# Euroopan unionin L 354/2020

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 354 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 63. vuosikerta26. lokakuuta 2020 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 354

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

63. vuosikerta26. lokakuuta 2020

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1546, annettu 23 päivänä lokakuuta 2020, bruttokansantulon aggregaattien ja niiden osatekijöiden tuottamisessa käytettyjen lähteiden ja menetelmien selosteen rakenteen ja yksityiskohtaisten järjestelyjen vahvistamisesta Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT 2010) mukaisesti (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1547, annettu 23 päivänä lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 soveltamissäännöistä viini-istutusten lupajärjestelmän, sertifioinnin, saapuvien ja lähtevien erien rekisterin, pakollisten ilmoitusten sekä tiedoksiantojen osalta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 soveltamissäännöistä asiaan liittyvien tarkastusten osalta sekä komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/561 kumoamisesta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 puolankielisen toisinnon oikaisemisesta | 4 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2020/1548, annettu 13 päivänä lokakuuta 2020, Rafahin rajanylityspaikkaa varten perustetun Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation (EU BAM Rafah) operaation johtajan nimittämisestä (EU BAM Rafah/2/2020) | 5 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/1549, annettu 22 päivänä lokakuuta 2020, toimenpiteistä pepinon mosaiikkiviruksen yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi tehdyn komission päätöksen 2004/200/EY kumoamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020) 7139) | 7 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/1550, annettu 23 päivänä lokakuuta 2020, monivuotisen valvontaohjelman vahvistamisesta vuosiksi 2021–2025 komission asiantuntijoiden jäsenvaltioissa elintarvikeketjua koskevan unionin lainsäädännön soveltamisen todentamiseksi suorittamaa valvontaa varten | 9 |
| | | SUOSITUKSET |
| | * | Neuvoston suositus (EU) 2020/1551, annettu 22 päivänä lokakuuta 2020, EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta annetun neuvoston suosituksen (EU) 2020/912 muuttamisesta | 19 |
| | | SUUNTAVIIVAT |
| | * | Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2020/1552, annettu 14 päivänä lokakuuta 2020, julkisyhteisöjen rahoitustilastoista annettujen suuntaviivojen EKP/2013/23 muuttamisesta (EKP/2020/50) | 22 |
| | * | Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2020/1553, annettu 14 päivänä lokakuuta 2020, tilastoihin liittyvistä Euroopan keskuspankin tiedonantovaatimuksista neljännesvuosittaisessa rahoitustilinpidossa annettujen suuntaviivojen EKP/2013/24 muuttamisesta (EKP/2020/51) | 24 |
| | * | Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2020/1554, annettu 14 päivänä lokakuuta 2020, suuntaviivojen EKP/2011/23 muuttamisesta Euroopan keskuspankille toimitettavien, ulkomaisten tilastojen laatua koskevien kertomusten esittämistiheyden osalta (EKP/2020/52) | 26 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1546, annettu 23 päivänä lokakuuta 2020, bruttokansantulon aggregaattien ja niiden osatekijöiden tuottamisessa käytettyjen lähteiden ja menetelmien selosteen rakenteen ja yksityiskohtaisten järjestelyjen vahvistamisesta Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT 2010) mukaisesti (
  1
  )

1

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1547, annettu 23 päivänä lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 soveltamissäännöistä viini-istutusten lupajärjestelmän, sertifioinnin, saapuvien ja lähtevien erien rekisterin, pakollisten ilmoitusten sekä tiedoksiantojen osalta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 soveltamissäännöistä asiaan liittyvien tarkastusten osalta sekä komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/561 kumoamisesta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 puolankielisen toisinnon oikaisemisesta

4

PÄÄTÖKSET

*

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2020/1548, annettu 13 päivänä lokakuuta 2020, Rafahin rajanylityspaikkaa varten perustetun Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation (EU BAM Rafah) operaation johtajan nimittämisestä (EU BAM Rafah/2/2020)

5

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/1549, annettu 22 päivänä lokakuuta 2020, toimenpiteistä pepinon mosaiikkiviruksen yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi tehdyn komission päätöksen 2004/200/EY kumoamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020) 7139)

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 7139)

7

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/1550, annettu 23 päivänä lokakuuta 2020, monivuotisen valvontaohjelman vahvistamisesta vuosiksi 2021–2025 komission asiantuntijoiden jäsenvaltioissa elintarvikeketjua koskevan unionin lainsäädännön soveltamisen todentamiseksi suorittamaa valvontaa varten

9

SUOSITUKSET

*

Neuvoston suositus (EU) 2020/1551, annettu 22 päivänä lokakuuta 2020, EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta annetun neuvoston suosituksen (EU) 2020/912 muuttamisesta

19

SUUNTAVIIVAT

*

Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2020/1552, annettu 14 päivänä lokakuuta 2020, julkisyhteisöjen rahoitustilastoista annettujen suuntaviivojen EKP/2013/23 muuttamisesta (EKP/2020/50)

22

*

Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2020/1553, annettu 14 päivänä lokakuuta 2020, tilastoihin liittyvistä Euroopan keskuspankin tiedonantovaatimuksista neljännesvuosittaisessa rahoitustilinpidossa annettujen suuntaviivojen EKP/2013/24 muuttamisesta (EKP/2020/51)

24

*

Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2020/1554, annettu 14 päivänä lokakuuta 2020, suuntaviivojen EKP/2011/23 muuttamisesta Euroopan keskuspankille toimitettavien, ulkomaisten tilastojen laatua koskevien kertomusten esittämistiheyden osalta (EKP/2020/52)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 26.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 354/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/1546,

annettu 23 päivänä lokakuuta 2020,

bruttokansantulon aggregaattien ja niiden osatekijöiden tuottamisessa käytettyjen lähteiden ja menetelmien selosteen rakenteen ja yksityiskohtaisten järjestelyjen vahvistamisesta Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT 2010) mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta sekä neuvoston direktiivin 89/130/ETY, Euratom ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 kumoamisesta 19 päivänä maaliskuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/516 (1) ja eritysesti sen 3 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) 2019/516 3 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) selosteet lähteistä ja menetelmistä, joita käytetään markkinahintaisen bruttokansantulon (BKTL) aggregaattien ja niiden osatekijöiden tuottamisessa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) 2019/516 3 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) selosteet lähteistä ja menetelmistä, joita käytetään markkinahintaisen bruttokansantulon (BKTL) aggregaattien ja niiden osatekijöiden tuottamisessa.

| (2) | On olennaisen tärkeää, että BKTL-aggregaatit ja niiden osatekijät ovat vertailukelpoisia kaikissa jäsenvaltioissa ja että selosteet BKTL-aggregaattien ja niiden osatekijöiden tuottamisessa käytetyistä lähteistä ja menetelmistä ovat EKT 2010:n (2) asiaankuuluvien määritelmien ja tilinpitosääntöjen mukaisia. |
| --- | --- |

(2)

On olennaisen tärkeää, että BKTL-aggregaatit ja niiden osatekijät ovat vertailukelpoisia kaikissa jäsenvaltioissa ja että selosteet BKTL-aggregaattien ja niiden osatekijöiden tuottamisessa käytetyistä lähteistä ja menetelmistä ovat EKT 2010:n (2) asiaankuuluvien määritelmien ja tilinpitosääntöjen mukaisia.

| (3) | On olennaisen tärkeää, että jäsenvaltiot dokumentoivat selosteet BKTL-aggregaattien ja niiden osatekijöiden tuottamisessa käytetyistä lähteistä ja menetelmistä ja saattavat ne säännöllisesti ajan tasalle. |
| --- | --- |

(3)

On olennaisen tärkeää, että jäsenvaltiot dokumentoivat selosteet BKTL-aggregaattien ja niiden osatekijöiden tuottamisessa käytetyistä lähteistä ja menetelmistä ja saattavat ne säännöllisesti ajan tasalle.

| (4) | Vertailukelpoisten analyysien helpottamiseksi BKTL-selosteissa olisi noudatettava yhteistä rakennetta, joka koostuu ennalta vahvistetusta määrästä lukuja sekä prosessitaulukoista, jotka sisältävät viitevuotta koskevat numeeriset arviot. |
| --- | --- |

(4)

Vertailukelpoisten analyysien helpottamiseksi BKTL-selosteissa olisi noudatettava yhteistä rakennetta, joka koostuu ennalta vahvistetusta määrästä lukuja sekä prosessitaulukoista, jotka sisältävät viitevuotta koskevat numeeriset arviot.

| (5) | BKTL-aggregaattien ja niiden osatekijöiden tuottamisessa käytettyjen lähteiden, niiden käytön ja menetelmien todentamiseksi jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle (Eurostatille) BKTL-selosteiden viimeisin versio sovitun aikataulun mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

BKTL-aggregaattien ja niiden osatekijöiden tuottamisessa käytettyjen lähteiden, niiden käytön ja menetelmien todentamiseksi jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle (Eurostatille) BKTL-selosteiden viimeisin versio sovitun aikataulun mukaisesti.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Selosteen rakenne

1.   Jäsenvaltioiden on laadittava seloste BKTL-aggregaattien ja niiden osatekijöiden tuottamiseen käytetyistä lähteistä ja menetelmistä, jäljempänä ’BKTL-seloste’. BKTL-selosteen on koostuttava kymmenestä luvusta ja BKTL-prosessitaulukoista.

2.   Selosteessa on oltava seuraavat luvut:

| — | Luku 1: Tilinpitojärjestelmän yleiskuvaus |
| --- | --- |

—

Luku 1: Tilinpitojärjestelmän yleiskuvaus

| — | Luku 2: Revisiopolitiikka ja aikataulu arvioiden tarkistuksille ja viimeistelylle. Tasotarkistukset edellisen BKTL-selosteen jälkeen. |
| --- | --- |

—

Luku 2: Revisiopolitiikka ja aikataulu arvioiden tarkistuksille ja viimeistelylle. Tasotarkistukset edellisen BKTL-selosteen jälkeen.

| — | Luku 3: Tuotoslähestymistapa |
| --- | --- |

—

Luku 3: Tuotoslähestymistapa

| — | Luku 4: Tulolähestymistapa |
| --- | --- |

—

Luku 4: Tulolähestymistapa

| — | Luku 5: Menolähestymistapa |
| --- | --- |

—

Luku 5: Menolähestymistapa

| — | Luku 6: Tasapainotus- ja integrointimenettelyt, arvioiden validointi |
| --- | --- |

—

Luku 6: Tasapainotus- ja integrointimenettelyt, arvioiden validointi

| — | Luku 7: Yleiskatsaus kattavuuskorjauksiin |
| --- | --- |

—

Luku 7: Yleiskatsaus kattavuuskorjauksiin

| — | Luku 8: Siirtyminen bruttokansantuotteesta (BKT) bruttokansantuloon (BKTL) |
| --- | --- |

—

Luku 8: Siirtyminen bruttokansantuotteesta (BKT) bruttokansantuloon (BKTL)

| — | Luku 9: Tärkeimmät käytetyt luokitukset |
| --- | --- |

—

Luku 9: Tärkeimmät käytetyt luokitukset

| — | Luku 10: Tärkeimmät käytetyt tietolähteet. |
| --- | --- |

—

Luku 10: Tärkeimmät käytetyt tietolähteet.

3.   BKTL-prosessitaulukoissa on oltava seuraavat tiedot:

| a) | numeeriset tiedot arvioista, jotka on tehty BKTL:n laatimisprosessin peräkkäisissä vaiheissa yksittäisistä käytettyjen lähteiden tyypeistä ja tehdyistä korjauksista; |
| --- | --- |

a)

numeeriset tiedot arvioista, jotka on tehty BKTL:n laatimisprosessin peräkkäisissä vaiheissa yksittäisistä käytettyjen lähteiden tyypeistä ja tehdyistä korjauksista;

| b) | numeeriset tiedot käytettyjen yksittäisten lähdetyyppien suhteellisesta koosta ja kyseisessä laatimisprosessissa tehdyistä korjauksista; |
| --- | --- |

b)

numeeriset tiedot käytettyjen yksittäisten lähdetyyppien suhteellisesta koosta ja kyseisessä laatimisprosessissa tehdyistä korjauksista;

| c) | viittaukset asiaankuuluviin BKTL-selosteen lukuihin. |
| --- | --- |

c)

viittaukset asiaankuuluviin BKTL-selosteen lukuihin.

2 artikla

Yksityiskohtaiset järjestelyt

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että

| a) | BKTL-selosteessa annetussa kuvauksessa, joka koskee BKTL:n arvioinnissa käytettyjä lähteitä ja menetelmiä, käytetään EKT 2010:n mukaisia termejä ja määritelmiä; |
| --- | --- |

a)

BKTL-selosteessa annetussa kuvauksessa, joka koskee BKTL:n arvioinnissa käytettyjä lähteitä ja menetelmiä, käytetään EKT 2010:n mukaisia termejä ja määritelmiä;

| b) | BKTL-selosteessa annettu kuvaus BKTL:n arvioinnissa käytetyistä lähteistä ja menetelmistä on kattava ja selkeä, heijastaa BKTL-selosteen laatimisajankohtana käytössä olleita menettelyjä ja sisältää tiedot tilastolähteistä ja hallinnollisista lähteistä peräisin olevien tietojen muuntamisesta kansantalouden tilinpidon arvioiksi käsitteellisiä, kattavuus- ja tasapainotuskorjauksia sekä validointimenettelyjä soveltamalla; |
| --- | --- |

b)

BKTL-selosteessa annettu kuvaus BKTL:n arvioinnissa käytetyistä lähteistä ja menetelmistä on kattava ja selkeä, heijastaa BKTL-selosteen laatimisajankohtana käytössä olleita menettelyjä ja sisältää tiedot tilastolähteistä ja hallinnollisista lähteistä peräisin olevien tietojen muuntamisesta kansantalouden tilinpidon arvioiksi käsitteellisiä, kattavuus- ja tasapainotuskorjauksia sekä validointimenettelyjä soveltamalla;

| c) | edellä mainitussa kuvauksessa annetaan prosessitaulukoiden tietoja vastaavat numerotiedot BKTL:n laatimisprosessin yksittäisistä vaiheista; |
| --- | --- |

c)

edellä mainitussa kuvauksessa annetaan prosessitaulukoiden tietoja vastaavat numerotiedot BKTL:n laatimisprosessin yksittäisistä vaiheista;

| d) | numerotiedot perustuvat viimeisimpään vuoteen, jolta on saatavissa lopulliset arviot (viitevuosi); |
| --- | --- |

d)

numerotiedot perustuvat viimeisimpään vuoteen, jolta on saatavissa lopulliset arviot (viitevuosi);

| e) | BKTL-aggregaattien ja niiden osatekijöiden tuottamiseen käytettyjä lähteitä ja menetelmiä sovelletaan viitevuoden jälkeisiä vuosia koskevien tietojen laadinnassa. |
| --- | --- |

e)

BKTL-aggregaattien ja niiden osatekijöiden tuottamiseen käytettyjä lähteitä ja menetelmiä sovelletaan viitevuoden jälkeisiä vuosia koskevien tietojen laadinnassa.

3 artikla

Ajantasaistamisen ja toimittamisen aikataulu

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava BKTL-seloste komissiolle (Eurostatille) viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021.

2.   BKTL-selosteen myöhemmät ajantasaistukset on tehtävä ja toimitettava komissiolle (Eurostatille) 12 kuukauden kuluessa siitä, kun BKTL:n laadinnassa käytettyihin lähteisiin tai -menetelmiin on tehty merkittäviä muutoksia. BKTL-seloste on joka tapauksessa ajantasaistettava vähintään viiden vuoden välein.

3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava BKTL-seloste sähköisesti komission (Eurostatin) ylläpitämään keskitettyyn tietojen vastaanottopisteeseen.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä lokakuuta 2020.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 91, 29.3.2019, s. 19.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 549/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä Euroopan unionissa (EUVL L 174, 26.6.2013, s. 1).

2

---

| 26.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 354/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 354/4

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/1547,

annettu 23 päivänä lokakuuta 2020,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 soveltamissäännöistä viini-istutusten lupajärjestelmän, sertifioinnin, saapuvien ja lähtevien erien rekisterin, pakollisten ilmoitusten sekä tiedoksiantojen osalta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 soveltamissäännöistä asiaan liittyvien tarkastusten osalta sekä komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/561 kumoamisesta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 puolankielisen toisinnon oikaisemisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 91 artiklan d alakohdan ja 123 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 (2) puolankielisessä toisinnossa on 12 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa virhe, joka muuttaa kyseisen säännöksen merkitystä. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 (2) puolankielisessä toisinnossa on 12 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa virhe, joka muuttaa kyseisen säännöksen merkitystä.

| (2) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 puolankielinen toisinto olisi oikaistava. Oikaisu ei vaikuta muihin kielitoisintoihin. |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 puolankielinen toisinto olisi oikaistava. Oikaisu ei vaikuta muihin kielitoisintoihin.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

(ei koske suomenkielistä toisintoa)

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä lokakuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/274, annettu 11 päivänä joulukuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 soveltamissäännöistä viini-istutusten lupajärjestelmän, sertifioinnin, saapuvien ja lähtevien erien rekisterin, pakollisten ilmoitusten sekä tiedoksiantojen osalta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 soveltamissäännöistä asiaan liittyvien tarkastusten osalta sekä komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/561 kumoamisesta (EUVL L 58, 28.2.2018, s. 60).

2

---

PÄÄTÖKSET

| 26.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 354/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 354/5

---

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS (YUTP) 2020/1548,

annettu 13 päivänä lokakuuta 2020,

Rafahin rajanylityspaikkaa varten perustetun Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation (EU BAM Rafah) operaation johtajan nimittämisestä (EU BAM Rafah/2/2020)

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan kolmannen kohdan,

ottaa huomioon Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation perustamisesta Rafahin rajanylityspaikkaa varten (EU BAM Rafah) 25 päivänä marraskuuta 2005 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2005/889/YUTP (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) on yhteisen toiminnan 2005/889/YUTP 10 artiklan 1 kohdan nojalla valtuutettu tekemään perussopimuksen 38 artiklan mukaisesti Rafahin rajanylityspaikkaa varten perustetun Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation (EU BAM Rafah) poliittista valvontaa ja strategista johtoa koskevat asiaankuuluvat päätökset, mukaan lukien päätös operaation johtajan nimittämisestä. |
| --- | --- |

(1)

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) on yhteisen toiminnan 2005/889/YUTP 10 artiklan 1 kohdan nojalla valtuutettu tekemään perussopimuksen 38 artiklan mukaisesti Rafahin rajanylityspaikkaa varten perustetun Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation (EU BAM Rafah) poliittista valvontaa ja strategista johtoa koskevat asiaankuuluvat päätökset, mukaan lukien päätös operaation johtajan nimittämisestä.

| (2) | PTK hyväksyi 8 päivänä joulukuuta 2017 poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksen (YUTP) 2017/2430 (2), jolla Günther FREISLEBEN nimitettiin EU BAM Rafahin operaation johtajaksi 4 päivänä joulukuuta 2017 alkavaksi ja 30 päivänä kesäkuuta 2018 päättyväksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(2)

PTK hyväksyi 8 päivänä joulukuuta 2017 poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksen (YUTP) 2017/2430 (2), jolla Günther FREISLEBEN nimitettiin EU BAM Rafahin operaation johtajaksi 4 päivänä joulukuuta 2017 alkavaksi ja 30 päivänä kesäkuuta 2018 päättyväksi kaudeksi.

| (3) | Günther FREISLEBENin toimeksiantoa EU BAM Rafahin operaation johtajana on jatkettu säännöllisesti, viimeksi poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksellä (YUTP) 2020/1011 (3)30 päivään lokakuuta 2020 saakka. |
| --- | --- |

(3)

Günther FREISLEBENin toimeksiantoa EU BAM Rafahin operaation johtajana on jatkettu säännöllisesti, viimeksi poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksellä (YUTP) 2020/1011 (3)30 päivään lokakuuta 2020 saakka.

| (4) | Neuvosto hyväksyi 30 päivänä kesäkuuta 2020 päätöksen (YUTP) 2020/955 (4), jolla muutettiin yhteistä toimintaa 2005/889/YUTP ja jatkettiin EU BAM Rafahin kestoa 30 päivään kesäkuuta 2021. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto hyväksyi 30 päivänä kesäkuuta 2020 päätöksen (YUTP) 2020/955 (4), jolla muutettiin yhteistä toimintaa 2005/889/YUTP ja jatkettiin EU BAM Rafahin kestoa 30 päivään kesäkuuta 2021.

| (5) | Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja on 8 päivänä lokakuuta 2020 ehdottanut, että Mihai-Florin BULGARIU nimitetään EU BAM Rafahin operaation johtajaksi, |
| --- | --- |

(5)

Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja on 8 päivänä lokakuuta 2020 ehdottanut, että Mihai-Florin BULGARIU nimitetään EU BAM Rafahin operaation johtajaksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimitetään Mihai-Florin BULGARIU Rafahin rajanylityspaikkaa varten perustetun Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation (EU BAM Rafah) operaation johtajaksi 1 päivänä marraskuuta 2020 alkavaksi ja 30 päivänä kesäkuuta 2021 päättyväksi kaudeksi.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Sitä sovelletaan 1 päivästä marraskuuta 2020.

Tehty Brysselissä 13 päivänä lokakuuta 2020.

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

Puheenjohtaja

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  EUVL L 327, 14.12.2005, s. 28.

1

(2)  Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2017/2430, annettu 8 päivänä joulukuuta 2017, Rafahin rajanylityspaikkaa varten perustetun Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation (EU BAM Rafah) johtajan nimittämisestä (EU BAM Rafah/2/2017) (EUVL L 344, 23.12.2017, s. 9).

2

(3)  Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2020/1011, annettu 2 päivänä heinäkuuta 2020, Rafahin rajanylityspaikkaa varten perustetun Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation (EU BAM Rafah) operaation johtajan toimeksiannon jatkamisesta (EU BAM Rafah/1/2020) (EUVL L 224, 13.7.2020, s. 9).

3

(4)  Neuvoston päätös (YUTP) 2020/955, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2020, Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation perustamisesta Rafahin rajanylityspaikkaa varten (EU BAM Rafah) hyväksytyn yhteisen toiminnan 2005/889/YUTP muuttamisesta (EUVL L 212, 3.7.2020, s. 18).

4

---

| 26.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 354/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 354/7

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2020/1549,

annettu 22 päivänä lokakuuta 2020,

toimenpiteistä pepinon mosaiikkiviruksen yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi tehdyn komission päätöksen 2004/200/EY kumoamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 7139)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvintuhoojien vastaisista suojatoimenpiteistä, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 652/2014 ja (EU) N:o 1143/2014 muuttamisesta sekä neuvoston direktiivien 69/464/ETY, 74/647/ETY, 93/85/ETY, 98/57/EY, 2000/29/EY, 2006/91/EY ja 2007/33/EY kumoamisesta 26 päivänä lokakuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/2031 (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 1 kohdan ja 37 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission päätöksessä 2004/200/EY (2) säädetään toimenpiteistä, joilla pyritään estämään tomaatinsiemenissä (Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw.) esiintyvän pepinon mosaiikkiviruksen kulkeutuminen unioniin ja siellä leviäminen. Toimenpiteitä ei sovelleta siemeniin, jotka on tarkoitettu lopullisille kuluttajille. |
| --- | --- |

(1)

Komission päätöksessä 2004/200/EY (2) säädetään toimenpiteistä, joilla pyritään estämään tomaatinsiemenissä (Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw.) esiintyvän pepinon mosaiikkiviruksen kulkeutuminen unioniin ja siellä leviäminen. Toimenpiteitä ei sovelleta siemeniin, jotka on tarkoitettu lopullisille kuluttajille.

| (2) | Kyseistä tuhoojaa ei ollut lueteltu neuvoston direktiivin 2000/29/EY (3) liitteissä I tai II, ja siihen on sovellettu ainoastaan päätöksen 2004/200/EY erityisvaatimuksia. |
| --- | --- |

(2)

Kyseistä tuhoojaa ei ollut lueteltu neuvoston direktiivin 2000/29/EY (3) liitteissä I tai II, ja siihen on sovellettu ainoastaan päätöksen 2004/200/EY erityisvaatimuksia.

| (3) | Tuhoojan kasvinterveysasemaa on arvioitu uudelleen, ja sen perusteella tuhooja on sisällytetty komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/2072 (4) liitteessä IV olevaan F osaan, jossa on luettelo säännellyistä muista kuin unionikaranteenituhoojista ja tietyistä istutettaviksi tarkoitetuista kasveista sekä asianomaisten vihannesten siementen luokista ja niitä koskevista kynnysarvoista. Tuhoojaan on sovellettu myös kyseisen asetuksen liitteessä V olevassa E osassa esitettyjä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(3)

Tuhoojan kasvinterveysasemaa on arvioitu uudelleen, ja sen perusteella tuhooja on sisällytetty komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/2072 (4) liitteessä IV olevaan F osaan, jossa on luettelo säännellyistä muista kuin unionikaranteenituhoojista ja tietyistä istutettaviksi tarkoitetuista kasveista sekä asianomaisten vihannesten siementen luokista ja niitä koskevista kynnysarvoista. Tuhoojaan on sovellettu myös kyseisen asetuksen liitteessä V olevassa E osassa esitettyjä toimenpiteitä.

| (4) | Näin ollen päätös 2004/200/EY on vanhentunut, ja se olisi kumottava. |
| --- | --- |

(4)

Näin ollen päätös 2004/200/EY on vanhentunut, ja se olisi kumottava.

| (5) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kumotaan päätös 2004/200/EY.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 22 päivänä lokakuuta 2020.

Komission puolesta

Stella KYRIAKIDES

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 317, 23.11.2016, s. 4.

1

(2)  Komission päätös 2004/200/EY, tehty 27 päivänä helmikuuta 2004, toimenpiteistä pepinon mosaiikkiviruksen yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi (EUVL L 64, 2.3.2004, s. 43).

2

(3)  Neuvoston direktiivi 2000/29/EY, annettu 8 päivänä toukokuuta 2000, kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä (EYVL L 169, 10.7.2000, s. 1).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/2072, annettu 28 päivänä marraskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/2031 täytäntöönpanon yhdenmukaisten edellytysten vahvistamisesta kasvintuhoojien vastaisten suojatoimenpiteiden osalta, komission asetuksen (EY) N:o 690/2008 kumoamisesta ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/2019 muuttamisesta (EUVL L 319, 10.12.2019, s. 1).

4

---

| 26.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 354/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 354/9

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2020/1550,

annettu 23 päivänä lokakuuta 2020,

monivuotisen valvontaohjelman vahvistamisesta vuosiksi 2021–2025 komission asiantuntijoiden jäsenvaltioissa elintarvikeketjua koskevan unionin lainsäädännön soveltamisen todentamiseksi suorittamaa valvontaa varten

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 999/2001, (EY) N:o 396/2005, (EY) N:o 1069/2009, (EY) N:o 1107/2009, (EU) N:o 1151/2012, (EU) N:o 652/2014, (EU) 2016/429 ja (EU) 2016/2031, neuvoston asetusten (EY) N:o 1/2005 ja (EY) N:o 1099/2009 ja neuvoston direktiivien 98/58/EY, 1999/74/EY, 2007/43/EY, 2008/119/EY ja 2008/120/EY muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004, neuvoston direktiivien 89/608/ETY, 89/662/ETY, 90/425/ETY, 91/496/ETY, 96/23/EY, 96/93/EY ja 97/78/EY ja neuvoston päätöksen 92/438/ETY kumoamisesta 15 päivänä maaliskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 (virallista valvontaa koskeva asetus) (1) ja erityisesti sen 118 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Elintarvikeketjua koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon valvonta kuuluu jäsenvaltioille, joiden toimivaltaiset viranomaiset seuraavat ja tarkistavat virallista valvontaa järjestämällä, että asiaankuuluvia unionin vaatimuksia noudatetaan tosiasiallisesti ja että ne pannaan täytäntöön. Seurannan ja todentamisen rinnalla asetuksen (EU) 2017/625 116 artiklassa edellytetään, että komission asiantuntijat suorittavat jäsenvaltioissa valvontaa, myös auditointeja, unionin lainsäädännön soveltamisen todentamiseksi. Komission olisi suoritettava elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuteen, eläinten terveyteen ja hyvinvointiin, kasvien terveyteen, kasvinsuojeluaineisiin sekä kansallisten valvontajärjestelmien ja niitä toteuttavien toimivaltaisten viranomaisten toimintaan liittyvää valvontaa ottaen huomioon synergia yhteisen maatalouspolitiikan mukaisten valvontajärjestelyjen kanssa. |
| --- | --- |

(1)

Elintarvikeketjua koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon valvonta kuuluu jäsenvaltioille, joiden toimivaltaiset viranomaiset seuraavat ja tarkistavat virallista valvontaa järjestämällä, että asiaankuuluvia unionin vaatimuksia noudatetaan tosiasiallisesti ja että ne pannaan täytäntöön. Seurannan ja todentamisen rinnalla asetuksen (EU) 2017/625 116 artiklassa edellytetään, että komission asiantuntijat suorittavat jäsenvaltioissa valvontaa, myös auditointeja, unionin lainsäädännön soveltamisen todentamiseksi. Komission olisi suoritettava elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuteen, eläinten terveyteen ja hyvinvointiin, kasvien terveyteen, kasvinsuojeluaineisiin sekä kansallisten valvontajärjestelmien ja niitä toteuttavien toimivaltaisten viranomaisten toimintaan liittyvää valvontaa ottaen huomioon synergia yhteisen maatalouspolitiikan mukaisten valvontajärjestelyjen kanssa.

| (2) | Komissio on laatinut vuosiksi 2021–2025 monivuotisen valvontaohjelman, joka vastaa komission toimikautta ja sen painopisteitä. Komission asiantuntijat suorittavat tätä valvontaa jäsenvaltioissa todentaakseen, että edellä mainittuja aloja koskevaa lainsäädäntöä sovelletaan. Priorisointiprosessin aikana käytettiin erilaisia kriteerejä, joita olivat muun muassa havaittu riski kuluttajille, eläimille tai kasveille, jäsenvaltioiden aiempi suorituskyky aihealueella, tuotantomäärä sekä asiaankuuluvista lähteistä (esimerkiksi Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselta) tai virallisen valvonnan tiedonhallintajärjestelmästä (IMSOC) ja sen komponenteista saatuja tietoja. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on laatinut vuosiksi 2021–2025 monivuotisen valvontaohjelman, joka vastaa komission toimikautta ja sen painopisteitä. Komission asiantuntijat suorittavat tätä valvontaa jäsenvaltioissa todentaakseen, että edellä mainittuja aloja koskevaa lainsäädäntöä sovelletaan. Priorisointiprosessin aikana käytettiin erilaisia kriteerejä, joita olivat muun muassa havaittu riski kuluttajille, eläimille tai kasveille, jäsenvaltioiden aiempi suorituskyky aihealueella, tuotantomäärä sekä asiaankuuluvista lähteistä (esimerkiksi Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselta) tai virallisen valvonnan tiedonhallintajärjestelmästä (IMSOC) ja sen komponenteista saatuja tietoja.

| (3) | Tämä monivuotinen valvontaohjelma tukee komission prioriteettialaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelma (2) sekä Pellolta pöytään -strategiaa, (3) jonka tavoitteena on oikeudenmukainen, terveyttä edistävä ja ympäristöä säästävä elintarvikejärjestelmä. Se on myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1306/2013 (4) vahvistettujen täydentäviä ehtoja koskevien sääntöjen mukaisesti osa yhteisen maatalouspolitiikan seurantaa. Monivuotisessa valvontaohjelmassa määritellyn valvonnan avulla komissio voi täyttää oikeudelliset velvoitteensa valvoa unionin lainsäädännön soveltamista todentamalla, että jäsenvaltioiden virallinen valvonta asianomaisilla aloilla on unionin lainsäädännön mukaista, |
| --- | --- |

(3)

Tämä monivuotinen valvontaohjelma tukee komission prioriteettialaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelma (2) sekä Pellolta pöytään -strategiaa, (3) jonka tavoitteena on oikeudenmukainen, terveyttä edistävä ja ympäristöä säästävä elintarvikejärjestelmä. Se on myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1306/2013 (4) vahvistettujen täydentäviä ehtoja koskevien sääntöjen mukaisesti osa yhteisen maatalouspolitiikan seurantaa. Monivuotisessa valvontaohjelmassa määritellyn valvonnan avulla komissio voi täyttää oikeudelliset velvoitteensa valvoa unionin lainsäädännön soveltamista todentamalla, että jäsenvaltioiden virallinen valvonta asianomaisilla aloilla on unionin lainsäädännön mukaista,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Liitteessä vahvistetaan vuosia 2021–2025 koskeva monivuotinen valvontaohjelma komission asiantuntijoiden asetuksen (EU) 2017/625 116 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltioissa suorittamaa valvontaa varten.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 23 päivänä lokakuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 95, 7.4.2017, s. 1.

1

(2)  COM(2019) 640 lopullinen.

2

(3)  COM(2020) 381 lopullinen.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1306/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549).

4

---

LIITE

Tässä liitteessä vahvistetaan valvontaohjelma, joka komission asiantuntijoiden on määrä toteuttaa jäsenvaltioissa asetuksen (EU) 2017/625 soveltamisalaan kuuluvilla aloilla vuosien 2021–2025 aikana.

Komissio on yksilöinyt kyseiselle ajanjaksolle tiettyjä ensisijaisia aloja, jotka liittyvät elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuteen, elintarvikkeiden laatuun, eläinten terveyteen ja hyvinvointiin, kasvien terveyteen, kasvinsuojeluaineisiin sekä kansallisten valvontajärjestelmien ja toimivaltaisten viranomaisten toimintaan.

Komission valvonnan on katettava kaikki jäsenvaltiot kullakin painopistealalla. Yksittäisiin tarkastuksiin liittyvät erityiskysymykset on mukautettava kunkin jäsenvaltion tilanteeseen.

Komission asiantuntijat suorittavat valvontaa, mukaan lukien paikalla tehtävää todentamista, tilintarkastuksia ja asiakirjoihin perustuvaa analysointia, asetuksen (EU) 2017/625 116 artiklan mukaisesti.

Komission jäsenvaltioissa vuosina 2021–2025 suorittamaa valvontaa koskeva monivuotinen ohjelma, jolla varmistetaan sääntöjen soveltaminen asetuksen (EU) 2017/625 1 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan kuuluvilla aloilla, kattaa myös muita kyseisessä asetuksessa säädettyjä aloja, kuten petokset ja tuontitarkastukset. Ohjelma esitetään tämän liitteen 1–10 luvussa (jaoteltuna alueittain ja erityistavoitteittain) ja 11 luvussa (jaoteltuna vuosittain).

1.   Elintarvikkeet ja elintarviketurvallisuus

| Painopistealueet | Erityistavoitteet |
| --- | --- |
| Eläinperäiset elintarvikkeet


  (esim. nisäkkäiden ja lintujen lihan ja niistä saatavien tuotteiden, maidon ja siitä saatavien tuotteiden, kalastustuotteiden ja elävien simpukoiden tuotantohygienian turvallisuus) | Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin elintarviketurvallisuuslainsäädäntöä, joka koskee eläinperäisten elintarvikkeiden tuotantoa ja markkinoille saattamista (kattaa myös jäljitettävyyden ja merkinnät, mukaan lukien muuntogeeniset organismit), kiinnittäen erityistä huomiota nisäkkäiden ja lintujen lihaan ja niistä saataviin tuotteisiin, maitoon ja siitä saataviin tuotteisiin, kalastustuotteisiin ja eläviin simpukoihin, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa. |
| Elintarvikevälitteiset zoonoosit


  (esim. Salmonella) | Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee elintarvikeperäisten zoonoosien valvontaa, kiinnittäen erityistä huomiota komission yhteisrahoittamien kansallisten eläinlääkintäohjelmien täytäntöönpanon tasoon ja tehokkuuteen sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa. |
| Muut kuin eläinperäiset elintarvikkeet


  (esim. hedelmien, vihannesten, yrttien, mausteiden ja itujen turvallisuus) | Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin elintarviketurvallisuuslainsäädäntöä, joka koskee muiden kuin eläinperäisten elintarvikkeiden tuotantoa ja markkinoille saattamista (kattaa myös jäljitettävyyden ja merkinnät, mukaan lukien muuntogeeniset organismit) kiinnittäen erityistä huomiota mikrobiologiseen turvallisuuteen, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa. |
| Jäämät elävissä eläimissä ja eläinperäisissä elintarvikkeissa


  (eläinlääke-, torjunta-aine- ja vierasainejäämät) | Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee eläinlääke-, torjunta-aine- ja vierasainejäämiä elävissä eläimissä ja eläinperäisissä elintarvikkeissa.
  Todennetaan, että jäsenvaltioiden toimittamat jäämiä koskevat valvontasuunnitelmat ovat asiaa koskevassa unionin lainsäädännössä vahvistettujen vaatimusten mukaisia. |
| Vierasaineet muissa kuin eläinperäisissä elintarvikkeissa


  (esim. mykotoksiinit) | Todennetaan jäsenvaltioiden monivuotisten kansallisten valvontasuunnitelmien ja niihin liittyvien raporttien perusteella, että muiden kuin eläinperäisten elintarvikkeiden sisältämien vierasaineiden virallinen valvonta on asiaa koskevassa sovellettavassa unionin lainsäädännössä vahvistettujen vaatimusten mukaista. |

Painopistealueet

Erityistavoitteet

Eläinperäiset elintarvikkeet

(esim. nisäkkäiden ja lintujen lihan ja niistä saatavien tuotteiden, maidon ja siitä saatavien tuotteiden, kalastustuotteiden ja elävien simpukoiden tuotantohygienian turvallisuus)

Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin elintarviketurvallisuuslainsäädäntöä, joka koskee eläinperäisten elintarvikkeiden tuotantoa ja markkinoille saattamista (kattaa myös jäljitettävyyden ja merkinnät, mukaan lukien muuntogeeniset organismit), kiinnittäen erityistä huomiota nisäkkäiden ja lintujen lihaan ja niistä saataviin tuotteisiin, maitoon ja siitä saataviin tuotteisiin, kalastustuotteisiin ja eläviin simpukoihin, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa.

Elintarvikevälitteiset zoonoosit

(esim. Salmonella)

Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee elintarvikeperäisten zoonoosien valvontaa, kiinnittäen erityistä huomiota komission yhteisrahoittamien kansallisten eläinlääkintäohjelmien täytäntöönpanon tasoon ja tehokkuuteen sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa.

Muut kuin eläinperäiset elintarvikkeet

(esim. hedelmien, vihannesten, yrttien, mausteiden ja itujen turvallisuus)

Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin elintarviketurvallisuuslainsäädäntöä, joka koskee muiden kuin eläinperäisten elintarvikkeiden tuotantoa ja markkinoille saattamista (kattaa myös jäljitettävyyden ja merkinnät, mukaan lukien muuntogeeniset organismit) kiinnittäen erityistä huomiota mikrobiologiseen turvallisuuteen, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa.

Jäämät elävissä eläimissä ja eläinperäisissä elintarvikkeissa

(eläinlääke-, torjunta-aine- ja vierasainejäämät)

Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee eläinlääke-, torjunta-aine- ja vierasainejäämiä elävissä eläimissä ja eläinperäisissä elintarvikkeissa.

Todennetaan, että jäsenvaltioiden toimittamat jäämiä koskevat valvontasuunnitelmat ovat asiaa koskevassa unionin lainsäädännössä vahvistettujen vaatimusten mukaisia.

Vierasaineet muissa kuin eläinperäisissä elintarvikkeissa

(esim. mykotoksiinit)

Todennetaan jäsenvaltioiden monivuotisten kansallisten valvontasuunnitelmien ja niihin liittyvien raporttien perusteella, että muiden kuin eläinperäisten elintarvikkeiden sisältämien vierasaineiden virallinen valvonta on asiaa koskevassa sovellettavassa unionin lainsäädännössä vahvistettujen vaatimusten mukaista.

2.   Rehu ja rehuturvallisuus

| Painopistealueet | Erityistavoitteet |
| --- | --- |
| Yleinen rehuhygienia


  (rehuhygienia, tuotantolaitosten hyväksyminen ja rekisteröinti, jäljitettävyys, merkinnät ja vierasaineet) | Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee rehuhygieniaa (kiinnittäen erityistä huomiota rehuhygieniaan, tuotantolaitosten hyväksymiseen ja rekisteröintiin, vierasaineisiin, jäljitettävyyteen ja merkintöihin, muuntogeeniset organismit mukaan luettuina), ja toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa. |
| Lääkkeitä sisältävät rehut | Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat lääkerehun tuotantoa koskevia unionin oikeudellisia vaatimuksia, joita sovelletaan tammikuusta 2022 alkaen. |
| Eläimistä saatavat sivutuotteet ja niistä johdetut tuotteet


  (liha-ala, tuotantolaitokset) | Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee unionissa tuotettujen tai unionin markkinoille saatettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden ja niistä johdettujen tuotteiden käsittelyä, käyttöä ja hävittämistä, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa, kiinnittäen erityistä huomiota liha-alaan ja jalostuslaitoksiin. |

Painopistealueet

Erityistavoitteet

Yleinen rehuhygienia

(rehuhygienia, tuotantolaitosten hyväksyminen ja rekisteröinti, jäljitettävyys, merkinnät ja vierasaineet)

Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee rehuhygieniaa (kiinnittäen erityistä huomiota rehuhygieniaan, tuotantolaitosten hyväksymiseen ja rekisteröintiin, vierasaineisiin, jäljitettävyyteen ja merkintöihin, muuntogeeniset organismit mukaan luettuina), ja toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa.

Lääkkeitä sisältävät rehut

Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat lääkerehun tuotantoa koskevia unionin oikeudellisia vaatimuksia, joita sovelletaan tammikuusta 2022 alkaen.

Eläimistä saatavat sivutuotteet ja niistä johdetut tuotteet

(liha-ala, tuotantolaitokset)

Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee unionissa tuotettujen tai unionin markkinoille saatettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden ja niistä johdettujen tuotteiden käsittelyä, käyttöä ja hävittämistä, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa, kiinnittäen erityistä huomiota liha-alaan ja jalostuslaitoksiin.

3.   Eläinten terveys

| Painopistealueet | Erityistavoitteet |
| --- | --- |
| Aktiiviset eläinkulkutaudit


  (esim. afrikkalainen sikarutto, korkeapatogeeninen lintuinfluenssa) | Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee tärkeimpien aktiivisten eläintautien, kuten afrikkalaisen sikaruton ja korkeapatogeenisen lintuinfluenssan, torjuntaa, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa. |
| Muut kuin elintarvikeperäiset zoonoosit


  (esim. raivotauti) | Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat muiden kuin elintarvikeperäisten zoonoosien valvontaa koskevaa unionin lainsäädäntöä, kiinnittäen erityistä huomiota komission yhteisrahoittamien kansallisten eläinlääkintäohjelmien täytäntöönpanon tasoon ja tehokkuuteen, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa. |
| Entsoottiset taudit


  (esim. tuberkuloosi, bruselloosi) | Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat entsoottisten tautien valvontaa koskevaa unionin lainsäädäntöä, kiinnittäen erityistä huomiota komission yhteisrahoittamien kansallisten eläinlääkintäohjelmien täytäntöönpanon tasoon ja tehokkuuteen, sekä toteuttavat siihen liittyvää virallista valvontaa. |
| Varautumis- ja ehkäisytoimet


  (valmiussuunnitelmat) | Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee valmiutta selviytyä useista eläinkulkutautien taudinpurkauksista, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa. |

Painopistealueet

Erityistavoitteet

Aktiiviset eläinkulkutaudit

(esim. afrikkalainen sikarutto, korkeapatogeeninen lintuinfluenssa)

Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee tärkeimpien aktiivisten eläintautien, kuten afrikkalaisen sikaruton ja korkeapatogeenisen lintuinfluenssan, torjuntaa, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa.

Muut kuin elintarvikeperäiset zoonoosit

(esim. raivotauti)

Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat muiden kuin elintarvikeperäisten zoonoosien valvontaa koskevaa unionin lainsäädäntöä, kiinnittäen erityistä huomiota komission yhteisrahoittamien kansallisten eläinlääkintäohjelmien täytäntöönpanon tasoon ja tehokkuuteen, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa.

Entsoottiset taudit

(esim. tuberkuloosi, bruselloosi)

Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat entsoottisten tautien valvontaa koskevaa unionin lainsäädäntöä, kiinnittäen erityistä huomiota komission yhteisrahoittamien kansallisten eläinlääkintäohjelmien täytäntöönpanon tasoon ja tehokkuuteen, sekä toteuttavat siihen liittyvää virallista valvontaa.

Varautumis- ja ehkäisytoimet

(valmiussuunnitelmat)

Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee valmiutta selviytyä useista eläinkulkutautien taudinpurkauksista, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa.

4.   Eläinten hyvinvointi

| Painopistealueet | Erityistavoitteet |
| --- | --- |
| Kuljetus


  (ei-kuljetuskuntoiset eläimet, karja-alukset, vieroittamattomat vasikat, eläinsiirtoja valvovat tarkastusasemat) | Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee eläinten hyvinvointia kuljetuksen aikana, kiinnittäen erityistä huomiota ei-kuljetuskuntoisiin eläimiin, karja-aluksiin, vieroittamattomiin vasikoihin ja eläinsiirtoja valvoviin tarkastusasemiin, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa. |
| Maatilalla


  (munivat kanat) | Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee munivien kanojen hyvinvointia kasvatuksen aikana, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa. |
| Teurastus


  (märehtijät, siipikarja) | Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee märehtijöiden ja siipikarjan hyvinvointia teurastuksen yhteydessä, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa. |

Painopistealueet

Erityistavoitteet

Kuljetus

(ei-kuljetuskuntoiset eläimet, karja-alukset, vieroittamattomat vasikat, eläinsiirtoja valvovat tarkastusasemat)

Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee eläinten hyvinvointia kuljetuksen aikana, kiinnittäen erityistä huomiota ei-kuljetuskuntoisiin eläimiin, karja-aluksiin, vieroittamattomiin vasikoihin ja eläinsiirtoja valvoviin tarkastusasemiin, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa.

Maatilalla

(munivat kanat)

Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee munivien kanojen hyvinvointia kasvatuksen aikana, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa.

Teurastus

(märehtijät, siipikarja)

Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee märehtijöiden ja siipikarjan hyvinvointia teurastuksen yhteydessä, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa.

5.   Kasvien terveys

| Painopistealueet | Erityistavoitteet |
| --- | --- |
| Kasvintuhoojien esiintymät


  (merkittävä uhka) | Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee unionin alueella esiintyvien kasvintuhoojien torjuntaa, kiinnittäen erityistä huomiota merkittävän uhan aiheuttaviin tuhoojiin, kuten Xylella fastidiosaan, tomaatin ruskokurttuvirukseen, mäntyankeroisiin, runkojääriin, Trioza-suvun lajeihin ja muihin haitallisiin organismeihin, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa. |
| Varautumis- ja ehkäisytoimet


  (valmiussuunnitelmat) | Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee kasvien terveyttä koskevien valmiussuunnitelmien laatimista ja päivittämistä. |
| Kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden siirrot unionissa


  (kasvipassit) | Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden siirtoja unionissa, kiinnittäen erityistä huomiota kasvipasseihin, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa. |

Painopistealueet

Erityistavoitteet

Kasvintuhoojien esiintymät

(merkittävä uhka)

Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee unionin alueella esiintyvien kasvintuhoojien torjuntaa, kiinnittäen erityistä huomiota merkittävän uhan aiheuttaviin tuhoojiin, kuten Xylella fastidiosaan, tomaatin ruskokurttuvirukseen, mäntyankeroisiin, runkojääriin, Trioza-suvun lajeihin ja muihin haitallisiin organismeihin, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa.

Varautumis- ja ehkäisytoimet

(valmiussuunnitelmat)

Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee kasvien terveyttä koskevien valmiussuunnitelmien laatimista ja päivittämistä.

Kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden siirrot unionissa

(kasvipassit)

Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden siirtoja unionissa, kiinnittäen erityistä huomiota kasvipasseihin, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa.

6.   Kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattaminen ja käyttö sekä torjunta-aineiden kestävä käyttö

| Painopistealueet | Erityistavoitteet |
| --- | --- |
| Kasvinsuojeluaineet


  (Torjunta-aineiden hyväksyminen, markkinoille saattaminen ja käyttö, torjunta-ainejäämät) | Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee torjunta-aineiden hyväksymistä, markkinoille saattamista ja käyttöä sekä torjunta-ainejäämiä, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa. |
| Torjunta-aineiden kestävä käyttö | Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee torjunta-aineiden kestävää käyttöä, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa. |

Painopistealueet

Erityistavoitteet

Kasvinsuojeluaineet

(Torjunta-aineiden hyväksyminen, markkinoille saattaminen ja käyttö, torjunta-ainejäämät)

Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee torjunta-aineiden hyväksymistä, markkinoille saattamista ja käyttöä sekä torjunta-ainejäämiä, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa.

Torjunta-aineiden kestävä käyttö

Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee torjunta-aineiden kestävää käyttöä, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa.

7.   Elintarvikkeiden laatu

| Painopistealueet | Erityistavoitteet |
| --- | --- |
| Luonnonmukainen maatalous | Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee luonnonmukaisten tuotteiden tuotantoa ja merkintöjä (mukaan lukien muuntogeenisten organistien jäljitettävyys ja merkinnät), sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa. |
| Maantieteelliset merkinnät | Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee maantieteellisten merkintöjen (suojattu alkuperänimitys (SAN), suojattu maantieteellinen merkintä (SMM) ja aito perinteinen tuote (APT)) tuotantoa ja merkintöjä, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa. |

Painopistealueet

Erityistavoitteet

Luonnonmukainen maatalous

Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee luonnonmukaisten tuotteiden tuotantoa ja merkintöjä (mukaan lukien muuntogeenisten organistien jäljitettävyys ja merkinnät), sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa.

Maantieteelliset merkinnät

Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee maantieteellisten merkintöjen (suojattu alkuperänimitys (SAN), suojattu maantieteellinen merkintä (SMM) ja aito perinteinen tuote (APT)) tuotantoa ja merkintöjä, sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa.

8.   Eläinten ja tarvikkeiden saapuminen unioniin kolmansista maista

| Painopistealueet | Erityistavoitteet |
| --- | --- |
| Eläinten ja tarvikkeiden virallinen valvonta | Todennetaan, että jäsenvaltiot täyttävät kolmansista maista tulevien eläinten ja tarvikkeiden virallista valvontaa koskevat velvoitteensa.
  Todennetaan, että unioniin kolmansista maista tulevat eläimet ja tavarat ovat unioniin saapumista koskevien sovellettavien yleisten ja erityisten unionin vaatimusten mukaisia.
  Kiinnitetään erityistä huomiota asetuksessa (EU) 2017/625 ja siihen liittyvissä delegoiduissa ja täytäntöönpanosäädöksissä vahvistettuihin sääntöihin. |
| Rajatarkastusasemien vaatimustenmukaisuus | Todennetaan, että jäsenvaltioiden nimeämiksi ehdottamat rajatarkastusasemat täyttävät sovellettavassa unionin lainsäädännössä rajatarkastusasemille, myös tarkastuskeskuksille, asetetut vähimmäisvaatimukset ennen tällaisten asemien nimeämistä.
  Todennetaan, että asetuksen (EU) 2017/625 61 artiklan 2 kohdan mukaisesti uudelleen nimetyt rajatarkastusasemat, nimetyt saapumispaikat, maahantulopaikat ja ensimmäiset tulopaikat täyttävät sovellettavat vähimmäisvaatimukset.
  Todennetaan, että muut asetuksen (EU) 2017/625 53 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut valvontapisteet kuin rajatarkastusasemat ovat sovellettavien vähimmäisvaatimusten mukaisia. |
| Viralliset kasvien terveystarkastukset | Todennetaan, että jäsenvaltiot täyttävät unioniin kolmansista maista tulevien kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden virallisia kasvien terveystarkastuksia koskevat velvoitteensa.
  Annetaan takeet siitä, että kolmansista maista unioniin tulevat kasvit, kasvituotteet ja muut tavarat täyttävät unioniin tuloa koskevat unionin kasvinterveysvaatimukset. |

Painopistealueet

Erityistavoitteet

Eläinten ja tarvikkeiden virallinen valvonta

Todennetaan, että jäsenvaltiot täyttävät kolmansista maista tulevien eläinten ja tarvikkeiden virallista valvontaa koskevat velvoitteensa.

Todennetaan, että unioniin kolmansista maista tulevat eläimet ja tavarat ovat unioniin saapumista koskevien sovellettavien yleisten ja erityisten unionin vaatimusten mukaisia.

Kiinnitetään erityistä huomiota asetuksessa (EU) 2017/625 ja siihen liittyvissä delegoiduissa ja täytäntöönpanosäädöksissä vahvistettuihin sääntöihin.

Rajatarkastusasemien vaatimustenmukaisuus

Todennetaan, että jäsenvaltioiden nimeämiksi ehdottamat rajatarkastusasemat täyttävät sovellettavassa unionin lainsäädännössä rajatarkastusasemille, myös tarkastuskeskuksille, asetetut vähimmäisvaatimukset ennen tällaisten asemien nimeämistä.

Todennetaan, että asetuksen (EU) 2017/625 61 artiklan 2 kohdan mukaisesti uudelleen nimetyt rajatarkastusasemat, nimetyt saapumispaikat, maahantulopaikat ja ensimmäiset tulopaikat täyttävät sovellettavat vähimmäisvaatimukset.

Todennetaan, että muut asetuksen (EU) 2017/625 53 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut valvontapisteet kuin rajatarkastusasemat ovat sovellettavien vähimmäisvaatimusten mukaisia.

Viralliset kasvien terveystarkastukset

Todennetaan, että jäsenvaltiot täyttävät unioniin kolmansista maista tulevien kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden virallisia kasvien terveystarkastuksia koskevat velvoitteensa.

Annetaan takeet siitä, että kolmansista maista unioniin tulevat kasvit, kasvituotteet ja muut tavarat täyttävät unioniin tuloa koskevat unionin kasvinterveysvaatimukset.

9.   Mikrobilääkeresistenssi

| Painopistealueet | Erityistavoitteet |
| --- | --- |
| Zoonoottisten ja indikaattoribakteerien mikrobilääkeresistenssin seuranta | Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat zoonoottisten ja indikaattoribakteerien mikrobilääkeresistenssin seurantaa koskevaa lainsäädäntöä, ja edistetään siten vuonna 2017 hyväksytyn mikrobilääkeresistenssin torjumiseen tähtäävän eurooppalainen yhteinen terveys -toimintasuunnitelman (1) täysimääräistä täytäntöönpanoa. |

Painopistealueet

Erityistavoitteet

Zoonoottisten ja indikaattoribakteerien mikrobilääkeresistenssin seuranta

Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat zoonoottisten ja indikaattoribakteerien mikrobilääkeresistenssin seurantaa koskevaa lainsäädäntöä, ja edistetään siten vuonna 2017 hyväksytyn mikrobilääkeresistenssin torjumiseen tähtäävän eurooppalainen yhteinen terveys -toimintasuunnitelman (1) täysimääräistä täytäntöönpanoa.

10.   Elintarvikeketjun yleiset näkökohdat

| Painopistealueet | Erityistavoitteet |
| --- | --- |
| Petokset | Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee petollisten tai vilpillisten käytäntöjen tunnistamista ja seurantaa elintarvikeketjussa sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa. |
| Tarkastuksissa annettujen suositusten jatkotoimet


  (alakohtaiset ja yleiset) | Todennetaan, että jäsenvaltiot toteuttavat asianmukaiset jatkotoimenpiteet korjatakseen komission valvonnan yhteydessä havaitut erityiset tai järjestelmälliset puutteet. |
| Vientivalvonta | Todennetaan vientiä koskevien sertifiointivaatimusten täytäntöönpanoa koskeva virallinen valvonta jäsenvaltioissa. |

Painopistealueet

Erityistavoitteet

Petokset

Todennetaan, että jäsenvaltiot noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee petollisten tai vilpillisten käytäntöjen tunnistamista ja seurantaa elintarvikeketjussa sekä toteuttavat asiaan liittyvää virallista valvontaa.

Tarkastuksissa annettujen suositusten jatkotoimet

(alakohtaiset ja yleiset)

Todennetaan, että jäsenvaltiot toteuttavat asianmukaiset jatkotoimenpiteet korjatakseen komission valvonnan yhteydessä havaitut erityiset tai järjestelmälliset puutteet.

Vientivalvonta

Todennetaan vientiä koskevien sertifiointivaatimusten täytäntöönpanoa koskeva virallinen valvonta jäsenvaltioissa.

11.   Monivuotinen valvontaohjelma vuosiksi 2021–2025 vuosittain eriteltynä

| Alue | Painopistealueet | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elintarvikkeet ja elintarviketurvallisuus | Eläinperäiset elintarvikkeet | Nisäkkäiden ja lintujen lihan ja niistä saatavien tuotteiden, maidon ja siitä saatavien tuotteiden, kalastustuotteiden ja elävien simpukoiden turvallisuus |
| Elintarvikevälitteiset zoonoosit | Ensisijaiset zoonoosit

  (esimerkiksi Salmonella) |
| Muut kuin eläinperäiset elintarvikkeet | Hedelmien, vihannesten, yrttien, mausteiden ja itujen turvallisuus |
| Jäämät | Jäämät elävissä eläimissä ja eläinperäisissä elintarvikkeissa |
| Vierasaineet | Vierasaineet muissa kuin eläinperäisissä elintarvikkeissa |
| Rehu ja rehuturvallisuus | Rehuturvallisuus | Yleinen rehuhygienia | |
| | Lääkkeitä sisältävät rehut |
| Eläimistä saatavat sivutuotteet ja niistä johdetut tuotteet | |
| Eläinten terveys | Aktiiviset eläinkulkutaudit | Ensisijaiset taudit

  (esimerkiksi afrikkalainen sikarutto, korkeapatogeeninen lintuinfluenssa) |
| Muut kuin elintarvikeperäiset zoonoosit | Ensisijaiset zoonoosit

  (esimerkiksi raivotauti) |
| Entsoottiset taudit | Aktiivisen hävittämisohjelman piiriin kuuluvat taudit

  (esimerkiksi tuberkuloosi, bruselloosi) |
| Varautumis- ja ehkäisytoimet | | Eläinten terveyttä koskeva valmiussuunnittelu |
| Eläinten hyvinvointi | Kuljetus | | Ei-kuljetuskuntoiset eläimet, karja-alukset, vieroittamattomat vasikat | |
| Eläinsiirtoja valvovat tarkastusasemat | |
| Maatilalla | Munivat kanat | |
| Teurastus | Märehtijät, siipikarja | |
| Kasvien terveys | Kasvintuhoojien esiintymä | Ensisijaiset tuhoojat

  (esimerkiksi Xylella fastidiosa, tomaatin ruskokurttuvirus, mäntyankeroinen, runkojäärä, Trioza-suvun lajit) |
| Varautumis- ja ehkäisytoimet | | Kasvien terveyttä koskeva valmiussuunnitelma |
| Kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden siirrot unionissa | | Kasvipassit |
| Kasvinsuojeluaineet ja torjunta-aineiden kestävä käyttö | Kasvinsuojeluaineet | | Torjunta-aineiden hyväksyminen, markkinoille saattaminen ja käyttö |
| Torjunta-ainejäämät |
| Torjunta-aineiden kestävä käyttö | Torjunta-aineiden kestävä käyttö |

Alue

Painopistealueet

2021

2022

2023

2024

2025

Elintarvikkeet ja elintarviketurvallisuus

Eläinperäiset elintarvikkeet

Nisäkkäiden ja lintujen lihan ja niistä saatavien tuotteiden, maidon ja siitä saatavien tuotteiden, kalastustuotteiden ja elävien simpukoiden turvallisuus

Elintarvikevälitteiset zoonoosit

Ensisijaiset zoonoosit

(esimerkiksi Salmonella)

Muut kuin eläinperäiset elintarvikkeet

Hedelmien, vihannesten, yrttien, mausteiden ja itujen turvallisuus

Jäämät

Jäämät elävissä eläimissä ja eläinperäisissä elintarvikkeissa

Vierasaineet

Vierasaineet muissa kuin eläinperäisissä elintarvikkeissa

Rehu ja rehuturvallisuus

Rehuturvallisuus

Yleinen rehuhygienia

Lääkkeitä sisältävät rehut

Eläimistä saatavat sivutuotteet ja niistä johdetut tuotteet

Eläinten terveys

Aktiiviset eläinkulkutaudit

Ensisijaiset taudit

(esimerkiksi afrikkalainen sikarutto, korkeapatogeeninen lintuinfluenssa)

Muut kuin elintarvikeperäiset zoonoosit

Ensisijaiset zoonoosit

(esimerkiksi raivotauti)

Entsoottiset taudit

Aktiivisen hävittämisohjelman piiriin kuuluvat taudit

(esimerkiksi tuberkuloosi, bruselloosi)

Varautumis- ja ehkäisytoimet

Eläinten terveyttä koskeva valmiussuunnittelu

Eläinten hyvinvointi

Kuljetus

Ei-kuljetuskuntoiset eläimet, karja-alukset, vieroittamattomat vasikat

Eläinsiirtoja valvovat tarkastusasemat

Maatilalla

Munivat kanat

Teurastus

Märehtijät, siipikarja

Kasvien terveys

Kasvintuhoojien esiintymä

Ensisijaiset tuhoojat

(esimerkiksi Xylella fastidiosa, tomaatin ruskokurttuvirus, mäntyankeroinen, runkojäärä, Trioza-suvun lajit)

Varautumis- ja ehkäisytoimet

Kasvien terveyttä koskeva valmiussuunnitelma

Kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden siirrot unionissa

Kasvipassit

Kasvinsuojeluaineet ja torjunta-aineiden kestävä käyttö

Kasvinsuojeluaineet

Torjunta-aineiden hyväksyminen, markkinoille saattaminen ja käyttö

Torjunta-ainejäämät

Torjunta-aineiden kestävä käyttö

Torjunta-aineiden kestävä käyttö

| Alue | Painopistealueet | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elintarvikkeiden laatu | Luonnonmukainen maatalous | Luonnonmukainen maatalous |
| Maantieteelliset merkinnät | SAN/SMM/APT-merkinnät ja niiden käyttö |
| Eläinten ja tarvikkeiden saapuminen unioniin kolmansista maista | Eläinten ja tarvikkeiden virallinen valvonta | Eläinten ja tarvikkeiden virallinen valvonta |
| Rajatarkastusasema | Rajatarkastusasemien vaatimustenmukaisuus |
| Viralliset kasvien terveystarkastukset | Kasvien, kasvituotteiden tai muiden tavaroiden tuontia koskevat viralliset kasvien terveystarkastukset | |
| AMR, mikrobilääkeresistenssi | Seuranta | | Zoonoottisten ja indikaattoribakteerien mikrobilääkeresistenssin seuranta |
| Elintarvikeketjun yleiset näkökohdat | Petokset | Käytössä olevat järjestelyt petollisten tai vilpillisten käytäntöjen torjumiseksi | |
| Jatkotoimet | Tarkastuksissa annettujen suositusten jatkotoimet |
| Vienti | Komission suorittama valvonta, joka koskee jäsenvaltioiden suorittamaa vientiä koskevien sertifiointivaatimusten täytäntöönpanon valvontaa |

Alue

Painopistealueet

2021

2022

2023

2024

2025

Elintarvikkeiden laatu

Luonnonmukainen maatalous

Luonnonmukainen maatalous

Maantieteelliset merkinnät

SAN/SMM/APT-merkinnät ja niiden käyttö

Eläinten ja tarvikkeiden saapuminen unioniin kolmansista maista

Eläinten ja tarvikkeiden virallinen valvonta

Eläinten ja tarvikkeiden virallinen valvonta

Rajatarkastusasema

Rajatarkastusasemien vaatimustenmukaisuus

Viralliset kasvien terveystarkastukset

Kasvien, kasvituotteiden tai muiden tavaroiden tuontia koskevat viralliset kasvien terveystarkastukset

AMR, mikrobilääkeresistenssi

Seuranta

Zoonoottisten ja indikaattoribakteerien mikrobilääkeresistenssin seuranta

Elintarvikeketjun yleiset näkökohdat

Petokset

Käytössä olevat järjestelyt petollisten tai vilpillisten käytäntöjen torjumiseksi

Jatkotoimet

Tarkastuksissa annettujen suositusten jatkotoimet

Vienti

Komission suorittama valvonta, joka koskee jäsenvaltioiden suorittamaa vientiä koskevien sertifiointivaatimusten täytäntöönpanon valvontaa

---

(1)  COM (2017) 339 final.

---

SUOSITUKSET

| 26.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 354/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 354/19

---

NEUVOSTON SUOSITUS (EU) 2020/1551,

annettu 22 päivänä lokakuuta 2020,

EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta annetun neuvoston suosituksen (EU) 2020/912 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan b ja e alakohdan sekä 292 artiklan ensimmäisen ja toisen virkkeen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 30 päivänä kesäkuuta 2020 suosituksen EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta (1), jäljempänä ’neuvoston suositus’. Neuvosto hyväksyi 16 päivänä heinäkuuta 2020 suosituksen (EU) 2020/1052 EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta annetun neuvoston suosituksen (EU) 2020/912 muuttamisesta (2). Neuvosto hyväksyi 30 päivänä heinäkuuta 2020 suosituksen (EU) 2020/1144 EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta annetun neuvoston suosituksen (EU) 2020/912 muuttamisesta (3).
  Neuvosto hyväksyi 7 päivänä elokuuta 2020 suosituksen (EU) 2020/1186 EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta annetun neuvoston suosituksen (EU) 2020/912 muuttamisesta (4). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 30 päivänä kesäkuuta 2020 suosituksen EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta (1), jäljempänä ’neuvoston suositus’. Neuvosto hyväksyi 16 päivänä heinäkuuta 2020 suosituksen (EU) 2020/1052 EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta annetun neuvoston suosituksen (EU) 2020/912 muuttamisesta (2). Neuvosto hyväksyi 30 päivänä heinäkuuta 2020 suosituksen (EU) 2020/1144 EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta annetun neuvoston suosituksen (EU) 2020/912 muuttamisesta (3).

Neuvosto hyväksyi 7 päivänä elokuuta 2020 suosituksen (EU) 2020/1186 EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta annetun neuvoston suosituksen (EU) 2020/912 muuttamisesta (4).

| (2) | Neuvoston suosituksessa todetaan, että jäsenvaltioiden olisi purettava EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskeva väliaikainen rajoitus koordinoidusti vaiheittain 1 päivästä heinäkuuta 2020 alkaen neuvoston suosituksen liitteessä I lueteltujen kolmansien maiden asukkaiden osalta. Neuvoston olisi joka toinen viikko tarkasteltava uudelleen ja tarvittaessa päivitettävä liitteessä I olevaa kolmansien maiden luetteloa kuultuaan tiiviisti komissiota ja asiaankuuluvia EU:n virastoja ja yksiköitä neuvoston suosituksessa tarkoitettuihin menetelmiin, kriteereihin ja tietoihin perustuvan kokonaisarvioinnin jälkeen. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston suosituksessa todetaan, että jäsenvaltioiden olisi purettava EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskeva väliaikainen rajoitus koordinoidusti vaiheittain 1 päivästä heinäkuuta 2020 alkaen neuvoston suosituksen liitteessä I lueteltujen kolmansien maiden asukkaiden osalta. Neuvoston olisi joka toinen viikko tarkasteltava uudelleen ja tarvittaessa päivitettävä liitteessä I olevaa kolmansien maiden luetteloa kuultuaan tiiviisti komissiota ja asiaankuuluvia EU:n virastoja ja yksiköitä neuvoston suosituksessa tarkoitettuihin menetelmiin, kriteereihin ja tietoihin perustuvan kokonaisarvioinnin jälkeen.

| (3) | Neuvostossa on käyty tämän jälkeen keskusteluja liitteessä I olevan kolmansien maiden luettelon tarkistamisesta kuullen tiiviisti komissiota ja asiaankuuluvia EU:n virastoja ja yksiköitä ja noudattaen neuvoston suosituksessa esitettyjä kriteereitä ja menetelmiä. Keskustelujen perusteella liitteessä I olevaa kolmansien maiden luetteloa olisi muutettava. Erityisesti Georgia, Kanada ja Tunisia olisi poistettava luettelosta ja Singapore olisi lisättävä luetteloon. Olisi myös selvennettävä, että jos vastavuoroisuus vahvistetaan, matkustamisen olisi oltava mahdollista Hongkongin erityishallintoalueen ja Macaon erityishallintoalueen kanssa. |
| --- | --- |

(3)

Neuvostossa on käyty tämän jälkeen keskusteluja liitteessä I olevan kolmansien maiden luettelon tarkistamisesta kuullen tiiviisti komissiota ja asiaankuuluvia EU:n virastoja ja yksiköitä ja noudattaen neuvoston suosituksessa esitettyjä kriteereitä ja menetelmiä. Keskustelujen perusteella liitteessä I olevaa kolmansien maiden luetteloa olisi muutettava. Erityisesti Georgia, Kanada ja Tunisia olisi poistettava luettelosta ja Singapore olisi lisättävä luetteloon. Olisi myös selvennettävä, että jos vastavuoroisuus vahvistetaan, matkustamisen olisi oltava mahdollista Hongkongin erityishallintoalueen ja Macaon erityishallintoalueen kanssa.

| (4) | Rajavalvonta ei ole ainoastaan niiden jäsenvaltioiden edun mukaista, joiden ulkorajoilla sitä toteutetaan, vaan myös kaikkien sisärajavalvonnan lakkauttaneiden jäsenvaltioiden edun mukaista. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi varmistettava ulkorajoilla toteutettavien toimenpiteiden koordinointi Schengen-alueen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi jatkettava 22 päivästä lokakuuta 2020 alkaen EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevan väliaikaisen rajoituksen purkamista koordinoidusti neuvoston suosituksen liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna tällä suosituksella, lueteltujen kolmansien maiden asukkaiden osalta. |
| --- | --- |

(4)

Rajavalvonta ei ole ainoastaan niiden jäsenvaltioiden edun mukaista, joiden ulkorajoilla sitä toteutetaan, vaan myös kaikkien sisärajavalvonnan lakkauttaneiden jäsenvaltioiden edun mukaista. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi varmistettava ulkorajoilla toteutettavien toimenpiteiden koordinointi Schengen-alueen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi jatkettava 22 päivästä lokakuuta 2020 alkaen EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevan väliaikaisen rajoituksen purkamista koordinoidusti neuvoston suosituksen liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna tällä suosituksella, lueteltujen kolmansien maiden asukkaiden osalta.

| (5) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän suosituksen hyväksymiseen, suositus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä suosituksella kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän suosituksen, paneeko se suosituksen täytäntöön. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän suosituksen hyväksymiseen, suositus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä suosituksella kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän suosituksen, paneeko se suosituksen täytäntöön.

| (6) | Tällä suosituksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (5) mukaisesti; Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän suosituksen hyväksymiseen, suositus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin. |
| --- | --- |

(6)

Tällä suosituksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (5) mukaisesti; Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän suosituksen hyväksymiseen, suositus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

| (7) | Islannin ja Norjan osalta tällä suosituksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY (6) 1 artiklan A kohdassa tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(7)

Islannin ja Norjan osalta tällä suosituksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY (6) 1 artiklan A kohdassa tarkoitettuun alaan.

| (8) | Sveitsin osalta tällä suosituksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY (7) 1 artiklan A kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (8) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(8)

Sveitsin osalta tällä suosituksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY (7) 1 artiklan A kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (8) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

| (9) | Liechtensteinin osalta tällä suosituksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY (9) 1 artiklan A kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU (10) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan, |
| --- | --- |

(9)

Liechtensteinin osalta tällä suosituksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY (9) 1 artiklan A kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU (10) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

Muutetaan neuvoston suositusta (EU) 2020/912, sellaisena kuin se on muutettuna EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta annetulla suosituksella (EU) 2020/1052, suosituksella (EU) 2020/1144 ja suosituksella (EU) 2020/1186, seuraavasti:

| 1) | Korvataan neuvoston suosituksen 1 kohdan ensimmäinen kappale seuraavasti:






  ”1. | Jäsenvaltioiden olisi purettava EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskeva väliaikainen rajoitus koordinoidusti vaiheittain 22 päivästä lokakuuta 2020 alkaen liitteessä I lueteltujen kolmansien maiden asukkaiden osalta.” |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan neuvoston suosituksen 1 kohdan ensimmäinen kappale seuraavasti:

”1.

Jäsenvaltioiden olisi purettava EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskeva väliaikainen rajoitus koordinoidusti vaiheittain 22 päivästä lokakuuta 2020 alkaen liitteessä I lueteltujen kolmansien maiden asukkaiden osalta.”

| 2) | Korvataan suosituksen liite I seuraavasti:

  ”



  LIITE I
  Kolmannet maat ja erityishallintoalueet, joiden asukkaisiin EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskeva ulkorajoilla sovellettava väliaikainen rajoitus ei saisi vaikuttaa:






  I | VALTIOT






  1. | AUSTRALIA |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Korvataan suosituksen liite I seuraavasti:

LIITE I

Kolmannet maat ja erityishallintoalueet, joiden asukkaisiin EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskeva ulkorajoilla sovellettava väliaikainen rajoitus ei saisi vaikuttaa:

I

VALTIOT

1.

AUSTRALIA

| 2. | JAPANI |
| --- | --- |

2.

JAPANI

| 3. | UUSI-SEELANTI |
| --- | --- |

3.

UUSI-SEELANTI

| 4. | RUANDA |
| --- | --- |

4.

RUANDA

| 5. | SINGAPORE |
| --- | --- |

5.

SINGAPORE

| 6. | ETELÄ-KOREA |
| --- | --- |

6.

ETELÄ-KOREA

| 7. | THAIMAA |
| --- | --- |

7.

THAIMAA

| 8. | URUGUAY |
| --- | --- |

8.

URUGUAY

| 9. | KIINA (*1) |
| --- | --- |

9.

KIINA (*1)

| II | KIINAN KANSANTASAVALLAN ERITYISHALLINTOALUEET






  1. | Hongkongin erityishallintoalue (*1) |
| --- | --- | --- |

II

KIINAN KANSANTASAVALLAN ERITYISHALLINTOALUEET

1.

Hongkongin erityishallintoalue (*1)

| 2. | Macaon erityishallintoalue (*1) |
| --- | --- |

2.

Macaon erityishallintoalue (*1)

(*1)  edellyttäen, että vastavuoroisuus vahvistetaan."

*1

(*1)  edellyttäen, että vastavuoroisuus vahvistetaan."

*1

(*1)  edellyttäen, että vastavuoroisuus vahvistetaan."

*1

Tehty Brysselissä 22 päivänä lokakuuta 2020.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. ROTH

---

(1)  
  EUVL L 208I, 1.7.2020, s. 1.

1

(2)  
  EUVL L 230, 17.7.2020, s. 26.

2

(3)  
  EUVL L 248, 31.7.2020, s. 26.

3

(4)  
  EUVL L 261, 11.8.2020, s. 83.

4

(5)  Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

5

(6)  
  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.

6

(7)  
  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52.

7

(8)  Neuvoston päätös 2008/146/EY, tehty 28 päivänä tammikuuta 2008, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen, Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EUVL L 53, 27.2.2008, s. 1).

8

(9)  
  EUVL L 160, 18.6.2011, p. 21.

9

(10)  Neuvoston päätös 2011/350/EU, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2011, Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen, joka koskee Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä tehtävän pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta, siltä osin kuin kyse on tarkastusten poistamisesta sisärajoilta ja henkilöiden liikkumisesta rajojen yli (EUVL L 160, 18.6.2011, s. 19).

10

---

SUUNTAVIIVAT

| 26.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 354/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 354/22

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT (EU) 2020/1552,

annettu 14 päivänä lokakuuta 2020,

julkisyhteisöjen rahoitustilastoista annettujen suuntaviivojen EKP/2013/23 muuttamisesta (EKP/2020/50)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 5.1 ja 5.2 artiklan sekä 12.1 ja 14.3 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perussopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 25 päivänä toukokuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009 (1),

ottaa huomioon Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä Euroopan unionissa 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 549/2013 (2),

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (3) ja erityisesti sen 4 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Julkisyhteisöjen rahoitustilastoihin liittyvien tietojen laadunarviointi suoritetaan Euroopan keskuspankin (EKP) tilastoinnin laatumallin (Statistics Quality Framework) mukaisesti, ja siihen kuuluvat EKP:n johtokunnan EKP:n neuvostolle toimittamat säännölliset kertomukset. Tietojen laadun seurannalla on keskeinen merkitys, ja seurannan tulisi olla oikea-aikaista. |
| --- | --- |

(1)

Julkisyhteisöjen rahoitustilastoihin liittyvien tietojen laadunarviointi suoritetaan Euroopan keskuspankin (EKP) tilastoinnin laatumallin (Statistics Quality Framework) mukaisesti, ja siihen kuuluvat EKP:n johtokunnan EKP:n neuvostolle toimittamat säännölliset kertomukset. Tietojen laadun seurannalla on keskeinen merkitys, ja seurannan tulisi olla oikea-aikaista.

| (2) | Olisi kuitenkin saavutettava oikea tasapaino seurannan tarpeen ja EKP:n neuvostolle annettavan, asiaankuuluvat tiedot sisältävän kertomuksen esittämistiheyden kesken. Sen vuoksi on tarpeen päivittää aikaväliä, jota noudattaen EKP:n johtokunta esittää kertomuksensa julkisyhteisöjen rahoitustilastojen laadusta EKP:n neuvostolle. Laatuanalyysin mahdollistamiseksi EKP:n johtokunnan tulisi toimittaa näiden suuntaviivojen mukainen ensimmäinen kertomus EKP:n neuvostolle 30 päivään kesäkuuta 2023 mennessä. |
| --- | --- |

(2)

Olisi kuitenkin saavutettava oikea tasapaino seurannan tarpeen ja EKP:n neuvostolle annettavan, asiaankuuluvat tiedot sisältävän kertomuksen esittämistiheyden kesken. Sen vuoksi on tarpeen päivittää aikaväliä, jota noudattaen EKP:n johtokunta esittää kertomuksensa julkisyhteisöjen rahoitustilastojen laadusta EKP:n neuvostolle. Laatuanalyysin mahdollistamiseksi EKP:n johtokunnan tulisi toimittaa näiden suuntaviivojen mukainen ensimmäinen kertomus EKP:n neuvostolle 30 päivään kesäkuuta 2023 mennessä.

| (3) | Mikäli havaitaan vakavia puutteita tietojen laadussa, on tarkoituksenmukaista antaa EKP:n johtokunnalle mahdollisuus toimittaa tarpeellisiksi katsomiaan täydentäviä kertomuksia EKP:n neuvostolle. Samasta syystä on myös tarkoituksenmukaista säätää siitä, että EKP:n johtokunnalla on mahdollisuus käyttää tätä harkintavaltaa niin pian kuin mahdollista. |
| --- | --- |

(3)

Mikäli havaitaan vakavia puutteita tietojen laadussa, on tarkoituksenmukaista antaa EKP:n johtokunnalle mahdollisuus toimittaa tarpeellisiksi katsomiaan täydentäviä kertomuksia EKP:n neuvostolle. Samasta syystä on myös tarkoituksenmukaista säätää siitä, että EKP:n johtokunnalla on mahdollisuus käyttää tätä harkintavaltaa niin pian kuin mahdollista.

| (4) | Viime vuosina on tullut saataville uusia seurantatyökaluja. Sen vuoksi on tarpeen päivittää tietojen laadun seurannan ja raportoinnin yhteydessä suoritettavien arviointien kattavuutta. |
| --- | --- |

(4)

Viime vuosina on tullut saataville uusia seurantatyökaluja. Sen vuoksi on tarpeen päivittää tietojen laadun seurannan ja raportoinnin yhteydessä suoritettavien arviointien kattavuutta.

| (5) | Näin ollen Euroopan keskuspankin suuntaviivat 2014/2/EU (EKP/2013/23) (4) olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(5)

Näin ollen Euroopan keskuspankin suuntaviivat 2014/2/EU (EKP/2013/23) (4) olisi muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT:

1 artikla

Muutokset

Muutetaan suuntaviivat EKP/2013/23 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 7 artiklan 2 ja 3 kohta seuraavasti:






  ”2. | EKP:n johtokunta esittää joka toinen vuosi EKP:n neuvostolle kertomuksen julkisyhteisöjen rahoitustilastojen laadusta. EKP:n johtokunta toimittaa kertomuksen EKP:n neuvostolle kyseessä olevaa kaksivuotiskautta seuraavana kalenterivuonna 30 päivään kesäkuuta mennessä. Ensimmäinen kaksivuotiskautta koskeva kertomus toimitetaan 30 päivään kesäkuuta 2023 mennessä. |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 7 artiklan 2 ja 3 kohta seuraavasti:

”2.

EKP:n johtokunta esittää joka toinen vuosi EKP:n neuvostolle kertomuksen julkisyhteisöjen rahoitustilastojen laadusta. EKP:n johtokunta toimittaa kertomuksen EKP:n neuvostolle kyseessä olevaa kaksivuotiskautta seuraavana kalenterivuonna 30 päivään kesäkuuta mennessä. Ensimmäinen kaksivuotiskautta koskeva kertomus toimitetaan 30 päivään kesäkuuta 2023 mennessä.

| 3. | Edellä 2 kohdassa tarkoitettu kertomus kattaa ainakin seuraavat näkökohdat:






  a) | tietojen kattavuus; |
| --- | --- | --- |

3.

Edellä 2 kohdassa tarkoitettu kertomus kattaa ainakin seuraavat näkökohdat:

a)

tietojen kattavuus;

| b) | tietojen yhdenmukaisuus käytettyjen määritelmien kanssa; |
| --- | --- |

b)

tietojen yhdenmukaisuus käytettyjen määritelmien kanssa;

| c) | tarkistusten määrä ja laajuus; ja |
| --- | --- |

c)

tarkistusten määrä ja laajuus; ja

| d) | liiallisia alijäämä-velkaoikaisuja koskeva analyysi.”; |
| --- | --- |

d)

liiallisia alijäämä-velkaoikaisuja koskeva analyysi.”;

| 2) | lisätään 7 artiklaan 4 kohta seuraavasti:






  ”4. | Jos EKP:n johtokunta havaitsee vakavia puutteita tietojen laadussa, se voi tarvittaessa esittää EKP:n neuvostolle täydentäviä kertomuksia.” |
| --- | --- | --- |

2)

lisätään 7 artiklaan 4 kohta seuraavasti:

”4.

Jos EKP:n johtokunta havaitsee vakavia puutteita tietojen laadussa, se voi tarvittaessa esittää EKP:n neuvostolle täydentäviä kertomuksia.”

2 artikla

Voimaantulo ja täytäntöönpano

1.   Nämä suuntaviivat tulevat voimaan päivänä, jona ne annetaan tiedoksi niiden jäsenvaltioiden kansallisille keskuspankeille, joiden rahayksikkö on euro.

2.   Eurojärjestelmän keskuspankit noudattavat näitä suuntaviivoja 1 päivästä heinäkuuta 2021. Ne noudattavat näiden suuntaviivojen 1 artiklan 2 kohtaa kuitenkin siitä päivästä, jona suuntaviivat annetaan tiedoksi niiden jäsenvaltioiden kansallisille keskuspankeille, joiden rahayksikkö on euro.

3 artikla

Osoitus

Nämä suuntaviivat on osoitettu kaikille eurojärjestelmän keskuspankeille.

Tehty Frankfurt am Mainissa 14 päivänä lokakuuta 2020.

EKP:n neuvoston puolesta

EKP:n puheenjohtaja

Christine LAGARDE

---

(1)  
  EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1.

1

(2)  
  EUVL L 174, 26.6.2013, s. 1.

2

(3)  
  EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8.

3

(4)  Euroopan keskuspankin suuntaviivat 2014/2/EU, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2013, julkisyhteisöjen rahoitustilastoista (EKP/2013/23) (EUVL L 2, 7.1.2014, s. 12).

4

---

| 26.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 354/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 354/24

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT (EU) 2020/1553,

annettu 14 päivänä lokakuuta 2020,

tilastoihin liittyvistä Euroopan keskuspankin tiedonantovaatimuksista neljännesvuosittaisessa rahoitustilinpidossa annettujen suuntaviivojen EKP/2013/24 muuttamisesta (EKP/2020/51)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 5.1 ja 5.2 artiklan sekä 12.1 ja 14.3 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Institutionaalisen sektorin mukaan eritellyn euroalueen neljännesvuosittaisen rahoitustilinpidon laadunarviointi suoritetaan Euroopan keskuspankin (EKP) tilastoinnin laatumallin (Statistics Quality Framework) mukaisesti, ja siihen kuuluvat EKP:n johtokunnan EKP:n neuvostolle toimittamat säännölliset kertomukset. Tietojen laadun seurannalla on keskeinen merkitys, ja seurannan tulisi olla oikea-aikaista. |
| --- | --- |

(1)

Institutionaalisen sektorin mukaan eritellyn euroalueen neljännesvuosittaisen rahoitustilinpidon laadunarviointi suoritetaan Euroopan keskuspankin (EKP) tilastoinnin laatumallin (Statistics Quality Framework) mukaisesti, ja siihen kuuluvat EKP:n johtokunnan EKP:n neuvostolle toimittamat säännölliset kertomukset. Tietojen laadun seurannalla on keskeinen merkitys, ja seurannan tulisi olla oikea-aikaista.

| (2) | Olisi kuitenkin saavutettava oikea tasapaino seurannan tarpeen ja EKP:n neuvostolle toimitettavan, asiaankuuluvat tiedot sisältävän kertomuksen esittämistiheyden välillä. Sen vuoksi on tarpeen päivittää aikaväliä, jota noudattaen EKP:n johtokunta esittää kertomuksensa neljännesvuosittaisen rahoitustilinpidon laadusta EKP:n neuvostolle. Laatuanalyysin mahdollistamiseksi EKP:n johtokunnan tulisi toimittaa näiden suuntaviivojen mukainen ensimmäinen kertomus EKP:n neuvostolle 30 päivään kesäkuuta 2023 mennessä. |
| --- | --- |

(2)

Olisi kuitenkin saavutettava oikea tasapaino seurannan tarpeen ja EKP:n neuvostolle toimitettavan, asiaankuuluvat tiedot sisältävän kertomuksen esittämistiheyden välillä. Sen vuoksi on tarpeen päivittää aikaväliä, jota noudattaen EKP:n johtokunta esittää kertomuksensa neljännesvuosittaisen rahoitustilinpidon laadusta EKP:n neuvostolle. Laatuanalyysin mahdollistamiseksi EKP:n johtokunnan tulisi toimittaa näiden suuntaviivojen mukainen ensimmäinen kertomus EKP:n neuvostolle 30 päivään kesäkuuta 2023 mennessä.

| (3) | Mikäli havaitaan vakavia puutteita tietojen laadussa, on tarkoituksenmukaista antaa EKP:n johtokunnalle mahdollisuus toimittaa tarpeellisiksi katsomiaan täydentäviä kertomuksia EKP:n neuvostolle. Samasta syystä on myös tarkoituksenmukaista säätää siitä, että EKP:n johtokunnalla on mahdollisuus käyttää tätä harkintavaltaa niin pian kuin mahdollista. |
| --- | --- |

(3)

Mikäli havaitaan vakavia puutteita tietojen laadussa, on tarkoituksenmukaista antaa EKP:n johtokunnalle mahdollisuus toimittaa tarpeellisiksi katsomiaan täydentäviä kertomuksia EKP:n neuvostolle. Samasta syystä on myös tarkoituksenmukaista säätää siitä, että EKP:n johtokunnalla on mahdollisuus käyttää tätä harkintavaltaa niin pian kuin mahdollista.

| (4) | EKP:n tilastoinnin laatumallin mukaisesti on tarkoituksenmukaista, että tietyt näihin kertomuksiin sisältyvät tiedot julkaistaan. |
| --- | --- |

(4)

EKP:n tilastoinnin laatumallin mukaisesti on tarkoituksenmukaista, että tietyt näihin kertomuksiin sisältyvät tiedot julkaistaan.

| (5) | Näin ollen Euroopan keskuspankin suuntaviivat 2014/3/EU (EKP/2013/24) (2) olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(5)

Näin ollen Euroopan keskuspankin suuntaviivat 2014/3/EU (EKP/2013/24) (2) olisi muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT:

1 artikla

Muutokset

Muutetaan suuntaviivat EKP/2013/24 seuraavasti:

| 1) | korvataan 7 artiklan 2 kohta seuraavasti:






  ”2. | EKP:n johtokunta esittää joka toinen vuosi EKP:n neuvostolle kertomuksen neljännesvuosittaista rahoitustilinpitoa koskevien tilastojen laadusta. EKP:n johtokunta antaa kertomuksen EKP:n neuvostolle kyseessä olevaa kaksivuotiskautta seuraavana kalenterivuonna 30 päivään kesäkuuta mennessä. Ensimmäinen kaksivuotiskautta koskeva kertomus toimitetaan 30 päivään kesäkuuta 2023 mennessä.”; |
| --- | --- | --- |

1)

korvataan 7 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.

EKP:n johtokunta esittää joka toinen vuosi EKP:n neuvostolle kertomuksen neljännesvuosittaista rahoitustilinpitoa koskevien tilastojen laadusta. EKP:n johtokunta antaa kertomuksen EKP:n neuvostolle kyseessä olevaa kaksivuotiskautta seuraavana kalenterivuonna 30 päivään kesäkuuta mennessä. Ensimmäinen kaksivuotiskautta koskeva kertomus toimitetaan 30 päivään kesäkuuta 2023 mennessä.”;

| 2) | lisätään 7 artiklaan seuraavat kohdat:






  a) | lisätään 3 kohta seuraavasti:






  ”3. | Edellä 2 kohdassa tarkoitettu kertomus kattaa ainakin seuraavat näkökohdat:






  a) | tietojen kattavuus; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

lisätään 7 artiklaan seuraavat kohdat:

a)

lisätään 3 kohta seuraavasti:

”3.

Edellä 2 kohdassa tarkoitettu kertomus kattaa ainakin seuraavat näkökohdat:

a)

tietojen kattavuus;

| b) | tietojen yhdenmukaisuus käytettyjen määritelmien kanssa; ja |
| --- | --- |

b)

tietojen yhdenmukaisuus käytettyjen määritelmien kanssa; ja

| c) | tarkistusten määrä ja laajuus.”; |
| --- | --- |

c)

tarkistusten määrä ja laajuus.”;

| b) | lisätään 4 kohta seuraavasti:






  ”4. | Annettuaan kertomuksen EKP:n neuvostolle edellä 2 kohdan mukaisesti EKP:n johtokunta voi julkaista tämän kertomuksen tai otteen siitä.”; |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään 4 kohta seuraavasti:

”4.

Annettuaan kertomuksen EKP:n neuvostolle edellä 2 kohdan mukaisesti EKP:n johtokunta voi julkaista tämän kertomuksen tai otteen siitä.”;

| c) | lisätään 5 kohta seuraavasti:






  ”5. | Jos EKP:n johtokunta havaitsee vakavia puutteita tietojen laadussa, se voi tarvittaessa esittää EKP:n neuvostolle täydentäviä kertomuksia.”. |
| --- | --- | --- |

c)

lisätään 5 kohta seuraavasti:

”5.

Jos EKP:n johtokunta havaitsee vakavia puutteita tietojen laadussa, se voi tarvittaessa esittää EKP:n neuvostolle täydentäviä kertomuksia.”.

2 artikla

Voimaantulo ja täytäntöönpano

1.   Nämä suuntaviivat tulevat voimaan päivänä, jona ne annetaan tiedoksi niiden jäsenvaltioiden kansallisille keskuspankeille, joiden rahayksikkö on euro.

2.   Eurojärjestelmän keskuspankit noudattavat näitä suuntaviivoja 1 päivästä heinäkuuta 2021. Ne noudattavat näiden suuntaviivojen 1 artiklan 2 kohdan c alakohtaa kuitenkin siitä päivästä, jona suuntaviivat annetaan tiedoksi niiden jäsenvaltioiden kansallisille keskuspankeille, joiden rahayksikkö on euro.

3 artikla

Osoitus

Nämä suuntaviivat on osoitettu kaikille eurojärjestelmän keskuspankeille.

Tehty Frankfurt am Mainissa 14 päivänä lokakuuta 2020.

EKP:n neuvoston puolesta

EKP:n puheenjohtaja

Christine LAGARDE

---

(1)  
  EUVL L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  Euroopan keskuspankin suuntaviivat 2014/3/EU, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2013, tilastoihin liittyvistä Euroopan keskuspankin tiedonantovaatimuksista neljännesvuosittaisessa rahoitustilinpidossa (EKP/2013/24) (EUVL L 2, 7.1.2014, s. 34).

2

---

| 26.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 354/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 354/26

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT (EU) 2020/1554,

annettu 14 päivänä lokakuuta 2020,

suuntaviivojen EKP/2011/23 muuttamisesta Euroopan keskuspankille toimitettavien, ulkomaisten tilastojen laatua koskevien kertomusten esittämistiheyden osalta (EKP/2020/52)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 3.1, 3.3, 5.1, 12.1, 14.3 ja 16 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ulkomaisiin tilastoihin liittyvien tietojen laadunarviointi suoritetaan Euroopan keskuspankin (EKP) tilastoinnin laatumallin (Statistics Quality Framework) mukaisesti, ja siihen kuuluvat EKP:n johtokunnan EKP:n neuvostolle toimittamat säännölliset kertomukset. Tietojen laadun seurannalla on keskeinen merkitys, ja seurannan tulisi olla oikea-aikaista. |
| --- | --- |

(1)

Ulkomaisiin tilastoihin liittyvien tietojen laadunarviointi suoritetaan Euroopan keskuspankin (EKP) tilastoinnin laatumallin (Statistics Quality Framework) mukaisesti, ja siihen kuuluvat EKP:n johtokunnan EKP:n neuvostolle toimittamat säännölliset kertomukset. Tietojen laadun seurannalla on keskeinen merkitys, ja seurannan tulisi olla oikea-aikaista.

| (2) | Olisi kuitenkin saavutettava oikea tasapaino seurannan tarpeen ja EKP:n neuvostolle toimitettavan, asiaankuuluvia tietoja koskevan kertomuksen esittämistiheyden kesken. Sen vuoksi on tarpeen päivittää aikaväliä, jota noudattaen EKP:n johtokunta esittää kertomuksensa ulkomaisten tilastojen laadusta EKP:n neuvostolle. Laatuanalyysin mahdollistamiseksi EKP:n johtokunnan tulisi toimittaa ensimmäinen laatua koskeva kertomus EKP:n neuvostolle näiden suuntaviivojen hyväksymisen jälkeen vuoden 2022 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(2)

Olisi kuitenkin saavutettava oikea tasapaino seurannan tarpeen ja EKP:n neuvostolle toimitettavan, asiaankuuluvia tietoja koskevan kertomuksen esittämistiheyden kesken. Sen vuoksi on tarpeen päivittää aikaväliä, jota noudattaen EKP:n johtokunta esittää kertomuksensa ulkomaisten tilastojen laadusta EKP:n neuvostolle. Laatuanalyysin mahdollistamiseksi EKP:n johtokunnan tulisi toimittaa ensimmäinen laatua koskeva kertomus EKP:n neuvostolle näiden suuntaviivojen hyväksymisen jälkeen vuoden 2022 loppuun mennessä.

| (3) | Ulkomaisten tilastojen keruun ja laatimisen taustalla olevat käsitteet ovat vakiintuneita, ja niiden perustana on Kansainvälisen valuuttarahaston maksutasekäsikirjan (International Monetary Fund’s Balance of Payments and International Investment Position Manual, BPM6) kuudes painos (2). Nämä käsitteet edellyttävät kuitenkin usein selvennyksiä, ja eräät niistä ovat erityisen tärkeitä euroalueen aggregaattien täsmällisen laatimisen kannalta. Sen vuoksi on tarpeen päivittää Euroopan keskuspankin suuntaviivojen 2012/120/EU (3) (EKP/2011/23) liitteessä III vahvistettuja rahoitustaseen ja ulkomaisen varallisuusaseman käsitteitä. |
| --- | --- |

(3)

Ulkomaisten tilastojen keruun ja laatimisen taustalla olevat käsitteet ovat vakiintuneita, ja niiden perustana on Kansainvälisen valuuttarahaston maksutasekäsikirjan (International Monetary Fund’s Balance of Payments and International Investment Position Manual, BPM6) kuudes painos (2). Nämä käsitteet edellyttävät kuitenkin usein selvennyksiä, ja eräät niistä ovat erityisen tärkeitä euroalueen aggregaattien täsmällisen laatimisen kannalta. Sen vuoksi on tarpeen päivittää Euroopan keskuspankin suuntaviivojen 2012/120/EU (3) (EKP/2011/23) liitteessä III vahvistettuja rahoitustaseen ja ulkomaisen varallisuusaseman käsitteitä.

| (4) | Mikäli havaitaan vakavia puutteita tietojen laadussa, on tarkoituksenmukaista antaa EKP:n johtokunnalle mahdollisuus toimittaa tarpeellisiksi katsomiaan täydentäviä kertomuksia EKP:n neuvostolle. Samasta syystä on myös tarkoituksenmukaista säätää sitä, että EKP:n johtokunnalla on mahdollisuus käyttää tätä harkintavaltaa vuodesta 2022 lähtien. |
| --- | --- |

(4)

Mikäli havaitaan vakavia puutteita tietojen laadussa, on tarkoituksenmukaista antaa EKP:n johtokunnalle mahdollisuus toimittaa tarpeellisiksi katsomiaan täydentäviä kertomuksia EKP:n neuvostolle. Samasta syystä on myös tarkoituksenmukaista säätää sitä, että EKP:n johtokunnalla on mahdollisuus käyttää tätä harkintavaltaa vuodesta 2022 lähtien.

| (5) | EKP:n tilastoinnin laatumallin mukaisesti on tarkoituksenmukaista, että tietyt näihin kertomuksiin sisältyvät tiedot asetetaan julkisesti saataville. |
| --- | --- |

(5)

EKP:n tilastoinnin laatumallin mukaisesti on tarkoituksenmukaista, että tietyt näihin kertomuksiin sisältyvät tiedot asetetaan julkisesti saataville.

| (6) | Euroopan keskuspankin suuntaviivoissa (EU) 2018/1151 (4) (ECB/2018/19) säädetään, että 1 päivästä maaliskuuta 2021 lukien EKP:n johtokunta esittää EKP n neuvostolle vuosittain kertomuksen ulkomaisten tilastojen laadusta. Jotta saavutettaisiin oikea tasapaino seurannan ja EKP:n neuvostolle toimitettavan, asiaankuuluvat tiedot sisältävän kertomuksen esittämistiheyden kesken, suuntaviivoissa EKP/2011/23 täsmennettyä raportointiväliä olisi edelleen pidennettävä niin, että raportointi tapahtuu kahden vuoden välein. Näin ollen avoimuuteen liittyvistä syistä olisi annettava riittävästi aikaa suuntaviivojen (EU) 2018/1151 mukaisen vuosittaista raportointia koskevan vaatimuksen ja näiden suuntaviivojen mukaisen, kahden vuoden väliajoin tapahtuvaa raportointia koskevan viimeisimmän vaatimuksen soveltamisen välillä. Tämän vuoksi kansallisilta keskuspankeilta ja EKP:n johtokunnalta tulisi edellyttää näiden suuntaviivojen noudattamista 1 päivästä heinäkuuta 2021. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan keskuspankin suuntaviivoissa (EU) 2018/1151 (4) (ECB/2018/19) säädetään, että 1 päivästä maaliskuuta 2021 lukien EKP:n johtokunta esittää EKP n neuvostolle vuosittain kertomuksen ulkomaisten tilastojen laadusta. Jotta saavutettaisiin oikea tasapaino seurannan ja EKP:n neuvostolle toimitettavan, asiaankuuluvat tiedot sisältävän kertomuksen esittämistiheyden kesken, suuntaviivoissa EKP/2011/23 täsmennettyä raportointiväliä olisi edelleen pidennettävä niin, että raportointi tapahtuu kahden vuoden välein. Näin ollen avoimuuteen liittyvistä syistä olisi annettava riittävästi aikaa suuntaviivojen (EU) 2018/1151 mukaisen vuosittaista raportointia koskevan vaatimuksen ja näiden suuntaviivojen mukaisen, kahden vuoden väliajoin tapahtuvaa raportointia koskevan viimeisimmän vaatimuksen soveltamisen välillä. Tämän vuoksi kansallisilta keskuspankeilta ja EKP:n johtokunnalta tulisi edellyttää näiden suuntaviivojen noudattamista 1 päivästä heinäkuuta 2021.

| (7) | Näin ollen suuntaviivat EKP/2011/23 olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(7)

Näin ollen suuntaviivat EKP/2011/23 olisi muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT:

1 artikla

Muutokset

Muutetaan suuntaviivat EKP/2011/23 seuraavasti:

| 1) | korvataan 6 artiklan 1 kohta seuraavasti:






  ”1. | Kansallisten keskuspankkien on, tarvittaessa yhteistyössä 4 artiklassa mainittujen muiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa, valvottava ja arvioitava EKP:lle toimitettavien tilastotietojen laatua, sanotun kuitenkaan rajoittamatta liitteessä V määriteltyjä EKP:n valvontatehtäviä. EKP arvioi näitä tietoja samalla tavoin ja oikea-aikaisesti.
  EKP:n johtokunta esittää EKP:n neuvostolle joka toinen vuosi kertomuksen EKP:n käyttöön annettujen ulkomaisten tilastojen laadusta. EKP:n johtokunta toimittaa kertomuksen EKP:n neuvostolle kyseessä olevaa kaksivuotiskautta seuraavan kalenterivuoden loppuun mennessä. Ensimmäinen kaksivuotiskautta koskeva kertomus toimitetaan vuoden 2022 loppuun mennessä. EKP:n johtokunta voi julkaista kertomuksen tai otteita siitä.” |
| --- | --- | --- |

1)

korvataan 6 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.

Kansallisten keskuspankkien on, tarvittaessa yhteistyössä 4 artiklassa mainittujen muiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa, valvottava ja arvioitava EKP:lle toimitettavien tilastotietojen laatua, sanotun kuitenkaan rajoittamatta liitteessä V määriteltyjä EKP:n valvontatehtäviä. EKP arvioi näitä tietoja samalla tavoin ja oikea-aikaisesti.

EKP:n johtokunta esittää EKP:n neuvostolle joka toinen vuosi kertomuksen EKP:n käyttöön annettujen ulkomaisten tilastojen laadusta. EKP:n johtokunta toimittaa kertomuksen EKP:n neuvostolle kyseessä olevaa kaksivuotiskautta seuraavan kalenterivuoden loppuun mennessä. Ensimmäinen kaksivuotiskautta koskeva kertomus toimitetaan vuoden 2022 loppuun mennessä. EKP:n johtokunta voi julkaista kertomuksen tai otteita siitä.”

| 2) | Lisätään 6 artiklaan 5 kohta seuraavasti:






  ”5. | Jos EKP:n johtokunta havaitsee 1 päivästä tammikuuta 2022 lähtien vakavia puutteita tietojen laadussa, se voi tarvittaessa esittää EKP:n neuvostolle täydentäviä kertomuksia.” |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään 6 artiklaan 5 kohta seuraavasti:

”5.

Jos EKP:n johtokunta havaitsee 1 päivästä tammikuuta 2022 lähtien vakavia puutteita tietojen laadussa, se voi tarvittaessa esittää EKP:n neuvostolle täydentäviä kertomuksia.”

| 3) | Muutetaan liite III näiden suuntaviivojen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

3)

Muutetaan liite III näiden suuntaviivojen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Voimaantulo ja täytäntöönpano

1.   Nämä suuntaviivat tulevat voimaan päivänä, jona ne annetaan tiedoksi niiden jäsenvaltioiden kansallisille keskuspankeille, joiden rahayksikkö on euro.

2.   Eurojärjestelmän keskuspankit noudattavat näitä suuntaviivoja 1 päivästä heinäkuuta 2021.

3 artikla

Osoitus

Nämä suuntaviivat on osoitettu kaikille eurojärjestelmän keskuspankeille.

Tehty Frankfurt am Mainissa 14 päivänä lokakuuta 2020.

EKP:n neuvoston puolesta

EKP:n puheenjohtaja

Christine LAGARDE

---

(1)  
  EUVL L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  Luettavissa verkkosivuilla https://www.imf.org/.

2

(3)  Euroopan keskuspankin suuntaviivat 2012/120/EU, annettu 9 päivänä joulukuuta 2011, ulkomaisia tilastoja koskevista Euroopan keskuspankin tilastovaatimuksista (EKP/2011/23) (EUVL L 65, 3.3.2012, s. 1).

3

(4)  Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2018/1151, annettu 2 päivänä elokuuta 2018, ulkomaisia tilastoja koskevista Euroopan keskuspankin tilastovaatimuksista annettujen suuntaviivojen EKP/2011/23 muuttamisesta (EKP/2018/19) (EUVL L 209, 20.8.2018, s. 2).

4

---

LIITE

Muutetaan suuntaviivojen EKP/2011/23 liite III seuraavasti: Korvataan 1 kohdassa oleva alakohta ”C. Rahoitustase ja ulkomainen varallisuusasema”
  seuraavasti:

”C.   Rahoitustase ja ulkomainen varallisuusasema

Rahoitustaseeseen kirjataan yleisesti rahoitussaamisia ja -velkoja koskevat taloustoimet kotimaisten ja ulkomaisten institutionaalisten yksiköiden välillä. Jotta voidaan varmistaa, että euroalueen aggregaattitilastot laaditaan oikein, kaikki ulkomaisten toimijoiden liikkeeseen laskemia rahoitusinstrumentteja koskevat tapahtumat kotimaisten institutionaalisten yksiköiden välillä sekä kotimaisten toimijoiden liikkeeseen laskemia rahoitusinstrumentteja koskevat tapahtumat ulkomaisten institutionaalisten yksiköiden välillä olisi kirjattava rahoitustaloustoimina, eli tiukasti velallinen/velkoja-lähestymistapaa noudattaen.

Rahoitustaseessa taloustoimet esitetään nettomääräisinä: rahoitusvarojen hankinta vastaa varojen hankintaa vähennettynä varojen vähennyksillä.

Ulkomaisessa varallisuusasemassa esitetään kunkin vuosineljänneksen lopussa kansantalouden kotimaisten yksiköiden sellaiset rahoitusvarat, jotka ovat ulkomaisiin yksikköihin kohdistuvia saamisia, ja kansantalouden kotimaisten yksiköiden velat ulkomaisille yksiköille sekä valuuttavarantoon kuuluva sijoituskulta. Saamisten ja velkojen erotus on ulkomainen nettovarallisuusasema, joka osoittaa joko ulkomaisen nettosaamisen tai ulkomaisen nettovelan.

Ulkomaisen varallisuusaseman arvo ajanjakson lopussa määräytyy varallisuuden edellisen ajanjakson arvosta (kanta), kuluvan jakson taloustoimista sekä muista muutoksista, jotka eivät johdu ulkomaisten ja kotimaisten yksiköiden välisistä taloustoimista, mutta jotka perustuvat muihin volyymin muutoksiin, sekä valuuttakurssimuutoksista tai muista hintamuutoksista johtuvista arvostusmuutoksista.

Käyttötarkoituksen mukaisessa jaottelussa rajat ylittävät taloustoimet ja kannat jaotellaan suoriin sijoituksiin, arvopaperisijoituksiin, johdannaisiin (muut kuin valuuttavaranto) ja työsuhdeoptioihin, muihin sijoituksiin ja valuuttavarantoon. Rajat ylittävät taloustoimet ja kannat jaotellaan lisäksi instrumentin ja institutionaalisen sektorin mukaan.

Taloustoimien ja kantojen arvostuksen lähtökohtana käytetään markkinahintoja. Nimellisarvoja käytetään ei-siirtokelpoisten instrumenttien – eli lainojen, talletusten ja muiden saamisten ja velkojen – kantojen arvostuksessa. Kuitenkin näitä instrumentteja koskevat taloustoimet arvostetaan markkinahintoihin. Taloustoimien markkina-arvostuksesta ja kantojen nimellisarvostuksesta johtuvien epäjohdonmukaisuuksien korjaamiseksi myyjä kirjaa sinä ajanjaksona, jona myynti tapahtuu, muista hintamuutoksista johtuvan arvostusmuutoksen, joka vastaa nimellisarvon ja transaktioarvon erotusta, kun taas ostaja kirjaa vastakkaissuuntaisen määrän muista hintamuutoksista johtuvana arvostusmuutoksena. Samanlainen kirjaus tehdään suorien sijoitusten oman pääoman kantojen ja taloustoimien osalta, kun kannat kirjataan oman pääoman kirjanpitoarvoon (ks. seuraava kohta).

Maksutaseen rahoitustase ja ulkomainen varallisuusasema sisältävät kuhunkin käyttötarkoitusluokkaan luokitelluista instrumenteista suoriteperusteisesti kertyneiden tulojen vastakirjaukset.

6.1   Ulkomaiset suorat sijoitukset

Suorat sijoitukset liittyvät sijoitussuhteeseen, jossa yhden kansantalouden kotimaisella yksiköllä on merkittävää vaikutusvaltaa toisessa kansantaloudessa kotimaisen yrityksen hallinnossa. Kansainvälisten standardien (BPM6) mukaan tällainen suhde on olemassa, jos yhden kansantalouden kotimaisella sijoittajalla on joko suoran tai välillisen omistusosuuden perusteella vähintään 10 prosentin äänivalta toisen kansantalouden kotimaisessa yrityksessä. Tämän periaatteen mukaisesti useiden toisiinsa sidoksissa olevien yritysten välillä voi olla suora sijoitussuhde riippumatta siitä, muodostuuko suhde yhden tai useamman omistusketjun kautta. Tämä voi ulottua suoran sijoituskohteen tytäryhtiöihin, näiden tytäryhtiöihin sekä osakkuusyhtiöihin. Kun suoran sijoituksen suhde on syntynyt, kaikki myöhemmät rahoitusvirrat/rahoitusvarat näiden talousyksiköiden välillä kirjataan suorien sijoitusten virtoihin/kantoihin.

Oma pääoma käsittää oman pääoman sivuliikkeissä ja kaikki osakkeet tytär- ja osakkuusyhtiöissä. Uudelleen sijoitetut voitot on vastaerä kohtaan “sijoitustulot” kirjattaville erille, jotka kuvaavat suoran sijoittajan osuutta voitoista, joita tytär- tai osakkuusyhtiöt eivät ole jakaneet osinkoina tai joita sivuliikkeet eivät ole maksaneet sijoittajille (ks. 3.2.3 kohta)

Suorien sijoitusten oma pääoma ja velkainstrumentit jaotellaan edelleen yhteisöjen välisten suhteiden sekä sijoituksen suunnan mukaan. Yhteisöjen välisten suhteiden mukaan jaoteltaessa luokkia on kolme:

| a) | Suoran sijoittajan sijoitukset kohdeyritykseen. Tähän luokkaan kuuluvat sijoitusvirrat (ja kannat) suorasta sijoittajasta kohdeyritykseen (siitä riippumatta, onko kohdeyritys suoran sijoittajan välillisen tai välittömän määräysvallan tai vaikutusvallan alainen). |
| --- | --- |

a)

Suoran sijoittajan sijoitukset kohdeyritykseen. Tähän luokkaan kuuluvat sijoitusvirrat (ja kannat) suorasta sijoittajasta kohdeyritykseen (siitä riippumatta, onko kohdeyritys suoran sijoittajan välillisen tai välittömän määräysvallan tai vaikutusvallan alainen).

| b) | Käänteinen sijoitus. Tämä suhde kattaa sijoitusvirrat (ja kannat) kohdeyrityksestä suoraan sijoittajaan. |
| --- | --- |

b)

Käänteinen sijoitus. Tämä suhde kattaa sijoitusvirrat (ja kannat) kohdeyrityksestä suoraan sijoittajaan.

| c) | Sisaryritysten välillä. Tämä kattaa sijoitusvirrat (ja kannat) sellaisten yritysten välillä, jotka eivät ole toistensa määräysvallassa tai vaikutusvallassa, mutta jotka ovat saman suoran sijoittajan määräysvallassa tai vaikutusvallan alaisia. |
| --- | --- |

c)

Sisaryritysten välillä. Tämä kattaa sijoitusvirrat (ja kannat) sellaisten yritysten välillä, jotka eivät ole toistensa määräysvallassa tai vaikutusvallassa, mutta jotka ovat saman suoran sijoittajan määräysvallassa tai vaikutusvallan alaisia.

Suorien sijoitusten kantatietojen osalta pörsseissä noteeratut oman pääoman kannat arvostetaan markkinahintaan. Vastaavasti pörssissä noteeraamattomien suorien sijoituskohteiden osalta oman pääoman kannat arvostetaan kirjanpitoarvoon noudattaen yhteistä määritelmää, johon sisältyvät seuraavat kirjanpidon erät:

| i) | maksettu osake- tai muu oma pääoma (pois lukien omat osakkeet ja mukaan lukien ylikurssirahastot), |
| --- | --- |

i)

maksettu osake- tai muu oma pääoma (pois lukien omat osakkeet ja mukaan lukien ylikurssirahastot),

| ii) | kaikentyyppiset vararahastot (mukaan lukien investointiavustukset, jos ne luokitellaan kirjanpito-ohjeissa yhtiön vararahastoon kuuluviksi); |
| --- | --- |

ii)

kaikentyyppiset vararahastot (mukaan lukien investointiavustukset, jos ne luokitellaan kirjanpito-ohjeissa yhtiön vararahastoon kuuluviksi);

| iii) | jakamaton voitto tappioiden vähentämisen jälkeen (mukaan lukien kuluvan vuoden tulos). |
| --- | --- |

iii)

jakamaton voitto tappioiden vähentämisen jälkeen (mukaan lukien kuluvan vuoden tulos).

Noteeraamattomien yhtiöiden osakkeiden osalta saattaa olla eroavaisuuksia rahoitustaseeseen kirjattujen taloustoimien ja ulkomaiseen varallisuusasemaan kirjanpitoarvoon kirjattujen omien varojen välillä. Tällaiset erot kirjataan muista hintamuutoksista johtuviin arvostusmuutoksiin.

Parhaana käytäntönä suositellaan, että kaikki jäsenvaltiot alkavat laatia suorien sijoitusten oman pääoman kannat ja uudelleen sijoitetut voitot vähintään vuosittain kerättävillä suorien sijoitusten kyselyiden tiedoilla (*).

---------

| (*) | Seuraavat käytännöt eivät ole hyväksyttäviä ja niitä olisi vältettävä: i) valintamahdollisuuden antaminen raportoiville yksiköille arvostuskriteerin suhteen (markkina- tai kirjanpitoarvo), ii) investointikertymämenetelmän käyttö / kantojen laskeminen maksutaseen virtoja kumuloimalla. |
| --- | --- |

(*)

6.2   Arvopaperisijoitukset

Arvopaperisijoituksiin sisältyvät osakkeiden ja velkapapereiden virrat ja kannat, jollei niitä ole luokiteltu suoriin sijoituksiin tai valuuttavarantoon. Arvopaperisijoituksiin kuuluvat osakkeet, sijoitusrahasto-osuudet ja velkapaperit, jollei niitä ole luokiteltu suoriin sijoituksiin tai valuuttavarantoon. Takaisinostosopimusten muodossa olevat taloustoimet sekä arvopaperilainaukset eivät kuulu arvopaperisijoituksiin. Arvopaperisijoitusten virrat ja kannat arvostetaan markkinahintaan. Myös arvopaperisijoituksissa noteeraamattomiin arvopapereihin kohdistuvien sijoitusten osalta saattaa kuitenkin – vastaavasti kuin suoriin sijoituksiin kuuluvien noteeraamattomien osakkeiden osalta – olla eroavaisuuksia virtojen ja kantojen arvostuksessa. Myös tässä tapauksessa tällaiset eroavaisuudet tulisi kirjata muista hintamuutoksista johtuviin arvostusmuutoksiin.

Liitteessä VI määritellään arvopaperisijoitusten tiedonkeruuta koskevia yhteisiä toimintatapoja.

6.2.1   OSAKKEET

Osakkeet kattavat kaikki instrumentit, jotka edustuvat saamisia yritysten ja yritysmäisten yhteisöjen siitä arvosta, joka jää jäljelle, kun kaikkien velkojien saamiset on otettu huomioon. Toisin kuin vieras pääoma, osakkeet eivät yleisesti anna omistajalleen oikeutta ennalta määritettyyn rahamäärään tai määritetyn laskukaavan mukaan määriteltävään rahamäärään. Osakkeita on noteerattuja ja noteeraamattomia.

Noteeraamattomat osakkeet ovat tunnetussa pörssissä tai muussa kauppapaikassa noteerattuja osakkeita. Noteeraamattomat osakkeet ovat pörssissä noteeraamattomia osakkeita.

6.2.2   SIJOITUSRAHASTO-OSUUDET

Sijoitusrahastot laskevat liikkeeseen sijoitusrahasto-osuuksia (shares). Niitä kutsutaan osuuksiksi (units), jos rahasto on muodoltaan trusti. Sijoitusrahastot ovat yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä, joiden kautta sijoittajat yhdistävät varoja sijoittaakseen niitä rahoitus- ja/tai muihin varallisuuseriin. Koska kyse on eräänlaisesta kollektiivisesta sijoituksesta muihin saamisiin, sijoitusrahasto-osuuksilla on erityisasema rahoituksen välityksessä, ja siksi ne raportoidaan erikseen muista oman pääoman ehtoisista arvopapereista. Lisäksi niistä saatava tulo käsitellään toisin, koska uudelleen sijoitetut voitot on arvioitava laskennallisesti.

6.2.3   VELKAPAPERIT

Velkapaperit ovat jälkimarkkinakelpoisia rahoitusinstrumentteja, jotka toimivat velkatodistuksina. Niitä ovat vekselit, joukkovelkakirjalainat, siirtokelpoiset sijoitustodistukset, yritystodistukset, debentuurit, omaisuusvakuudelliset arvopaperit, rahamarkkinapaperit sekä vastaavat instrumentit, joista normaalisti käydään kauppaa rahoitusmarkkinoilla. Velkapapereiden virrat ja kannat jaetaan alkuperäisen maturiteetin perusteella lyhytaikaisiin ja pitkäaikaisiin.

6.2.3.1   LYHYTAIKAISET VELKAPAPERIT

Lyhytaikaiset velkapaperit maksetaan vaadittaessa tai niiden alkuperäinen maturiteetti on yksi vuosi tai lyhyempi. Ne antavat yleensä haltijalleen ehdottoman oikeuden saada määrätty kiinteä rahasumma tiettynä päivänä. Näistä instrumenteista käydään yleensä kauppaa järjestäytyneillä markkinoilla nimellisarvon alittavaan hintaan, jolloin diskonttaus riippuu korosta ja jäljellä olevasta maturiteetista.

6.2.3.2   PITKÄAIKAISET VELKAPAPERIT

Pitkäaikaisten velkapapereiden alkuperäinen maturiteetti on yli vuoden tai niiden maturiteettia ei ole määritelty (pl. vaadittaessa maksettavat, jotka sisältyvät lyhytaikaisiin). Yleensä haltijalla on niiden perusteella a) ehdoton oikeus kiinteään rahatuloon taikka sopimusperusteiseen vaihtelevaan rahamääräiseen tuloon (koronmaksu on riippumaton velallisen tuloista), sekä b) ehdoton oikeus kiinteämääräisen pääoman takaisinsaantiin tiettynä päivänä tai tiettyinä päivinä.

Taloustoimet kirjataan maksutaseeseen, kun velkojat tai velalliset kirjaavat ko. saamisen tai velan omaan kirjanpitoonsa. Taloustoimet kirjataan tosiasiallisesti saadun tai maksetun hinnan mukaisina palkkioiden ja kulujen vähentämisen jälkeen. Tämä merkitsee sitä, että jos arvopapereille maksetaan kuponkikorkoa, viimeisestä koronmaksusta lähtien kertynyt korko sisällytetään taloustoimen arvoon, ja jos arvopaperit on laskettu liikkeeseen diskontattuina, liikkeeseenlaskusta lähtien kertynyt korko sisällytetään taloustoimen arvoon. Kertyneiden korkojen kirjausta edellytetään maksutaseen rahoitustaseessa sekä ulkomaisessa varallisuusasemassa. Rahoitustaseissa kirjauksilla on oltava vastaerät vaihtotaseen sijoitustuloissa.

6.3   Johdannaiset (pl. valuuttavarantoon kuuluvat) ja työsuhdeoptiot

Johdannaiset ovat määrättyyn rahoitusinstrumenttiin, indikaattoriin tai hyödykkeeseen kytkettyjä rahoitusinstrumentteja, joiden avulla voidaan rahoitusmarkkinoilla käydä kauppaa tietyillä rahoitusriskeillä (esim. korkoriski, valuuttakurssiriski, osakkeiden tai hyödykkeiden hintariski, luottoriski). Tämä luokka esitetään erillään muista luokista, koska se liittyy riskien siirtoon eikä varojen tarjoamiseen taikka muihin resursseihin. Toisin kuin muiden funktionaalisten luokkien kohdalla, johdannaisista ei kerry ensituloa. Korkojohdannaisiin liittyvät nettovirrat kirjataan johdannaisiin eikä sijoitustuloon. Johdannaisten virrat ja kannat käsitellään erillään niiden instrumenttien arvosta, joihin ne on kytketty. Optioissa kirjataan koko preemio (eli option osto-/myyntihinta ja laskennallinen palvelumaksu). Takaisin maksettavat marginaalivakuusmaksut ovat käteisvaroja tai vakuuksia, jotka on talletettu vastapuolen suojaamiseksi maksukyvyttömyysriskiltä. Ne kirjataan muiden sijoitusten talletukset-erään (jos velallisen velat sisällytetään laveaan rahaan) tai muihin saamisiin ja velkoihin. Muut kuin takaisinmaksettavat marginaalivakuusmaksut (joita kutsutaan myös vaihtelumarginaaliksi) pienentävät johdannaisen synnyttämää rahoitusvelkaa; siksi ne luokitellaan johdannaisiin kohdistuviksi taloustoimiksi.

Johdannaiset arvostetaan markkinahintaan. Johdannaisten hintojen muutokset kirjataan hallussapitovoittoihin ja -tappioihin (hintamuutoksista johtuvat arvostusmuutokset). Johdannaistaloustoimet kirjataan silloin, kun velkojat ja velalliset kirjaavat ko. saamisen tai velan omaan kirjanpitoonsa. Kaikki johdannaistaloustoimet kirjataan euroalueen maksutaseessa nettoperusteisina joidenkin johdannaisinstrumenttien saamis- ja velkavirtojen erotteluun liittyvien käytännön ongelmien vuoksi. Ulkomaista varallisuusasemaa koskeviin tilastoihin kuuluvat johdannaisiin liittyvät saamis- ja velkapositiot kirjataan bruttoperusteisesti lukuun ottamatta niitä johdannaisia, jotka kuuluvat valuuttavarantoon ja kirjataan nettoperusteisesti. Käytännön syistä sulautettuja johdannaisia ei eroteta siitä instrumentista, johon ne liittyvät.

Työsuhdeoptioilla tarkoitetaan yrityksen työnantajilleen tarjoamia optioita ostaa yrityksen osakkeita; optio on palkan muoto. Jos työntekijöille tarjotulla työsuhdeoptiolla voidaan rajoituksetta käydä kauppaa rahoitusmarkkinoilla, se luokitellaan johdannaiseksi.

6.4   Muut sijoitukset

Muut sijoitukset on jäännöserä joka kattaa virrat ja kannat, jotka eivät kuulu suoriin sijoituksiin, arvopaperisijoituksiin, johdannaisiin ja työsuhdeoptioihin tai valuuttavarantoon. Seuraavat rahoitussaamisten luokat kuuluvat muihin sijoituksiin, jos niitä ei ole luokiteltu suoriin sijoituksiin tai valuuttavarantoon: a) muut osuudet; b) käteisvarat ja talletukset; c) lainat (ml. IMF:n lainat sekä IMF:n luoton käyttö); d) vakuutus-, eläke- ja standarditakausvastuut; e) kauppaluotot ja ennakot; f) muut saamiset ja velat ja g) osoitetut erityiset nosto-oikeudet (erityisten nosto-oikeuksien hallussapidot kirjataan valuuttavarantoon).

Diskontattujen lainojen, talletusten sekä muiden saamisten ja velkojen osalta rahoitustaseeseen kirjatut transaktioarvot eivät välttämättä vastaa ulkomaiseen varallisuusasemaan kirjattuja nimellisarvoja. Tällaiset erot kirjataan muista hintamuutoksista johtuviin arvostusmuutoksiin.

6.4.1   MUUT OSUUDET

Muut osuudet eivät ole arvopaperien muodossa, ja siksi ne eivät kuulu arvopaperisijoituksiin. Sijoitukset kansainvälisten organisaatioiden pääomaan eivät ole arvopapereita, ja siksi ne luokitellaan muiksi osuuksiksi.

6.4.2   KÄTEISRAHA JA TALLETUKSET

Käteisrahaan ja talletuksiin kuuluvat kierrossa oleva raha sekä talletukset. Talletukset ovat vakioituja muita kuin jälkimarkkinakelpoisia sopimuksia, joita talletuksia vastaanottavat yhteisöt tarjoavat suurelle yleisölle; niiden nojalla velkoja voi tallettaa ja nostaa rahaa. Yleensä velallinen takaa maksavansa takaisin talletetun pääoman määrän.

Jaottelu toisaalta ”lainoihin” ja toisaalta ”käteiseen ja talletuksiin” perustuu siihen, mikä taho on lainanottajana. Tämä merkitsee sitä, että varojen puolella kotimaisen rahaa hallussaan pitävän sektorin ulkomaisille pankeille maksamat rahamäärät on luokiteltava ”talletuksiksi” ja kotimaisen rahaa hallussaan pitävän sektorin ulkomaisille muille kuin pankeille (eli laitoksille, jotka eivät ole pankkeja) maksamat rahamäärät on luokiteltava ”lainoiksi”. Velkojen puolella rahamäärät, jotka on vastaanottanut kotimainen muu kuin pankki (esim. muu kuin rahalaitos) on aina luokiteltava ”lainoiksi”. Tästä erittelystä seuraa myös, että kaikki taloustoimet, joissa on mukana kotimaisia rahalaitoksia ja ulkomaisia pankkeja, on luokiteltava ”talletuksiksi”.

6.4.3   LAINAT

Lainat ovat rahoitusvaroja jotka a) syntyvät, kun lainanantaja lainaa varoja suoraan velalliselle, ja b) perustuvat ei-jälkimarkkinakelpoisiin velkakirjoihin. Tähän luokkaan kuuluvat kaikki lainat, ml. asuntolainat, rahoitusleasing-sopimukset sekä repo-tyyppiset operaatiot. Kaikkia repo-operaatioita eli arvopapereiden takaisinostosopimuksia, sell/buy-back -operaatioita ja arvopaperilainausta (jossa käteismaksu toimii vakuutena) pidetään vakuudellisina lainoina eikä suorina arvopaperien ostoina/myynteinä, ja ne kirjataan ”muihin sijoituksiin” sille kotimaiselle sektorille, joka toteuttaa operaation. Tämä menettely on myös pankkien ja muiden rahoituslaitosten kirjanpitokäytännön mukainen ja sen on tarkoitus vastata tarkemmin näiden rahoitusinstrumenttien taloudellisia tarkoitusperiä.

6.4.4   VAKUUTUS-, ELÄKE- JA STANDARDITAKAUSVASTUUT

Tähän erään kuuluvat a) vahinkovakuutustekninen vastuuvelka; b) henkivakuutukseen ja annuiteettiin perustuvat vastuut; c) eläkevastuut, eläkerahastojen vaateet eläkkeiden hallinnoijaa kohtaan, oikeudet muihin etuuksiin kuin eläke-etuihin ja d) standarditakauksiin liittyvät varaukset.

6.4.5   KAUPPALUOTOT JA ENNAKOT

Kauppaluotot ja ennakot ovat rahoitussaamisia, jotka syntyvät tavaroiden ja palvelujen toimittajien antaessa asiakkailleen lisää maksuaikaa. Ne ovat myös ennakkomaksuja käynnissä tai käynnistymässä olevista töistä ja asiakkaiden ennakkomaksuja vielä toimittamattomista tavaroista ja palveluista. Kauppaluotto ja ennakot syntyvät, kun maksua tavaroista tai palveluista ei suoriteta samaan aikaan kuin tavaran omistajuus siirtyy tai palvelu toimitetaan.

6.4.6   MUUT SAAMISET JA VELAT

Tähän luokkaan kuuluvat muut saamiset ja velat kuin ne, jotka sisältyvät kauppaluottoihin ja ennakkoihin tai muihin instrumentteihin. Tämä luokka kattaa rahoitusvarat ja velat, jotka syntyvät taloustoimen vastineena, kun kyseessä olevan taloustoimen ja siihen liittyvän maksun välillä on ajoitusero. Siihen kuuluvat verovelat, arvopaperien myynnit ja ostot, arvopaperilainamaksut, kultalainamaksut, palkat ja palkkiot, osingot sekä sosiaaliturvamaksut, jotka ovat jo kertyneet mutta joita ei ole vielä maksettu.

6.4.7   OSOITETUT ERITYISET NOSTO-OIKEUDET

IMF:n jäsenvaltioilleen osoittamat erityiset nosto-oikeudet (SDR) kirjataan vastaanottajan ottamana velkana muut sijoitukset -erän kohtaan ”osoitetut erityiset nosto-oikeudet”, ja vastaava kirjaus tehdään valuuttavarannon kohtaan ”erityiset nosto-oikeudet”.

6.5   Valuuttavaranto

Valuuttavaranto koostuu ulkomaisista saamisista, jotka ovat helposti rahaviranomaisten saatavilla ja heidän hallinnassaan ja joita voidaan käyttää maksutaseen rahoittamistarpeisiin, valuuttamarkkinainterventioihin joilla pyritään vaikuttamaan valuuttakursseihin sekä muihin näihin liittyviin tarkoituksiin (esim. sen varmistaminen, että yleisön luottamus valuuttaan ja talouteen säilyy, tai perustan tarjoaminen ulkomaisille lainoille). Valuuttavarantosaamisten on oltava valuuttamääräisiä saamisia, ulkomailla oleviin kohdistuvia saamisia ja todellisuudessa olemassa olevia saamisia. Valuuttavarantoon ei saa sisällyttää potentiaalisia saamisia. Valuuttavaranto perustuu käsitteisiin rahaviranomaisten ”hallussa” sekä ”helposti saatavilla”.

Euroalueen valuuttavarantoon kuuluvat eurojärjestelmän eli EKP:n valuuttavarannot ja euroalueen maiden kansallisten keskuspankkien valuuttavarannot.

Valuuttavarannon on oltava i) eurojärjestelmän rahaviranomaisen eli EKP:n tai euroalueen kansallisen keskuspankin hallussa ja ii) sen on koostuttava eurojärjestelmän hallussa olevista erittäin likvideistä ja jälkimarkkina- ja luottokelpoisista saamisista, jotka kohdistuvat euroalueen ulkopuolella oleviin ja ovat muun vaihdettavan valuutan kuin euron määräisiä, sekä monetaarisesta kullasta, varanto-osuuksista IMF:ssä tai erityisistä nosto-oikeuksista.

Kansallisella tai euroalueen tasolla määritelty valuuttavarannon käsite sulkee nimenomaisesti pois ulkomaan valuutan määräiset euroalueen kotimaisiin toimijoihin kohdistuvat saamiset sekä euromääräiset saamiset. Samoin julkisyhteisöjen ja/tai valtiovarainministeriöiden valuuttapositioita ei sisällytetä euroalueen valuuttavarantojen määritelmään kuuluviksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa olevien institutionaalisten järjestelyjen mukaisesti.

EKP:n valuuttavarannot ovat Euroopan keskuspankkijärjestelmän perussäännön 30 artiklan mukaisesti yhteen koottuja varantoja ja ne ovat suoraan ja tosiasiallisesti EKP:n hallussa. Niin kauan kuin uutta omistussuhteen siirtoa ei tapahdu, kansallisten keskuspankkien hallussa olevat varannot ovat suoraan ja tosiasiallisesti niiden hallussa, ja niitä on pidettävä kunkin kansallisen keskuspankin omina valuuttavarantoina.

Eurojärjestelmän valuuttavaranto lasketaan bruttoperusteisena, eikä varantoon liittyviä velkoja nettouteta; poikkeuksen muodostavat valuuttavarantoerät, jotka kuuluvat alaryhmään ”johdannaiset” ja kirjataan nettoperusteisina.

Arvon määritys perustuu markkinahintoihin siten, että käytetään a) taloustoimissa niiden toteuttamisajankohdan markkinahintoja ja b) varantotiedoissa viiteajanjakson viimeisen päivän päätöskursseista laskettuja markkinoiden keskihintoja. Muunnettaessa valuuttamääräisiin saamisiin liittyviä taloustoimia euromääräisiksi käytetään taloustoimen toteuttamisajankohdan markkinavaluuttakursseja ja muunnettaessa hallussa olevia valuuttamääräisiä saamisia euromääräisiksi käytetään viiteajanjakson lopun päätösvaluuttakursseista laskettuja markkinoiden keskihintoja.

Käsitys, jonka mukaan maksutaseen valuuttavarantoerään ja ulkomaista varallisuusasemaa koskeviin tilastoihin sisältymätön muu valuuttamääräinen likviditeetti saattaa myös olla tärkeä-osatekijä, kun arvioidaan maan kykyä täyttää valuuttamääräiset velvoitteensa, on yleistynyt, ja se on omaksuttu IMF:n yhtenäistetyssä tilastojen julkaisukäytännössä (Special Data Dissemination Standard). Jotta voitaisiin laskea valuuttamääräinen likviditeetti, bruttomääräistä varantoa koskevia tietoja on täydennettävä muita valuuttamääräisiä saamisia ja varantoihin liittyviä velkoja koskevilla tiedoilla. Eurojärjestelmän (bruttomääräistä) valuuttavarantoa koskevia kuukausitietoja täydennetään siten tiedoilla muista valuuttamääräisistä saamisista ja tiedoilla (bruttomääräiseen) valuuttavarantoon vaikuttavista ennalta sovitun määräisistä ja ehdollisista lyhyen aikavälin nettositoumuksista luokiteltuina jäljellä olevan maturiteetin mukaan. Lisäksi edellytetään valuuttavarannon valuuttajakauman erittelemistä neljännesvuoden viiveellä SDR-koriin kuuluvien valuuttojen määräiseen erään (valuutat yhteensä) ja muiden valuuttojen määräiseen erään (valuutat yhteensä).

6.5.1   MONETAARINEN KULTA

Monetaarinen kulta on rahaviranomaisten (tai rahaviranomaisten tosiasiallisessa määräysvallassa olevien) omistuksessa olevaa kultaa, joka on osa valuuttavarantoja. Se käsittää sijoituskullan sekä kohdistamattomat kultatilit ulkomaisilta vastapuolilta, joiden pitää vaadittaessa toimittaa kulta.

Monetaarisen kullan pitäisi pysyä ennallaan kaikissa kultaan liittyvissä käänteisoperaatioissa (kultaswapit, -repot, -lainat ja -talletukset).

| 6.5.1.1 | Sijoituskulta on kolikkoina tai harkkoina ja sen puhtaus on vähintään 995/1 000; se sisältää myös kohdistetuilla kultatileillä olevan monetaarisen kullan. |
| --- | --- |

6.5.1.1

| 6.5.1.2 | Kohdistamattomat kultatilit merkitsevät tilinhoitajaan kohdistuvaa vaadetta toimittaa kultaa. Näiden tilien kohdalla tilinhoitajalle on oikeudet fyysiseen nimettyyn kultaan, ja tilinhoitaja antaa tilinhaltijoille kultamääräisiä vaateita. Sellaiset kohdistamattomat kultatilit, joita ei sisällytetä monetaariseen kultaan, kuuluvat muiden sijoitusten käteisraha ja talletukset -erään. |
| --- | --- |

6.5.1.2

6.5.2   ERITYISET NOSTO-OIKEUDET (SDR)

Erityiset nosto-oikeudet (SDR) ovat IMF:n luomia varantovälineitä, joita rahasto allokoi jäsenmailleen, ja ne kuuluvat maiden valuuttavarantovaroihin. Erityisiä nosto-oikeuksia voivat pitää hallussaan ainoastaan viralliset tahot, nimittäin IMF:n jäsenten rahaviranomaiset sekä rajoitettu määrä kansainvälisiä rahoituslaitoksia.

6.5.3   VARANTO-OSUUS IMF:SSÄ

Tämä koostuu seuraavista eristä: a) ”varanto-osuus” eli ulkomaan valuutan määrät, erityiset nosto-oikeudet mukaan luettuina, jotka jäsenmaa voi nostaa IMF:stä lyhyellä varoitusajalla; ja b) sekä lainasopimukseen perustuvat jäsenmaan helposti saatavilla olevat saamiset IMF:ltä IMF:n yleistilillä (General Resources Account).

6.5.4   MUU VALUUTTAVARANTO

Muu valuuttavaranto kattaa käteisvarat ja talletukset, arvopaperit, johdannaiset ja muut saamiset. Talletuksilla tarkoitetaan vaadittaessa saatavilla olevia talletuksia. Arvopapereihin kuuluvat ulkomaisten yksiköiden liikkeeseen laskemat likvidit ja jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja velkapaperit, ml. sijoitusrahasto-osuudet. Johdannaiset kirjataan valuuttavarantoon ainoastaan mikäli valuuttavarantojen hoitoon liittyvät johdannaiset liittyvät olennaisesti näiden varantojen arvostukseen. Muut saamiset kattavat lainat ulkomaisille muille kuin pankeille, pitkäaikaiset lainat IMF:n sijoitustileille (IMF Trust account) sekä muut valuuttavarantojen määritelmän mukaiset rahoitussaatavat.”.

---