 12.4 ska de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift fortsätta att godta typgodkännanden som utfärdats enligt denna föreskrift i dess ursprungliga lydelse för fordon som inte påverkas av de ändringar som införs genom ändringsserie 01. |
| --- | --- |

12.5

Utan hinder av vad som sägs i punkt 12.4 ska de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift fortsätta att godta typgodkännanden som utfärdats enligt denna föreskrift i dess ursprungliga lydelse för fordon som inte påverkas av de ändringar som införs genom ändringsserie 01.

| 12.6 | De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift får inte vägra att bevilja typgodkännanden enligt någon föregående ändringsserie till eller utökning av denna föreskrift. |
| --- | --- |

12.6

De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift får inte vägra att bevilja typgodkännanden enligt någon föregående ändringsserie till eller utökning av denna föreskrift.

---

(1)  Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  De särskiljande numren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.

2

(*1)  För relativa hastigheter mellan de angivna värdena (t.ex. 53 km/tim) ska den högsta relativa islagshastighet (dvs. 35/30 km/tim) som anges för nästa högre relativa hastighet (dvs. 55 km/tim) tillämpas.

*1

För vikter över vikten i körklart skick ska den högsta relativa islagshastighet som anges för den högsta vikten tillämpas.

(*2)  För relativa hastigheter mellan de angivna värdena (t.ex. 53 km/tim) ska den högsta relativa islagshastighet (dvs. 30/30 km/tim) som anges för nästa högre relativa hastighet (dvs. 55 km/tim) tillämpas.

*2

För vikter över vikten i körklart skick ska den högsta relativa islagshastighet som anges för den högsta vikten tillämpas.

(*3)  För ett provfordons hastigheter mellan de angivna värdena (t.ex. 53 km/tim) ska den högsta islagshastighet (dvs. 35/30 km/tim) som anges för nästa högre hastighet för provfordonet (dvs. 55 km/tim) tillämpas.

*3

För vikter över vikten i körklart skick ska den högsta relativa islagshastighet som anges för den högsta vikten tillämpas.

(3)  Det nominella värdet ska förstås som det teoretiska målvärdet.

3

(4)  Unece-sekretariatet tillhandahåller en onlineplattform (”/343-applikationen”) för utbyte av sådan information med sekretariatet: https://www.unece.org/trans/main/wp29/datasharing.html

4

---

BILAGA 1

Meddelande

(maximiformat: A4 [210 × 297 mm])

| (1) | Utfärdat av: Myndighetens namn: |
| --- | --- |
| ...
  ... |

Image 11

Utfärdat av: Myndighetens namn:

...

...

| om (2) | beviljat godkännande |
| --- | --- |
| | utökat godkännande |
| | ej beviljat godkännande |
| | återkallat godkännande |
| | slutgiltigt upphörande av produktionen |

om (2)

beviljat godkännande

utökat godkännande

ej beviljat godkännande

återkallat godkännande

slutgiltigt upphörande av produktionen

av en fordonstyp med avseende på nödbromssystemet enligt FN-föreskrift nr 152

Godkännande nr: ...

| 1. | Varumärke: ... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Typ och handelsnamn: ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tillverkarens namn och adress: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Namn på och adress till tillverkarens eventuella ombud: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kort beskrivning av fordonet: ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Datum då fordonet lämnades in för godkännande: ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Teknisk tjänst som utför godkännandeprovningarna: ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Datum för rapporten som denna tjänst utfärdat: ... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Nummer på rapporten som denna tjänst utfärdat: ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Godkännande beviljat/ej beviljat/utökat/återkallat2 |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ort: ... |
| --- | --- |

11.

| 12. | Datum: ... |
| --- | --- |

12.

| 13. | Underskrift: ... |
| --- | --- |

13.

| 14. | Till detta meddelande bifogas följande dokument, märkta med det godkännandenummer som anges ovan: ... |
| --- | --- |

14.

| 15. | Eventuella anmärkningar: ... |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Särskiljande nummer för det land som beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännandet (se bestämmelserna om godkännande i föreskriften).

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt.

---

BILAGA 2

Godkännandemärkenas utformning

(se punkterna 4.4–4.4.2 i denna föreskrift)

Image 12

a = minst 8 mm

Ovanstående godkännandemärke på ett fordon visar att den aktuella fordonstypen har godkänts i Belgien (E6) med avseende på avancerade nödbromssystem (AEBS) enligt FN-föreskrift nr 152 (markera med C för fordon–fordon och P för fordon–fotgängare). De två första siffrorna i godkännandenumret visar att godkännandet beviljats enligt kraven i FN-föreskrift nr 152 i dess ursprungliga lydelse.

---

BILAGA 3

Särskilda krav på säkerhetsaspekter hos elektroniska kontrollsystem

1.   Allmänt

I denna bilaga anges särskilda krav på dokumentation, felstrategi och kontroller med avseende på säkerhetsaspekter hos komplexa elektroniska fordonskontrollsystem (punkt 2.4) vid tillämpningen av denna föreskrift.

Denna bilaga ska också gälla för säkerhetsrelaterade funktioner i denna föreskrift som regleras av elektroniska system (punkt 2.3) vid tillämpningen av denna föreskrift.

I denna bilaga specificeras inga krav på systemets prestanda, däremot beskrivs metoder för konstruktionsprocessen och den information som ska lämnas till den tekniska tjänsten i samband med typgodkännande.

Denna information ska visa att systemet under normala förhållanden och vid fel uppfyller alla tillämpliga prestandakrav som anges på annat håll i denna föreskrift och att det är konstruerat för en sådan drift att det inte framkallar säkerhetskritiska risker.

2.   Definitioner

I denna bilaga gäller följande definitioner:

| 2.1 | systemet: ett elektroniskt kontrollsystem eller ett komplext elektroniskt kontrollsystem som tillhandahåller eller ingår i kontrolltransmissionen hos en funktion som omfattas av denna föreskrift. Detta innefattar även alla andra system som omfattas av tillämpningsområdet för denna föreskrift samt transmissionslänkar till eller från andra system som inte omfattas av denna föreskrift men som verkar på en funktion som omfattas av denna föreskrift. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | säkerhetskoncept: en beskrivning av de åtgärder som införts i systemet, t.ex. i de elektroniska enheterna, för att skydda systemets integritet och därigenom garantera säker drift under normala förhållanden och vid fel, inbegripet vid elektriska fel. Möjligheten att övergå till partiell drift eller ett reservsystem för vitala fordonsfunktioner kan ingå i säkerhetskonceptet. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | elektroniskt kontrollsystem: en kombination av enheter avsedda att samarbeta vid alstringen av den angivna fordonskontrollfunktionen genom elektronisk databehandling. Sådana system är ofta programvarustyrda och uppbyggda av enskilda funktionskomponenter såsom sensorer, elektroniska kontrolldon och manöverorgan sammankopplade av transmissionslänkar. De kan inbegripa mekaniska, elektropneumatiska eller elektrohydrauliska delar. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | komplexa elektroniska fordonskontrollsystem: elektroniska kontrollsystem i vilka en funktion kontrollerad av ett elektroniskt system eller föraren kan åsidosättas av en elektronisk kontroll eller funktion på högre nivå. En funktion som frångås blir en del av det komplexa systemet, liksom varje system eller funktion som medför ett frångående och som omfattas av denna föreskrift. Transmissionslänkarna till och från system eller funktioner som medför frångående men som inte omfattas av denna föreskrift ska också ingå. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | kontroll på högre nivå: system eller funktioner som använder ytterligare databehandling och/eller givarinsignaler för att ändra fordonets uppträdande genom att beordra ändringar av fordonskontrollsystemets funktion(er). Detta gör det möjligt för komplexa system att automatiskt ändra sina mål med en prioritering som bestäms av de omständigheter som sensorerna känner av. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | enheter: de minsta uppdelningar av systemkomponenter som är av intresse i denna bilaga, eftersom kombinationer av komponenter kommer att betraktas som individuella enheter för identifiering, analys eller byte. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | transmissionslänkar: anordningar som används för att koppla samman utspridda enheter i syfte att överföra signaler, driftsdata eller energi. Denna utrustning är normalt elektrisk men kan delvis vara mekanisk, pneumatisk eller hydraulisk. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | kontrollintervall: det intervall för en utsignalvariabel över vilket systemet sannolikt kan utöva kontroll. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | gränser för funktionell drift: de yttre fysikaliska gränser inom vilka systemet kan upprätthålla kontrollen. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | säkerhetsrelaterad funktion: en funktion i systemet som kan ändra fordonets dynamiska egenskaper. Systemet kan vara i stånd att utöva mer än en säkerhetsrelaterad funktion. |
| --- | --- |

2.10

3.   Dokumentation

| 3.1 | Krav
  Tillverkaren ska tillhandahålla ett dokumentationspaket där det redogörs för systemets grundläggande konstruktion och för hur det är kopplat till de andra fordonssystemen eller hur det direkt kontrollerar utsignalvariablerna. Systemets funktion(er) och säkerhetskoncept enligt tillverkarens konstruktion ska förklaras. Dokumentationen ska vara kortfattad men innehålla belägg för att konstruktionen och utvecklingen har utnyttjat sakkunskap från alla områden som systemet berör. För regelbundet återkommande tekniska inspektioner ska det i dokumentationen beskrivas hur systemets aktuella driftsstatus kan kontrolleras.
  Den tekniska tjänsten ska bedöma om dokumentationspaketet visar att systemet






  a) | är konstruerat så att drift under normala förhållanden och vid fel inte framkallar säkerhetskritiska risker, |
| --- | --- | --- |

3.1

Tillverkaren ska tillhandahålla ett dokumentationspaket där det redogörs för systemets grundläggande konstruktion och för hur det är kopplat till de andra fordonssystemen eller hur det direkt kontrollerar utsignalvariablerna. Systemets funktion(er) och säkerhetskoncept enligt tillverkarens konstruktion ska förklaras. Dokumentationen ska vara kortfattad men innehålla belägg för att konstruktionen och utvecklingen har utnyttjat sakkunskap från alla områden som systemet berör. För regelbundet återkommande tekniska inspektioner ska det i dokumentationen beskrivas hur systemets aktuella driftsstatus kan kontrolleras.

Den tekniska tjänsten ska bedöma om dokumentationspaketet visar att systemet

a)

är konstruerat så att drift under normala förhållanden och vid fel inte framkallar säkerhetskritiska risker,

| b) | under normala förhållanden och vid fel uppfyller alla tillämpliga prestandakrav som anges på annat håll i denna föreskrift och |
| --- | --- |

b)

under normala förhållanden och vid fel uppfyller alla tillämpliga prestandakrav som anges på annat håll i denna föreskrift och

| c) | har utvecklats enligt den utvecklingsprocess eller utvecklingsmetod som anges av tillverkaren. |
| --- | --- |

c)

har utvecklats enligt den utvecklingsprocess eller utvecklingsmetod som anges av tillverkaren.

| 3.1.1 | Denna dokumentation ska bestå av följande två delar:






  a) | Det formella dokumentationspaketet för godkännandet, med det material som anges i punkt 3 (med undantag av vad som anges i punkt 3.4.4) som ska lämnas till den tekniska tjänsten i samband med att ansökan om typgodkännande lämnas in. Den tekniska tjänsten kommer att använda dokumentationspaketet som den grundläggande referensen för kontrollerna enligt punkt 4 i denna bilaga. Den tekniska tjänsten ska säkerställa att dokumentationspaketet är tillgängligt under en period som fastställs i samförstånd med godkännandemyndigheten. Denna tid ska vara minst tio år räknat från den tidpunkt då produktionen av fordonet slutgiltigt upphörde. |
| --- | --- | --- |

3.1.1

a)

Det formella dokumentationspaketet för godkännandet, med det material som anges i punkt 3 (med undantag av vad som anges i punkt 3.4.4) som ska lämnas till den tekniska tjänsten i samband med att ansökan om typgodkännande lämnas in. Den tekniska tjänsten kommer att använda dokumentationspaketet som den grundläggande referensen för kontrollerna enligt punkt 4 i denna bilaga. Den tekniska tjänsten ska säkerställa att dokumentationspaketet är tillgängligt under en period som fastställs i samförstånd med godkännandemyndigheten. Denna tid ska vara minst tio år räknat från den tidpunkt då produktionen av fordonet slutgiltigt upphörde.

| b) | Ytterligare material och analyser enligt punkt 3.4.4, som ska förvaras av tillverkaren och uppvisas i samband med typgodkännandet. Tillverkaren ska säkerställa att materialet och analyserna förblir tillgängliga under en period på minst tio år räknat från den tidpunkt då produktionen av fordonet blev slutgiltigt. |
| --- | --- |

b)

Ytterligare material och analyser enligt punkt 3.4.4, som ska förvaras av tillverkaren och uppvisas i samband med typgodkännandet. Tillverkaren ska säkerställa att materialet och analyserna förblir tillgängliga under en period på minst tio år räknat från den tidpunkt då produktionen av fordonet blev slutgiltigt.

| 3.2 | Beskrivning av systemets funktioner.
  En beskrivning ska lämnas som enkelt förklarar alla systemets kontrollfunktioner och metoder för att uppnå målen, inbegripet uppgift om den/de mekanism(er) genom vilka kontrollen utövas.
  Alla beskrivna funktioner som kan frångås ska identifieras och en närmare beskrivning av den ändrade grunden för funktionens drift ges. |
| --- | --- |

3.2

En beskrivning ska lämnas som enkelt förklarar alla systemets kontrollfunktioner och metoder för att uppnå målen, inbegripet uppgift om den/de mekanism(er) genom vilka kontrollen utövas.

Alla beskrivna funktioner som kan frångås ska identifieras och en närmare beskrivning av den ändrade grunden för funktionens drift ges.

| 3.2.1 | En förteckning över alla insignalsvariabler och avkända variabler ska lämnas och deras driftsintervall ska anges. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | En förteckning över alla utsignalvariabler som kontrolleras av systemet ska lämnas, i samtliga fall med uppgift om huruvida kontrollen utövas direkt eller via ett annat fordonssystem. Det kontrollintervall (punkt 2.8) som utövas på varje sådan variabel ska anges. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Gränserna för funktionell drift (punkt 2.9) ska anges där de påverkar systemets prestanda. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.3 | Systemets utformning och scheman |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Komponentförteckning
  En förteckning ska lämnas över alla systemets enheter, med uppgift om de andra fordonssystem som behövs för att man ska uppnå den aktuella kontrollfunktionen.
  Ett översiktligt schema som visar dessa enheter i kombination med varandra ska lämnas, där enheternas fördelning och kopplingarna mellan dem framgår klart. |
| --- | --- |

3.3.1

En förteckning ska lämnas över alla systemets enheter, med uppgift om de andra fordonssystem som behövs för att man ska uppnå den aktuella kontrollfunktionen.

Ett översiktligt schema som visar dessa enheter i kombination med varandra ska lämnas, där enheternas fördelning och kopplingarna mellan dem framgår klart.

| 3.3.2 | Enheternas funktioner
  Funktionen för varje enhet i systemet ska anges, och de signaler som sammanbinder den med andra enheter eller fordonssystem ska visas. Detta kan göras med ett uppmärkt blockschema eller med en beskrivning med ett sådant schema som stöd. |
| --- | --- |

3.3.2

Funktionen för varje enhet i systemet ska anges, och de signaler som sammanbinder den med andra enheter eller fordonssystem ska visas. Detta kan göras med ett uppmärkt blockschema eller med en beskrivning med ett sådant schema som stöd.

| 3.3.3 | Sammankopplingar
  Sammankopplingarna i systemet ska visas med ett kretsschema för elektriska kopplingar, rörschema för pneumatiska eller hydrauliska kopplingar och ett förenklat diagram för mekaniska kopplingar. Transmissionskopplingar både till och från andra system ska också visas |
| --- | --- |

3.3.3

Sammankopplingarna i systemet ska visas med ett kretsschema för elektriska kopplingar, rörschema för pneumatiska eller hydrauliska kopplingar och ett förenklat diagram för mekaniska kopplingar. Transmissionskopplingar både till och från andra system ska också visas

| 3.3.4 | Signalflöde, driftsdata och prioritet
  Det ska finnas ett tydligt samband mellan dessa transmissionslänkar och de signaler eller driftsdata som överförs mellan enheterna. Prioritet för signaler eller driftsdata på multiplexdataförbindelser ska anges så snart som prioriteten kan påverka prestandan eller säkerheten vid tillämpningen av denna föreskrift. |
| --- | --- |

3.3.4

Det ska finnas ett tydligt samband mellan dessa transmissionslänkar och de signaler eller driftsdata som överförs mellan enheterna. Prioritet för signaler eller driftsdata på multiplexdataförbindelser ska anges så snart som prioriteten kan påverka prestandan eller säkerheten vid tillämpningen av denna föreskrift.

| 3.3.5 | Identifiering av enheter
  Varje enhet ska vara klart och otvetydigt identifierbar (t.ex. genom märkning för maskinvara och märkning eller utsignal för programvara) så att rätt utrustning kan knytas till motsvarande dokumentation.
  I de fall flera funktioner kombineras i en enda enhet eller inom en enda dator, men visas i flera block i blockschemat för klarhetens och tydlighetens skull, ska en enda maskinvaruidentifiering användas. Tillverkaren ska med hjälp av denna identifiering bekräfta att den levererade utrustningen överensstämmer med motsvarande dokument. |
| --- | --- |

3.3.5

Varje enhet ska vara klart och otvetydigt identifierbar (t.ex. genom märkning för maskinvara och märkning eller utsignal för programvara) så att rätt utrustning kan knytas till motsvarande dokumentation.

I de fall flera funktioner kombineras i en enda enhet eller inom en enda dator, men visas i flera block i blockschemat för klarhetens och tydlighetens skull, ska en enda maskinvaruidentifiering användas. Tillverkaren ska med hjälp av denna identifiering bekräfta att den levererade utrustningen överensstämmer med motsvarande dokument.

| 3.3.5.1 | Identifieringen ska ange hårdvaru- och mjukvaruversion, och när mjukvaran ändras så att enhetens funktion ändras på ett sätt som berör denna föreskrift ska denna identifiering också ändras. |
| --- | --- |

3.3.5.1

| 3.4 | Tillverkarens säkerhetskoncept |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Tillverkaren ska lämna en deklaration som bekräftar att den strategi som valts för utformning av systemet under normala förhållanden inte kommer att äventyra säker drift av fordonet. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Beträffande systemets mjukvara ska arkitekturen förklaras och de metoder och verktyg som använts vid konstruktionen ska anges. Tillverkaren ska visa hur systemlogikens implementation valdes under konstruktions- och utvecklingsprocessen. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Tillverkaren ska förse den tekniska tjänsten med en förklaring av de av systemets konstruktionsegenskaper som är avsedda att skapa säker drift vid fel. Tänkbara konstruktionsegenskaper vid fel hos systemet är exempelvis






  a) | återgång till drift med ett partiellt system, |
| --- | --- | --- |

3.4.3

a)

återgång till drift med ett partiellt system,

| b) | övergång till ett separat reservsystem, |
| --- | --- |

b)

övergång till ett separat reservsystem,

| c) | bortkoppling av högnivåfunktionen. |
| --- | --- |

c)

bortkoppling av högnivåfunktionen.

Vid fel ska föraren varnas med t.ex. en varningssignal eller visning av ett meddelande. Om föraren inte avaktiverar systemet, t.ex. genom att vrida tändningskontakten till läget ”av” eller genom att stänga av den specifika funktionen i fråga med en särskild kontakt, ska varningen kvarstå så länge som felet föreligger.

| 3.4.3.1 | Om den valda konstruktionen innebär att partiell bromsverkan inträder vid vissa felvillkor, ska dessa villkor anges jämte resulterande effektivitetsgränser. |
| --- | --- |

3.4.3.1

| 3.4.3.2 | Om den valda konstruktionen innebär att en andra metod (reserv) används för att uppnå målet för systemet, ska principerna för övergången, redundansnivån och eventuella inbyggda kontroller av reserven förklaras, och de resulterande effektivitetsgränserna vid reservdrift ska anges. |
| --- | --- |

3.4.3.2

| 3.4.3.3 | Om den konstruktion som valts innebär att högnivåfunktioner kopplas från, ska alla motsvarande kontrollutsignaler som hör till den funktionen avaktiveras, på ett sätt som begränsar störningar vid övergången. |
| --- | --- |

3.4.3.3

| 3.4.4 | Dokumentationen ska åtföljas av en analys som övergripande visar hur systemet kommer att uppträda vid enskilda risker eller fel som har inverkan på kontrollen över fordonet eller dess säkerhet.
  Den eller de valda analysmetoderna ska anges och följas av tillverkaren och ska kunna inspekteras av den tekniska tjänsten vid tidpunkten för typgodkännandet.
  Den tekniska tjänsten ska göra en bedömning av tillämpningen av analysmetoden (analysmetoderna). Granskningen ska omfatta följande:






  a) | Inspektion av säkerhetsstrategin på konceptnivå (fordonsnivå) med en bekräftelse på att den beaktar samspelet med andra fordonssystem. Strategin ska baseras på en riskanalys som lämpar sig för systemsäkerhet. |
| --- | --- | --- |

3.4.4

Den eller de valda analysmetoderna ska anges och följas av tillverkaren och ska kunna inspekteras av den tekniska tjänsten vid tidpunkten för typgodkännandet.

Den tekniska tjänsten ska göra en bedömning av tillämpningen av analysmetoden (analysmetoderna). Granskningen ska omfatta följande:

a)

Inspektion av säkerhetsstrategin på konceptnivå (fordonsnivå) med en bekräftelse på att den beaktar samspelet med andra fordonssystem. Strategin ska baseras på en riskanalys som lämpar sig för systemsäkerhet.

| b) | Inspektion av säkerhetsstrategin på systemnivå. Strategin ska bygga på en FMEA-analys (Failure Mode and Effect Analysis), en felträdsanalys (Fault Tree Analysis, FTA) eller någon liknande metod som är lämplig med avseende på systemsäkerhet. |
| --- | --- |

b)

Inspektion av säkerhetsstrategin på systemnivå. Strategin ska bygga på en FMEA-analys (Failure Mode and Effect Analysis), en felträdsanalys (Fault Tree Analysis, FTA) eller någon liknande metod som är lämplig med avseende på systemsäkerhet.

| c) | Inspektion av valideringsplaner och resultat. Vid denna validering ska t.ex. ”hardware-in-the-loop-provning”, provning vid körning på väg eller andra lämpliga valideringsmetoder användas. |
| --- | --- |

c)

Inspektion av valideringsplaner och resultat. Vid denna validering ska t.ex. ”hardware-in-the-loop-provning”, provning vid körning på väg eller andra lämpliga valideringsmetoder användas.

Bedömningen ska omfatta kontroll av risker och brister som den tekniska tjänsten väljer att utföra för att fastställa att tillverkarens förklaring av säkerhetskonceptet är begriplig och logisk, och att valideringsplanerna är ändamålsenliga och har genomförts.

Den tekniska tjänsten får utföra provningar enligt punkt 4 för att kontrollera säkerhetskonceptet eller kräva att sådana provningar utförs.

| 3.4.4.1 | I dokumentationen ska de parametrar som övervakas förtecknas, och för varje fel av den typ som anges i punkt 3.4.4 i denna bilaga ska den varningssignal anges som ska ges till föraren eller den personal som utför service eller tekniska inspektioner. |
| --- | --- |

3.4.4.1

| 3.4.4.2 | Dokumentationen ska beskriva de åtgärder som vidtagits för att se till att systemet inte äventyrar en säker drift av fordonet när systemet påverkas av omgivningsförhållanden, t.ex. väderförhållanden, temperatur, damm, vatten, is osv. |
| --- | --- |

3.4.4.2

4.   Kontroll och provning

| 4.1 | Systemets funktion, såsom anges i den dokumentation som krävs enligt punkt 3, ska provas på följande sätt: |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Kontroll av systemets funktion
  Den tekniska tjänsten ska kontrollera systemet under normala förhållanden genom att prova ett antal utvalda funktioner bland dem som anges av tillverkaren i punkt 3.2.
  För komplexa elektroniska system ska denna kontroll omfatta scenarier där en angiven funktion frångås. |
| --- | --- |

4.1.1

Den tekniska tjänsten ska kontrollera systemet under normala förhållanden genom att prova ett antal utvalda funktioner bland dem som anges av tillverkaren i punkt 3.2.

För komplexa elektroniska system ska denna kontroll omfatta scenarier där en angiven funktion frångås.

| 4.1.2 | Kontroll av säkerhetskonceptet enligt punkt 3.4
  Systemets reaktion ska kontrolleras när det påverkas av ett fel i någon individuell enhet genom att motsvarande utsignaler påförs elektriska enheter eller mekaniska element för att simulera effekterna av interna fel i enheten. Den tekniska tjänsten ska utföra denna kontroll i minst en individuell enhet, men ska inte kontrollera systemets reaktion vid samtidiga fel i flera individuella enheter.
  Den tekniska tjänsten ska kontrollera att dessa provningar omfattar aspekter som kan påverka fordonets manöverbarhet och användarinformation (användargränssnittsaspekter). |
| --- | --- |

4.1.2

Systemets reaktion ska kontrolleras när det påverkas av ett fel i någon individuell enhet genom att motsvarande utsignaler påförs elektriska enheter eller mekaniska element för att simulera effekterna av interna fel i enheten. Den tekniska tjänsten ska utföra denna kontroll i minst en individuell enhet, men ska inte kontrollera systemets reaktion vid samtidiga fel i flera individuella enheter.

Den tekniska tjänsten ska kontrollera att dessa provningar omfattar aspekter som kan påverka fordonets manöverbarhet och användarinformation (användargränssnittsaspekter).

| 4.1.2.1 | Resultaten av kontrollen ska överensstämma med sammanfattningen av felanalysen i dokumentationen, med en sådan nivå på den totala inverkan att det kan anses bekräftat att säkerhetskonceptet och dess tillämpning är tillräckliga. |
| --- | --- |

4.1.2.1

5.   Den tekniska tjänstens rapportering

Den tekniska tjänsten ska rapportera sin bedömning på ett sätt som möjliggör spårbarhet, t.ex. genom att ange och registrera versionsnummer för de dokumentversioner som inspekteras.

I tillägg 1 till denna bilaga finns ett exempel på en möjlig utformning av bedömningsformuläret från den tekniska tjänsten till typgodkännandemyndigheten.

---

Tillägg 1 till bilaga 3

Förlaga till bedömningsformulär för elektroniska system

Provningsrapport nr: ...

| 1. | Identifikation |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Fordonsfabrikat: ... |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Typ: ... |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Metod för identifiering av typ om sådan märkning finns på fordonet: ... |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Märkningens placering: ... |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Tillverkarens namn och adress: ... |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Namn på och adress till tillverkarens eventuella ombud: ... |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Tillverkarens formella dokumentationspaket:
  Dokumentationens referensnummer: ...
  Datum för ursprungligt utfärdande: ...
  Datum för senaste uppdatering: ... |
| --- | --- |

1.7

Dokumentationens referensnummer: ...

Datum för ursprungligt utfärdande: ...

Datum för senaste uppdatering: ...

| 2. | Beskrivning av provningsfordon/provningssystem |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Allmän beskrivning: ... |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Beskrivning av alla kontrollfunktioner och funktionssätt hos systemet:... |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Beskrivning av komponenterna och diagram över sammankopplingarna i systemet: ... |
| --- | --- |

2.3

| 3. | Tillverkarens säkerhetskoncept |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Beskrivning av signalflöde och driftsdata och deras prioritet: ... |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tillverkarens försäkran:
  Tillverkaren/Tillverkarna ... bekräftar att den strategi som valts för att uppnå målen för systemet under normala förhållanden inte kommer att äventyra säker drift av fordonet. |
| --- | --- |

3.2

Tillverkaren/Tillverkarna ... bekräftar att den strategi som valts för att uppnå målen för systemet under normala förhållanden inte kommer att äventyra säker drift av fordonet.

| 3.3 | Programvaruarkitektur och konstruktionsmetoder och konstruktionsverktyg som använts: ... |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Förklaring av konstruktionsegenskaper som finns inbyggda i systemet vid feltillstånd: ... |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Dokumenterad analys av systemets uppträdande vid individuella risk- eller feltillstånd: ... |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Beskrivning av anordningar för omgivningsförhållanden: ... |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Bestämmelser om regelbunden teknisk inspektion av systemet: ... |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Resultat av kontrollprovning av systemet enligt punkt 4.1.1 i bilaga 3 till FN-föreskrift nr 152: ... |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Resultat av kontrollprovning av säkerhetskonceptet enligt punkt 4.1.2 i bilaga 3 till FN-föreskrift nr 152: ... |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Provningsdatum: ... |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Denna provning har utförts och resultaten har rapporterats i enlighet med ..... till FN-föreskrift nr 152 i deras lydelse genom ändringsserie ...
  Teknisk tjänst (1) som utfört provningen
  Underskrift: ... Datum: ... |
| --- | --- |

3.11

Teknisk tjänst (1) som utfört provningen

Underskrift: ... Datum: ...

| 3.12 | Typgodkännandemyndighet (1)

  Underskrift: ... Datum: ... |
| --- | --- |

3.12

Underskrift: ... Datum: ...

| 3.13 | Anmärkningar: ... |
| --- | --- |

3.13

---

(1)  Ska undertecknas av olika personer även om den tekniska tjänsten och typgodkännandemyndigheten tillhör samma organisation; alternativt ska ett separat godkännande från typgodkännandemyndigheten utfärdas med rapporten.

---

Tillägg 2 till bilaga 3

Scenarier av felreaktion

1.   Fordonsmål

| 1.1 | Två stillastående fordon av kategori M1 AA Sedan ska placeras






  a) | vända i samma färdriktning som provfordonet, |
| --- | --- | --- |

1.1

a)

vända i samma färdriktning som provfordonet,

| b) | på ett avstånd på 4,5 m från varandra, |
| --- | --- |

b)

på ett avstånd på 4,5 m från varandra,

| c) | med fordonens bakre ändar i linje med varandra. |
| --- | --- |

c)

med fordonens bakre ändar i linje med varandra.

| 1.2 | Provfordonet ska färdas i minst 60 meter vid en konstant hastighet inom det hastighetsintervall som anges i tabellen i punkt 5.2.1.4 i denna föreskrift för att passera mitt emellan de två stillastående fordonen.
  Under provningen får ingen ändring av kontroller eller reglage på provfordonet göras, med undantag av smärre ändringar av styrningen för att motverka avvikelse. |
| --- | --- |

1.2

Under provningen får ingen ändring av kontroller eller reglage på provfordonet göras, med undantag av smärre ändringar av styrningen för att motverka avvikelse.

| 1.3 | Det avancerade nödbromssystemet ska inte avge någon kollisionsvarning eller initiera nödbromsningen. |
| --- | --- |

1.3

2.   Fotgängarmål

| 2.1 | Ett fotgängarmål enligt punkt 6.3.2 ska placeras






  a) | vänt i samma färdriktning som provfordonet, |
| --- | --- | --- |

2.1

a)

vänt i samma färdriktning som provfordonet,

| b) | på ett avstånd på 1 m från den sida av provfordonet som är närmast målet mot sidan i trafikriktningen. |
| --- | --- |

b)

på ett avstånd på 1 m från den sida av provfordonet som är närmast målet mot sidan i trafikriktningen.

| 2.2 | Provfordonet ska färdas i en rak linje i minst 60 meter vid en konstant hastighet inom det hastighetsintervall som anges i tabellen i punkt 5.2.2.4 för att passera fotgängarmålet.
  Under provningen får ingen ändring av kontroller eller reglage på provfordonet göras, med undantag av smärre ändringar av styrningen för att motverka avvikelse. |
| --- | --- |

2.2

Under provningen får ingen ändring av kontroller eller reglage på provfordonet göras, med undantag av smärre ändringar av styrningen för att motverka avvikelse.

| 2.3 | Det avancerade nödbromssystemet ska inte avge någon kollisionsvarning eller initiera nödbromsningen. |
| --- | --- |

2.3

---