# Euroopa Liidu L 360/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 360 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik30. oktoober 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 360

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik30. oktoober 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1588, 25. juuni 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/821 I lisa, kehtestades tantaali- või nioobiumimaake ja -kontsentraate, kullamaake ja -kontsentraate, tinaoksiide ja -hüdroksiide, tantalaate ja tantaalikarbiide käsitlevad mahukünnised | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1589, 22. juuli 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/956 I lisa seoses uusi raskeveokeid käsitlevate andmetega, mida liikmesriigid ja tootjad peavad seirama ja esitama (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1590, 19. august 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/631 I lisa, et võtta arvesse 2016., 2017. ja 2018. aastal registreeritud uute väikeste tarbesõidukite massi muutumist (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1591, 23. oktoober 2020, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Suska sechlońska (KGT)) | 10 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1592, 28. oktoober 2020, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas | 11 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2020/1593, 29. oktoober 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa lammastel ja kitsedel avastatud positiivsete transmissiivse spongioosse entsefalopaatia juhtumite edasise uurimise osas (
  1
  ) | 13 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1594, 29. oktoober 2020, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 7607 all)

   (
  1
  ) | 16 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Komisjoni soovitus (EL) 2020/1595, 28. oktoober 2020, COVID-19 testimisstrateegiate, sealhulgas antigeeni kiirtestide kasutamise kohta | 43 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | ÜRO eeskiri nr 151 – ühtsed sätted mootorsõidukite tüübikinnituse kohta seoses pimeala infosüsteemiga jalgrataste tuvastamiseks [2020/1596] | 48 |
| | * | ÜRO eeskiri nr 152 – ühtsed sätted, mis käsitlevad M1- ja N1-kategooria sõidukite tüübikinnitust seoses kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemiga (AEBS) [2020/1597] | 66 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1588, 25. juuni 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/821 I lisa, kehtestades tantaali- või nioobiumimaake ja -kontsentraate, kullamaake ja -kontsentraate, tinaoksiide ja -hüdroksiide, tantalaate ja tantaalikarbiide käsitlevad mahukünnised

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1589, 22. juuli 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/956 I lisa seoses uusi raskeveokeid käsitlevate andmetega, mida liikmesriigid ja tootjad peavad seirama ja esitama (
  1
  )

1

4

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1590, 19. august 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/631 I lisa, et võtta arvesse 2016., 2017. ja 2018. aastal registreeritud uute väikeste tarbesõidukite massi muutumist (
  1
  )

1

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1591, 23. oktoober 2020, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Suska sechlońska (KGT))

10

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1592, 28. oktoober 2020, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

11

*

Komisjoni määrus (EL) 2020/1593, 29. oktoober 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa lammastel ja kitsedel avastatud positiivsete transmissiivse spongioosse entsefalopaatia juhtumite edasise uurimise osas (
  1
  )

1

13

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1594, 29. oktoober 2020, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 7607 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 7607 all)

1

16

SOOVITUSED

*

Komisjoni soovitus (EL) 2020/1595, 28. oktoober 2020, COVID-19 testimisstrateegiate, sealhulgas antigeeni kiirtestide kasutamise kohta

43

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

ÜRO eeskiri nr 151 – ühtsed sätted mootorsõidukite tüübikinnituse kohta seoses pimeala infosüsteemiga jalgrataste tuvastamiseks [2020/1596]

48

*

ÜRO eeskiri nr 152 – ühtsed sätted, mis käsitlevad M1- ja N1-kategooria sõidukite tüübikinnitust seoses kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemiga (AEBS) [2020/1597]

1

1

66

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 22. oktoobri 2020. aasta rakendusmääruse (EL) 2020/1536 (millega rakendatakse määrust (EL) 2019/796 piiravate meetmete kohta, illega takistada liitu või selle liikmesriike ähvardavaid küberründeid) parandus ( ELT L 351 I, 22.10.2020 ) | 90 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. oktoobri 2020. aasta määruse (EL) 2020/1503 (mis käsitleb ettevõtjatele Euroopa ühisrahastusteenuse osutajaid ning millega muudetakse määrust (EL) 2017/1129 ja direktiivi (EL) 2019/1937) parandus ( ELT L 347, 20.10.2020 ) | 91 |

Parandused

*

Nõukogu 22. oktoobri 2020. aasta rakendusmääruse (EL) 2020/1536 (millega rakendatakse määrust (EL) 2019/796 piiravate meetmete kohta, illega takistada liitu või selle liikmesriike ähvardavaid küberründeid) parandus ( ELT L 351 I, 22.10.2020 )

( ELT L 351 I, 22.10.2020 )

90

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. oktoobri 2020. aasta määruse (EL) 2020/1503 (mis käsitleb ettevõtjatele Euroopa ühisrahastusteenuse osutajaid ning millega muudetakse määrust (EL) 2017/1129 ja direktiivi (EL) 2019/1937) parandus ( ELT L 347, 20.10.2020 )

( ELT L 347, 20.10.2020 )

91

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 30.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 360/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 360/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/1588,

25. juuni 2020,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/821 I lisa, kehtestades tantaali- või nioobiumimaake ja -kontsentraate, kullamaake ja -kontsentraate, tinaoksiide ja -hüdroksiide, tantalaate ja tantaalikarbiide käsitlevad mahukünnised

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/821, millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2017/821 I lisas on esitatud kõnealuse määruse kohaldamisalasse kuuluvate mineraalide ja metallide nimekiri ning selles on sätestatud nende mineraalide ja metallide teatavad aastased impordimahu künnised. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2017/821 I lisas on esitatud kõnealuse määruse kohaldamisalasse kuuluvate mineraalide ja metallide nimekiri ning selles on sätestatud nende mineraalide ja metallide teatavad aastased impordimahu künnised.

| (2) | Määruse (EL) 2017/821 artikli 1 lõike 3 kohaselt ei kohaldata kõnealust määrust liidu importijate suhtes, kui nende aastane impordimaht iga asjaomase mineraali või metalli puhul jääb alla nimetatud määruse I lisas sätestatud mahukünnist. Kõnealused künnised on kehtestatud tasemel, millega tagatakse, et vähemalt 95 % iga mineraali ja metalli liitu imporditava kogumahu suhtes kohaldatakse määruses liidu importijatele kehtestatud kohustusi. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2017/821 artikli 1 lõike 3 kohaselt ei kohaldata kõnealust määrust liidu importijate suhtes, kui nende aastane impordimaht iga asjaomase mineraali või metalli puhul jääb alla nimetatud määruse I lisas sätestatud mahukünnist. Kõnealused künnised on kehtestatud tasemel, millega tagatakse, et vähemalt 95 % iga mineraali ja metalli liitu imporditava kogumahu suhtes kohaldatakse määruses liidu importijatele kehtestatud kohustusi.

| (3) | Määruse vastuvõtmise ajal 2017. aastal ei olnud I lisas loetletud viie konkreetse mineraali ja metalli jaoks piisavalt eristatud kombineeritud nomenklatuuri koode. Seetõttu ei olnud nende mineraalide ja metallide impordiandmed kättesaadavad ning seega tuleb I lisas kehtestada veel viis mahukünnist. |
| --- | --- |

(3)

Määruse vastuvõtmise ajal 2017. aastal ei olnud I lisas loetletud viie konkreetse mineraali ja metalli jaoks piisavalt eristatud kombineeritud nomenklatuuri koode. Seetõttu ei olnud nende mineraalide ja metallide impordiandmed kättesaadavad ning seega tuleb I lisas kehtestada veel viis mahukünnist.

| (4) | Vastavalt määruse (EL) 2017/821 artikli 1 lõikele 4 kehtestab komisjon mahukünnised, mis on I lisas siiani kehtestamata, võttes selleks kooskõlas kõnealuse määruse artiklitega 18 ja 19 vastu delegeeritud õigusakti I lisa muutmiseks. Võimaluse korral võetakse delegeeritud õigusakt vastu 1. aprilliks 2020, kuid hiljemalt 1. juuliks 2020. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EL) 2017/821 artikli 1 lõikele 4 kehtestab komisjon mahukünnised, mis on I lisas siiani kehtestamata, võttes selleks kooskõlas kõnealuse määruse artiklitega 18 ja 19 vastu delegeeritud õigusakti I lisa muutmiseks. Võimaluse korral võetakse delegeeritud õigusakt vastu 1. aprilliks 2020, kuid hiljemalt 1. juuliks 2020.

| (5) | Määrusega (EL) 2017/821 loodi viis uut Euroopa ühenduste integreeritud tariifistiku (TARICi) alamrubriiki, mis vastavad viiele mineraalile ja metallile, mille künniseid ei ole veel kehtestatud ja mille kohta liikmesriikide tolliasutused on kogunud tolliandmeid alates määruse jõustumisest 2017. aasta juunis. |
| --- | --- |

(5)

Määrusega (EL) 2017/821 loodi viis uut Euroopa ühenduste integreeritud tariifistiku (TARICi) alamrubriiki, mis vastavad viiele mineraalile ja metallile, mille künniseid ei ole veel kehtestatud ja mille kohta liikmesriikide tolliasutused on kogunud tolliandmeid alates määruse jõustumisest 2017. aasta juunis.

| (6) | Määruse (EL) 2017/821 artikli 18 kohaselt võtab komisjon aluseks iga liidu importijat käsitleva impordialase teabe, mille liikmesriigid on esitanud viimase kahe aasta ehk 2018. ja 2019. aasta kohta. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) 2017/821 artikli 18 kohaselt võtab komisjon aluseks iga liidu importijat käsitleva impordialase teabe, mille liikmesriigid on esitanud viimase kahe aasta ehk 2018. ja 2019. aasta kohta.

| (7) | Määruse (EL) 2017/821 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) 2017/821 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2017/821 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva delegeeritud määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev delegeeritud määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev delegeeritud määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuni 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 130, 19.5.2017, lk 1.

1

---

LISA

Määruse (EL) 2017/821 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punktis „A osa. Mineraalid“ muudetakse tabelit järgmiselt:






  a) | kolmas rida asendatakse järgmisega:








  „Tantaali- või nioobiumimaagid ja -kontsentraadid | ex 2615 90 00 | 10 | 100 000 “ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Punktis „A osa. Mineraalid“ muudetakse tabelit järgmiselt:

a)

kolmas rida asendatakse järgmisega:

„Tantaali- või nioobiumimaagid ja -kontsentraadid

ex 2615 90 00

10

100 000 “

| b) | neljas rida asendatakse järgmisega:








  „Kullamaagid ja -kontsentraadid | ex 2616 90 00 | 10 | 4 000 000 “ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

neljas rida asendatakse järgmisega:

„Kullamaagid ja -kontsentraadid

ex 2616 90 00

10

4 000 000 “

| 2) | Punktis „B osa: Metallid“ muudetakse tabelit järgmiselt:






  a) | teine rida asendatakse järgmisega:








  „Tinaoksiidid ja -hüdroksiidid | ex 2825 90 85 | 10 | 3 600 “ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Punktis „B osa: Metallid“ muudetakse tabelit järgmiselt:

a)

teine rida asendatakse järgmisega:

„Tinaoksiidid ja -hüdroksiidid

ex 2825 90 85

10

3 600 “

| b) | viies rida asendatakse järgmisega:








  „Tantalaadid | ex 2841 90 85 | 30 | 30“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

viies rida asendatakse järgmisega:

„Tantalaadid

ex 2841 90 85

30

30“

| c) | seitsmes rida asendatakse järgmisega:








  „Tantaalkarbiidid | ex 2849 90 50 | 10 | 770“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

seitsmes rida asendatakse järgmisega:

„Tantaalkarbiidid

ex 2849 90 50

10

770“

---

| 30.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 360/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 360/4

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/1589,

22. juuli 2020,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/956 I lisa seoses uusi raskeveokeid käsitlevate andmetega, mida liikmesriigid ja tootjad peavad seirama ja esitama

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. juuni 2018. aasta määrust (EL) 2018/956 uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu seire ja aruandluse kohta, (1) eriti selle artikli 11 lõike 1 punkte a ja b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2018/956 I lisa A osas on loetletud andmed, mida liikmesriigid peavad seirama ja esitama seoses uute raskeveokitega, mis registreeritakse liidus esimest korda. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2018/956 I lisa A osas on loetletud andmed, mida liikmesriigid peavad seirama ja esitama seoses uute raskeveokitega, mis registreeritakse liidus esimest korda.

| (2) | Selleks et hõlbustada liikmesriikide poolt iga raskeveoki kohta esitatud andmete sobitamist tootjate esitatud andmetega, peaksid liikmesriigid esitama sõidukite tehniliste näitajatega seotud täiendavaid parameetreid. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et hõlbustada liikmesriikide poolt iga raskeveoki kohta esitatud andmete sobitamist tootjate esitatud andmetega, peaksid liikmesriigid esitama sõidukite tehniliste näitajatega seotud täiendavaid parameetreid.

| (3) | Raskeveokite tootjate esitatud andmete kvaliteedi kontrollimiseks peaksid liikmesriigid esitama ka sõiduki vastavustunnistusel oleva tootja arvepidamisfaili krüptograafilise räsi jäljendi. |
| --- | --- |

(3)

Raskeveokite tootjate esitatud andmete kvaliteedi kontrollimiseks peaksid liikmesriigid esitama ka sõiduki vastavustunnistusel oleva tootja arvepidamisfaili krüptograafilise räsi jäljendi.

| (4) | Määruse (EL) 2018/956 I lisa B osa punktis 2 on loetletud andmed, mida iga uue raskeveoki tootjad peavad seirama ja esitama. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) 2018/956 I lisa B osa punktis 2 on loetletud andmed, mida iga uue raskeveoki tootjad peavad seirama ja esitama.

| (5) | Osade, eraldi seadmestike ja süsteemide tootjaid käsitleva ühtse aruandluse tagamiseks tuleks lisada viited komisjoni määrusele (EL) 2017/2400 (2). |
| --- | --- |

(5)

Osade, eraldi seadmestike ja süsteemide tootjaid käsitleva ühtse aruandluse tagamiseks tuleks lisada viited komisjoni määrusele (EL) 2017/2400 (2).

| (6) | Selleks et komisjon saaks kontrollida mootori CO2-heidet ja kütusekulu käsitlevate tootjapoolsete andmete kvaliteeti, peaksid tootjad esitama ka mootori tüübikinnitusnumbri. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et komisjon saaks kontrollida mootori CO2-heidet ja kütusekulu käsitlevate tootjapoolsete andmete kvaliteeti, peaksid tootjad esitama ka mootori tüübikinnitusnumbri.

| (7) | Määruse (EL) 2018/956 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) 2018/956 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2018/956 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuli 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 173, 9.7.2018, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2400, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 595/2009 seoses raskeveokite CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramisega ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EL) nr 582/2011 (ELT L 349, 29.12.2017, lk 1).

2

2

---

LISA

Määruse (EL) 2018/956 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | A osa muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse punktid g–n:






  „g) | direktiivi 2007/46/EÜ IX lisa punkti 2 kohaselt asjakohasel vastavustunnistuse näidisel märgitud komplekteerimisetapp – kuni 30. juunini 2021 registreeritud sõidukite puhul, kui see on olemas, ja alates 1. juulist 2021 registreeritud sõidukite puhul kõigil juhtudel; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

A osa muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse punktid g–n:

„g)

direktiivi 2007/46/EÜ IX lisa punkti 2 kohaselt asjakohasel vastavustunnistuse näidisel märgitud komplekteerimisetapp – kuni 30. juunini 2021 registreeritud sõidukite puhul, kui see on olemas, ja alates 1. juulist 2021 registreeritud sõidukite puhul kõigil juhtudel;

| h) | vastavustunnistuse kandes 0.4 märgitud sõidukikategooria; |
| --- | --- |

h)

vastavustunnistuse kandes 0.4 märgitud sõidukikategooria;

| i) | vastavustunnistuse kandes 1 märgitud telgede arv – kuni 31. detsembrini 2020 registreeritud sõidukite puhul, kui see on olemas, ja alates 1. jaanuarist 2021 registreeritud sõidukite puhul kõigil juhtudel; |
| --- | --- |

i)

vastavustunnistuse kandes 1 märgitud telgede arv – kuni 31. detsembrini 2020 registreeritud sõidukite puhul, kui see on olemas, ja alates 1. jaanuarist 2021 registreeritud sõidukite puhul kõigil juhtudel;

| j) | vastavustunnistuse kandes 16.1 märgitud suurim tehniliselt lubatud täismass; |
| --- | --- |

j)

vastavustunnistuse kandes 16.1 märgitud suurim tehniliselt lubatud täismass;

| k) | vastavustunnistuse kandes 49.1 märgitud tootja arvepidamisfaili krüptograafilise räsi jäljend – kuni 31. detsembrini 2021 registreeritud sõidukite puhul, kui see on olemas, ja alates 1. jaanuarist 2022 registreeritud sõidukite puhul kõigil juhtudel; kuni 30. juunini 2025 registreeritud sõidukite puhul võivad liikmesriigid esitada ainult krüptograafilise räsi esimesed kaheksa tähe- või numbrimärki; |
| --- | --- |

k)

vastavustunnistuse kandes 49.1 märgitud tootja arvepidamisfaili krüptograafilise räsi jäljend – kuni 31. detsembrini 2021 registreeritud sõidukite puhul, kui see on olemas, ja alates 1. jaanuarist 2022 registreeritud sõidukite puhul kõigil juhtudel; kuni 30. juunini 2025 registreeritud sõidukite puhul võivad liikmesriigid esitada ainult krüptograafilise räsi esimesed kaheksa tähe- või numbrimärki;

| l) | vastavustunnistuse kandes 49.5 märgitud CO2 eriheide – kuni 30. juunini 2021 registreeritud sõidukite puhul, kui see on olemas, ja alates 1. juulist 2021 registreeritud sõidukite puhul kõigil juhtudel; |
| --- | --- |

l)

vastavustunnistuse kandes 49.5 märgitud CO2 eriheide – kuni 30. juunini 2021 registreeritud sõidukite puhul, kui see on olemas, ja alates 1. juulist 2021 registreeritud sõidukite puhul kõigil juhtudel;

| m) | vastavustunnistuse kandes 49.6 märgitud keskmine kandevõime – kuni 30. juunini 2021 registreeritud sõidukite puhul, kui see on olemas, ja alates 1. juulist 2021 registreeritud sõidukite puhul kõigil juhtudel; |
| --- | --- |

m)

vastavustunnistuse kandes 49.6 märgitud keskmine kandevõime – kuni 30. juunini 2021 registreeritud sõidukite puhul, kui see on olemas, ja alates 1. juulist 2021 registreeritud sõidukite puhul kõigil juhtudel;

| n) | registreerimise kuupäev.“ |
| --- | --- |

n)

registreerimise kuupäev.“

| 2) | Nende sõidukite puhul, mille kohta esitatakse andmeid alates 2021. aastast, muudetakse B osa punkti 2 järgmiselt:






  a) | kanded 24 ja 25 asendatakse järgmistega:








  Nr | Seire parameetrid | Allikas: määruse (EL) 2017/2400 IV lisa I osa, kui ei ole sätestatud teisiti | Kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „24 | Jõuülekandeseadme tootja nimi ja aadress | Määruse (EL) 2017/2400 VI lisa 1. liites esitatud osa, eraldi seadmestiku või süsteemi sertifikaadi näidise punkt 0.4 | Jõuülekandeseadme peamised näitajad“; |
| 25 | Mark (jõuülekandeseadme tootja kaubanimi) | Määruse (EL) 2017/2400 VI lisa 1. liites esitatud osa, eraldi seadmestiku või süsteemi sertifikaadi näidise punkt 0.1 |

2)

Nende sõidukite puhul, mille kohta esitatakse andmeid alates 2021. aastast, muudetakse B osa punkti 2 järgmiselt:

a)

kanded 24 ja 25 asendatakse järgmistega:

Nr

Seire parameetrid

Allikas: määruse (EL) 2017/2400 IV lisa I osa, kui ei ole sätestatud teisiti

Kirjeldus

„24

Jõuülekandeseadme tootja nimi ja aadress

Määruse (EL) 2017/2400 VI lisa 1. liites esitatud osa, eraldi seadmestiku või süsteemi sertifikaadi näidise punkt 0.4

Jõuülekandeseadme peamised näitajad“;

25

Mark (jõuülekandeseadme tootja kaubanimi)

Määruse (EL) 2017/2400 VI lisa 1. liites esitatud osa, eraldi seadmestiku või süsteemi sertifikaadi näidise punkt 0.1

| b) | kanded 32 ja 33 asendatakse järgmistega:








  Nr | Seire parameetrid | Allikas: määruse (EL) 2017/2400 IV lisa I osa, kui ei ole sätestatud teisiti | Kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „32 | Teljetootja nimi ja aadress | Määruse (EL) 2017/2400 VII lisa 1. liites esitatud komponendi, eraldi seadmestiku või süsteemi sertifikaadi näidise punkt 0.4 | Telgede peamised näitajad“; |
| 33 | Mark (teljetootja kaubanimi) | Määruse (EL) 2017/2400 VII lisa 1. liites esitatud komponendi, eraldi seadmestiku või süsteemi sertifikaadi näidise punkt 0.1 |

b)

kanded 32 ja 33 asendatakse järgmistega:

Nr

Seire parameetrid

Allikas: määruse (EL) 2017/2400 IV lisa I osa, kui ei ole sätestatud teisiti

Kirjeldus

„32

Teljetootja nimi ja aadress

Määruse (EL) 2017/2400 VII lisa 1. liites esitatud komponendi, eraldi seadmestiku või süsteemi sertifikaadi näidise punkt 0.4

Telgede peamised näitajad“;

33

Mark (teljetootja kaubanimi)

Määruse (EL) 2017/2400 VII lisa 1. liites esitatud komponendi, eraldi seadmestiku või süsteemi sertifikaadi näidise punkt 0.1

| c) | kanded 39 ja 40 asendatakse järgmistega:








  Nr | Seire parameetrid | Allikas: määruse (EL) 2017/2400 IV lisa I osa, kui ei ole sätestatud teisiti | Kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „39 | Rehvitootja nimi ja aadress | Määruse (EL) 2017/2400 X lisa 1. liites esitatud komponendi, eraldi sõlme või süsteemi sertifikaadi näidise punkt 1 | Rehvi peamised näitajad“; |
| 40 | Mark (rehvitootja kaubanimi) | Määruse (EL) 2017/2400 X lisa 1. liites esitatud komponendi, eraldi sõlme või süsteemi sertifikaadi näidise punkt 3 |

c)

kanded 39 ja 40 asendatakse järgmistega:

Nr

Seire parameetrid

Allikas: määruse (EL) 2017/2400 IV lisa I osa, kui ei ole sätestatud teisiti

Kirjeldus

„39

Rehvitootja nimi ja aadress

Määruse (EL) 2017/2400 X lisa 1. liites esitatud komponendi, eraldi sõlme või süsteemi sertifikaadi näidise punkt 1

Rehvi peamised näitajad“;

40

Mark (rehvitootja kaubanimi)

Määruse (EL) 2017/2400 X lisa 1. liites esitatud komponendi, eraldi sõlme või süsteemi sertifikaadi näidise punkt 3

| d) | lisatakse kanne 101:








  Nr | Seire parameetrid | Allikas: määruse (EL) 2017/2400 IV lisa I osa, kui ei ole sätestatud teisiti | Kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „101 | Sõidukite puhul, mille modelleerimise kuupäev on 1. juuli 2020 või hilisem, mootori tüübikinnituse number | Määruse (EL) nr 582/2011 I lisa 5., 6. või 7. liite lisandi punkt 1.2.1, olenevalt sellest, milline on kohaldatav | Mootori spetsifikatsioonid“. |

d)

lisatakse kanne 101:

Nr

Seire parameetrid

Allikas: määruse (EL) 2017/2400 IV lisa I osa, kui ei ole sätestatud teisiti

Kirjeldus

„101

Sõidukite puhul, mille modelleerimise kuupäev on 1. juuli 2020 või hilisem, mootori tüübikinnituse number

Määruse (EL) nr 582/2011 I lisa 5., 6. või 7. liite lisandi punkt 1.2.1, olenevalt sellest, milline on kohaldatav

Mootori spetsifikatsioonid“.

---

| 30.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 360/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 360/8

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/1590,

19. august 2020,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/631 I lisa, et võtta arvesse 2016., 2017. ja 2018. aastal registreeritud uute väikeste tarbesõidukite massi muutumist

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/631, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | ELi töökorras sõidukipargi keskmist massi, mida kasutatakse iga uute väikeste tarbesõidukite tootja CO2-eriheite sihttaseme arvutamiseks, st M0-väärtust, tuleb korrapäraselt kohandada, et võtta arvesse liidus registreeritud uute väikeste tarbesõidukite keskmise massi muutumist. |
| --- | --- |

(1)

ELi töökorras sõidukipargi keskmist massi, mida kasutatakse iga uute väikeste tarbesõidukite tootja CO2-eriheite sihttaseme arvutamiseks, st M0-väärtust, tuleb korrapäraselt kohandada, et võtta arvesse liidus registreeritud uute väikeste tarbesõidukite keskmise massi muutumist.

| (2) | Komisjoni rakendusotsustes (EL) 2018/143, (2) (EL) 2019/582 (3) ja (EL) 2020/1035 (4) esitatud andmete põhjal oli uute väikeste tarbesõidukite keskmine töökorras sõiduki mass kalendriaastatel 2016, 2017 ja 2018, kaalutuna iga aasta uute registreeritud sõidukite arvuga, 1 825,23 kg. Seepärast peaks määruse (EL) 2019/631 I lisa B osa punktis 4 osutatud M0 väärtus 2021., 2022. ja 2023. kalendriaasta kohta kajastama kõnealust massi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusotsustes (EL) 2018/143, (2) (EL) 2019/582 (3) ja (EL) 2020/1035 (4) esitatud andmete põhjal oli uute väikeste tarbesõidukite keskmine töökorras sõiduki mass kalendriaastatel 2016, 2017 ja 2018, kaalutuna iga aasta uute registreeritud sõidukite arvuga, 1 825,23 kg. Seepärast peaks määruse (EL) 2019/631 I lisa B osa punktis 4 osutatud M0 väärtus 2021., 2022. ja 2023. kalendriaasta kohta kajastama kõnealust massi.

| (3) | Määrust (EL) 2019/631 tuleks seepärast vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EL) 2019/631 tuleks seepärast vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2019/631 I lisa B osa punktis 4 asendatakse kanne M0 kohta järgmisega:

„M0 on 2020. aastal 1 766,4, 2021., 2022. ja 2023. aastal 1 825,23 ning 2024. aastal väärtus, mis kehtestatakse vastavalt artikli 14 lõike 1 punktile b“.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. august 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 111, 25.4.2019, lk 13.

1

(2)  Komisjoni 19. jaanuari 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/143, millega kinnitatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 uute väikeste tarbesõidukite tootjakohase keskmise CO2-eriheite ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused 2016. kalendriaastal või muudetakse neid (ELT L 25, 30.1.2018, lk 49).

2

2

(3)  Komisjoni 3. aprilli 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/582, millega kinnitatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 uute väikeste tarbesõidukite tootjakohase keskmise CO2-eriheite ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused 2017. kalendriaasta kohta ning Volkswageni heiteühenduse ja selle liikmete puhul 2014., 2015. ja 2016. kalendriaasta kohta või muudetakse neid (ELT L 100, 11.4.2019, lk 47).

3

2

(4)  Komisjoni 3. juuni 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1035, millega kinnitatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631 sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite tootjakohase keskmise CO2 eriheite ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused 2018. kalendriaasta kohta või muudetakse neid (ELT L 227, 16.7.2020, lk 37).

4

2

---

| 30.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 360/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 360/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1591,

23. oktoober 2020,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis („Suska sechlońska“ (KGT))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Poola taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EL) nr 897/2010 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Suska sechlońska“ spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Poola taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EL) nr 897/2010 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Suska sechlońska“ spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Suska sechlońska“ (KGT) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. oktoober 2020

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 8. oktoobri 2010. aasta määrus (EL) nr 897/2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Suska sechlońska“ (KGT)] (ELT L 266, 9.10.2010, lk 46).

2

(3)  
  ELT C 208, 22.6.2020, lk 5.

3

---

| 30.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 360/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 360/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1592,

28. oktoober 2020,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. oktoober 2020

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Wolfgang BURTSCHER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1484/95, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot/100 kg) | Artiklis 3 osutatud tagatis
  (eurot/100 kg) | Päritolu  (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) rümbad, nn 65 % kanarümbad, külmutatud | 138,5 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 173,3 | 43 | AR |
| 145,8 | 57 | BR |
| 245 | 17 | CL |
| 194,7 | 33 | TH |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus) | 168,5 | 40 | BR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot/100 kg)

Artiklis 3 osutatud tagatis

(eurot/100 kg)

Päritolu  (1)

0207 12 90

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) rümbad, nn 65 % kanarümbad, külmutatud

138,5

0

AR

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

173,3

43

AR

145,8

57

BR

245

17

CL

194,7

33

TH

1602 32 11

Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus)

168,5

40

BR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7).

1

---

| 30.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 360/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 360/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2020/1593,

29. oktoober 2020,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa lammastel ja kitsedel avastatud positiivsete transmissiivse spongioosse entsefalopaatia juhtumite edasise uurimise osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 999/2001, millega kehtestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, (1) eelkõige selle artikli 23 esimest lõiku ja artikli 23a punkti m,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 999/2001 on sätestatud loomade transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSEde) ennetamise, tõrje ja likvideerimise eeskirjad. Määrust kohaldatakse elusloomade ja loomsete saaduste tootmise ja turule viimise ning teatavatel erijuhtudel ka nende ekspordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 999/2001 on sätestatud loomade transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSEde) ennetamise, tõrje ja likvideerimise eeskirjad. Määrust kohaldatakse elusloomade ja loomsete saaduste tootmise ja turule viimise ning teatavatel erijuhtudel ka nende ekspordi suhtes.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisas on sätestatud proovivõtu- ja laboratoorsete analüüside meetodid TSEde tuvastamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisas on sätestatud proovivõtu- ja laboratoorsete analüüside meetodid TSEde tuvastamiseks.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktide a ja b kohaselt tuleb selliseid haiguskahtlusega juhtumite proove ja TSE seire käigus võetud proove, mille kinnitava uuringu tulemus oli positiivne, täiendavalt uurida. See nõue kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 36/2005, (2) et uurida veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) võimalikku esinemist väikemäletsejalistel. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktide a ja b kohaselt tuleb selliseid haiguskahtlusega juhtumite proove ja TSE seire käigus võetud proove, mille kinnitava uuringu tulemus oli positiivne, täiendavalt uurida. See nõue kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 36/2005, (2) et uurida veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) võimalikku esinemist väikemäletsejalistel.

| (4) | 28. jaanuaril 2005 kinnitati Prantsusmaal tapetud kitsel esimene BSE juhtum looduslikes tingimustes peetaval väikemäletsejalisel. Sellest tulenevalt karmistati komisjoni määrusega (EÜ) nr 214/2005 (3) kitsede suhtes kohaldatavaid proovivõtunõudeid. |
| --- | --- |

(4)

28. jaanuaril 2005 kinnitati Prantsusmaal tapetud kitsel esimene BSE juhtum looduslikes tingimustes peetaval väikemäletsejalisel. Sellest tulenevalt karmistati komisjoni määrusega (EÜ) nr 214/2005 (3) kitsede suhtes kohaldatavaid proovivõtunõudeid.

| (5) | Kuna 2006. aastal tehti Prantsusmaal kindlaks kaks võimalikku BSE-laadset juhtumit ja Küprosel üks, laiendati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1041/2006 (4) lammaste seireprogrammi, nii et see põhineks statistiliselt kehtival uuringul, et teha kindlaks BSE tõenäoline esinemissagedus lammastel. Hiljem leidis kinnitust, et nimetatud juhtumite puhul oli tegemist skreipi, mitte BSEga. |
| --- | --- |

(5)

Kuna 2006. aastal tehti Prantsusmaal kindlaks kaks võimalikku BSE-laadset juhtumit ja Küprosel üks, laiendati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1041/2006 (4) lammaste seireprogrammi, nii et see põhineks statistiliselt kehtival uuringul, et teha kindlaks BSE tõenäoline esinemissagedus lammastel. Hiljem leidis kinnitust, et nimetatud juhtumite puhul oli tegemist skreipi, mitte BSEga.

| (6) | Nimetatud seireprogrammid vaadati läbi komisjoni määrusega (EÜ) nr 727/2007, (5) võttes arvesse kahe aasta vältel tehtud intensiivistatud uuringuid, mille käigus ei avastatud kitsedel ega lammastel ühtki uut BSE juhtumit. |
| --- | --- |

(6)

Nimetatud seireprogrammid vaadati läbi komisjoni määrusega (EÜ) nr 727/2007, (5) võttes arvesse kahe aasta vältel tehtud intensiivistatud uuringuid, mille käigus ei avastatud kitsedel ega lammastel ühtki uut BSE juhtumit.

| (7) | Pärast lammastel ja kitsedel avastatud positiivsete TSE juhtumite täiendavaid süstemaatilisi uuringuid alates 2005. aastast, ei ole BSE-positiivseid ega haiguskahtlusega juhtumeid rohkem avastatud. |
| --- | --- |

(7)

Pärast lammastel ja kitsedel avastatud positiivsete TSE juhtumite täiendavaid süstemaatilisi uuringuid alates 2005. aastast, ei ole BSE-positiivseid ega haiguskahtlusega juhtumeid rohkem avastatud.

| (8) | Kuna alates 2005. aastast ei ole lammastel ja kitsedel BSE-positiivseid ega haiguskahtlusega juhtumeid esinenud, on asjakohane, et lammastel ja kitsedel avastatud positiivsete TSE juhtumite korral tehakse eristusteste üksnes näitjuhtumitel, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 999/2001 I lisa punkti 2 alapunktis c. |
| --- | --- |

(8)

Kuna alates 2005. aastast ei ole lammastel ja kitsedel BSE-positiivseid ega haiguskahtlusega juhtumeid esinenud, on asjakohane, et lammastel ja kitsedel avastatud positiivsete TSE juhtumite korral tehakse eristusteste üksnes näitjuhtumitel, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 999/2001 I lisa punkti 2 alapunktis c.

| (9) | Lisaks nõutakse määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunkti c alapunktis ii, et TSE juhtumite proovidele, milles ei saa primaarse molekulaaranalüüsi alusel välistada BSE esinemist, tuleks teha täiendav molekulaaranalüüs ühes kolmest kõnealuses punktis loetletud laborist. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks nõutakse määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunkti c alapunktis ii, et TSE juhtumite proovidele, milles ei saa primaarse molekulaaranalüüsi alusel välistada BSE esinemist, tuleks teha täiendav molekulaaranalüüs ühes kolmest kõnealuses punktis loetletud laborist.

| (10) | Kõnealune loetelu kehtestati määrusega (EÜ) nr 36/2005 2005. aastal kasutusel olnud meetodite ja laboriteadmiste alusel. Seda ei ole hiljem kordagi ajakohastatud. |
| --- | --- |

(10)

Kõnealune loetelu kehtestati määrusega (EÜ) nr 36/2005 2005. aastal kasutusel olnud meetodite ja laboriteadmiste alusel. Seda ei ole hiljem kordagi ajakohastatud.

| (11) | On asjakohane tagada suurem paindlikkus seoses täiendava molekulaaranalüüsi meetodiga ning analüüsi ülesehituse peaks ELi tugilabor igal üksikjuhul eraldi heaks kiitma, võttes arvesse uusimaid teaduslikke teadmisi. Samuti peaks analüüsi tegeva labori valik olema paindlikum, et viimaseid teadusandmeid ja laborikogemusi parimal moel ära kasutada. |
| --- | --- |

(11)

On asjakohane tagada suurem paindlikkus seoses täiendava molekulaaranalüüsi meetodiga ning analüüsi ülesehituse peaks ELi tugilabor igal üksikjuhul eraldi heaks kiitma, võttes arvesse uusimaid teaduslikke teadmisi. Samuti peaks analüüsi tegeva labori valik olema paindlikum, et viimaseid teadusandmeid ja laborikogemusi parimal moel ära kasutada.

| (12) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunkte a, b ja c vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunkte a, b ja c vastavalt muuta.

| (13) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. oktoober 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 12. jaanuari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 36/2005, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 III ja X lisa veiste, lammaste ja kitsede transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate epidemioloogilise seire osas (ELT L 10, 13.1.2005, lk 9).

2

(3)  Komisjoni 9. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 214/2005, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 III lisa seoses kitsede transmissiivse spongioosse entsefalopaatia seirega (ELT L 37, 10.2.2005, lk 9).

3

(4)  Komisjoni 7. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1041/2006, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 III lisa seoses lammaste transmissiivse spongioosse entsefalopaatia seirega (ELT L 187, 8.7.2006, lk 10).

4

(5)  Komisjoni 26. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 727/2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) I, III, VII ja X lisa (ELT L 165, 27.6.2007, lk 8).

5

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punkti 3.2 muudetakse järgmiselt:

| 1) | alapunkti a viimane lõik asendatakse järgmisega:

  „Kui ühe esimese lõigu punktides i–iv osutatud kinnitava uuringu tulemus on positiivne, käsitatakse looma positiivse TSE juhtumina.“; |
| --- | --- |

1)

alapunkti a viimane lõik asendatakse järgmisega:

„Kui ühe esimese lõigu punktides i–iv osutatud kinnitava uuringu tulemus on positiivne, käsitatakse looma positiivse TSE juhtumina.“;

| 2) | alapunkti b kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „Kui ühe kinnitava uuringu tulemus on positiivne, käsitatakse looma positiivse TSE juhtumina.“; |
| --- | --- |

2)

alapunkti b kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Kui ühe kinnitava uuringu tulemus on positiivne, käsitatakse looma positiivse TSE juhtumina.“;

| 3) | alapunkti c muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkirja järele lisatakse järgmine lõik:

  „Proove, mida käsitatakse alapunktides a ja b osutatud uuringute järel positiivsete TSE juhtumitena, kuid mida ei peeta ebatüüpilisteks juhtumiteks, uuritakse BSE esinemise välistamiseks üksnes juhul, kui need pärinevad näitjuhtumilt. Muid juhtumeid, mille puhul ilmnevad kontrolli teostava labori hinnangul uurimist väärivad tunnused, uuritakse samuti, et välistada BSE esinemine.“; |
| --- | --- | --- |

3)

alapunkti c muudetakse järgmiselt:

a)

pealkirja järele lisatakse järgmine lõik:

„Proove, mida käsitatakse alapunktides a ja b osutatud uuringute järel positiivsete TSE juhtumitena, kuid mida ei peeta ebatüüpilisteks juhtumiteks, uuritakse BSE esinemise välistamiseks üksnes juhul, kui need pärinevad näitjuhtumilt. Muid juhtumeid, mille puhul ilmnevad kontrolli teostava labori hinnangul uurimist väärivad tunnused, uuritakse samuti, et välistada BSE esinemine.“;

| b) | alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | Primaarne molekulaaranalüüs eristava western-blot analüüsimeetodiga
  BSE esinemise välistamiseks uuritakse proove ELi tugilabori suunistes nimetatud eristava western-blot analüüsimeetodiga. Eristustesti teeb pädeva asutuse poolt määratud ametlik diagnostikalabor, mis on edukalt läbinud ELi tugilabori korraldatud viimase pädevuskatse sellise meetodi kasutamise kohta.“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

Primaarne molekulaaranalüüs eristava western-blot analüüsimeetodiga

BSE esinemise välistamiseks uuritakse proove ELi tugilabori suunistes nimetatud eristava western-blot analüüsimeetodiga. Eristustesti teeb pädeva asutuse poolt määratud ametlik diagnostikalabor, mis on edukalt läbinud ELi tugilabori korraldatud viimase pädevuskatse sellise meetodi kasutamise kohta.“;

| c) | alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | Täiendav molekulaaranalüüs täiendavaid molekulaarseid analüüsimeetodeid kasutades
  TSE juhtumite proovid, milles vastavalt ELi tugilaboris väljatöötatud juhistele ei saa alapunktis i viidatud primaarse molekulaaranalüüsi alusel välistada BSE esinemist, antakse viivitamatult üle ELi tugilaborile koos kogu asjakohase kättesaadava teabega. Proove tuleb täiendavalt uurida ja kinnitada vähemalt ühe alternatiivse meetodiga, mis erineb immunokeemiliselt primaarsest molekulaarsest meetodist. Täiendava molekulaaranalüüsi ülesehituse, mis vastab uusimatele teaduslikele teadmistele ja laborikogemustele, kiidab ELi tugilabor heaks igal üksikjuhul eraldi vastavalt oma juhistele. ELi tugilaborit abistavad tüvemääramise ekspertide rühm (Strain Typing Expert Group, STEG) ning asjaomase riigi tugilabori esindaja.
  Tulemusi tõlgendab ELi tugilabor, keda abistavad STEG ning asjaomase riigi tugilabori esindaja. Komisjoni teavitatakse viivitamata kõnealustest järeldustest.“ |
| --- | --- | --- |

c)

alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

Täiendav molekulaaranalüüs täiendavaid molekulaarseid analüüsimeetodeid kasutades

TSE juhtumite proovid, milles vastavalt ELi tugilaboris väljatöötatud juhistele ei saa alapunktis i viidatud primaarse molekulaaranalüüsi alusel välistada BSE esinemist, antakse viivitamatult üle ELi tugilaborile koos kogu asjakohase kättesaadava teabega. Proove tuleb täiendavalt uurida ja kinnitada vähemalt ühe alternatiivse meetodiga, mis erineb immunokeemiliselt primaarsest molekulaarsest meetodist. Täiendava molekulaaranalüüsi ülesehituse, mis vastab uusimatele teaduslikele teadmistele ja laborikogemustele, kiidab ELi tugilabor heaks igal üksikjuhul eraldi vastavalt oma juhistele. ELi tugilaborit abistavad tüvemääramise ekspertide rühm (Strain Typing Expert Group, STEG) ning asjaomase riigi tugilabori esindaja.

Tulemusi tõlgendab ELi tugilabor, keda abistavad STEG ning asjaomase riigi tugilabori esindaja. Komisjoni teavitatakse viivitamata kõnealustest järeldustest.“

---

OTSUSED

| 30.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 360/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 360/16

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/1594,

29. oktoober 2020,

millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 7607 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse liidusiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaarkontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (3) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse taudi esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse liidu epidemioloogilise olukorra muutusi, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/1568 (5) pärast kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilise olukorra muutusi Poolas. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse taudi esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse liidu epidemioloogilise olukorra muutusi, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/1568 (5) pärast kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilise olukorra muutusi Poolas.

| (2) | Pärast rakendusotsuse (EL) 2020/1568 vastuvõtmise kuupäeva on esinenud üks uus sigade Aafrika katku juhtum kodusigadel Rumeenias. |
| --- | --- |

(2)

Pärast rakendusotsuse (EL) 2020/1568 vastuvõtmise kuupäeva on esinenud üks uus sigade Aafrika katku juhtum kodusigadel Rumeenias.

| (3) | 2020. aasta oktoobri lõpus esines üks sigade Aafrika katku puhang kodusigadel Rumeenias Suceava maakonnas sellises piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. See sigade Aafrika katku puhang kodusigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see kõnealuse lisa II osas loetletud Rumeenia piirkond, kus oli hiljuti sigade Aafrika katku puhang, nüüd loetleda kõnealuse lisa III osas, mitte selle lisa II osas. |
| --- | --- |

(3)

2020. aasta oktoobri lõpus esines üks sigade Aafrika katku puhang kodusigadel Rumeenias Suceava maakonnas sellises piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. See sigade Aafrika katku puhang kodusigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see kõnealuse lisa II osas loetletud Rumeenia piirkond, kus oli hiljuti sigade Aafrika katku puhang, nüüd loetleda kõnealuse lisa III osas, mitte selle lisa II osas.

| (4) | Pidades silmas sigade Aafrika katku hiljutist puhangut kodusigadel Rumeenias ja võttes arvesse praegust epidemioloogilist olukorda liidus, on kõnealuse liikmesriigi piirkondadeks jaotamist uuesti hinnatud ja ajakohastatud. Lisaks sellele on ümber hinnatud ja ajakohastatud riskijuhtimismeetmed. Neid muudatusi tuleb kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisas. |
| --- | --- |

(4)

Pidades silmas sigade Aafrika katku hiljutist puhangut kodusigadel Rumeenias ja võttes arvesse praegust epidemioloogilist olukorda liidus, on kõnealuse liikmesriigi piirkondadeks jaotamist uuesti hinnatud ja ajakohastatud. Lisaks sellele on ümber hinnatud ja ajakohastatud riskijuhtimismeetmed. Neid muudatusi tuleb kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisas.

| (5) | Selleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Rumeenias piiritleda uus piisava suurusega suure riskiga piirkond ja lisada see nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osa loetelusse. |
| --- | --- |

(5)

Selleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Rumeenias piiritleda uus piisava suurusega suure riskiga piirkond ja lisada see nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osa loetelusse.

| (6) | Võttes arvesse epidemioloogilise olukorra kiireloomulisust liidus seoses sigade Aafrika katku levikuga, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsuse 2014/709/EL lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse epidemioloogilise olukorra kiireloomulisust liidus seoses sigade Aafrika katku levikuga, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsuse 2014/709/EL lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 29. oktoober 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

4

(5)  Komisjoni 27. oktoobri 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1568, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 358, 28.10.2020, lk 69).

5

---

LISA

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

I OSA

1.   Belgia

Järgmised piirkonnad Belgias:

| dans la province de Luxembourg:





  la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:





  Frontière avec la France, |
| --- |

dans la province de Luxembourg:

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

Frontière avec la France,

| Rue Mersinhat à Florenville, |
| --- |

Rue Mersinhat à Florenville,

| La N818 jusque son intersection avec la N83, |
| --- |

La N818 jusque son intersection avec la N83,

| La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- |

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- |

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- |

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| Le Routeux, |
| --- |

Le Routeux,

| Rue d’Orgéo, |
| --- |

Rue d’Orgéo,

| Rue de la Vierre, |
| --- |

Rue de la Vierre,

| Rue du Bout-d’en-Bas, |
| --- |

Rue du Bout-d’en-Bas,

| Rue Sous l’Eglise, |
| --- |

Rue Sous l’Eglise,

| Rue Notre-Dame, |
| --- |

Rue Notre-Dame,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- |

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- |

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- |

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| Rue du Tombois, |
| --- |

Rue du Tombois,

| Rue Du Pierroy, |
| --- |

Rue Du Pierroy,

| Rue Saint-Orban, |
| --- |

Rue Saint-Orban,

| Rue Saint-Aubain, |
| --- |

Rue Saint-Aubain,

| Rue des Cottages, |
| --- |

Rue des Cottages,

| Rue de Relune, |
| --- |

Rue de Relune,

| Rue de Rulune, |
| --- |

Rue de Rulune,

| Route de l’Ermitage, |
| --- |

Route de l’Ermitage,

| N87: Route de Habay, |
| --- |

N87: Route de Habay,

| Chemin des Ecoliers, |
| --- |

Chemin des Ecoliers,

| Le Routy, |
| --- |

Le Routy,

| Rue Burgknapp, |
| --- |

Rue Burgknapp,

| Rue de la Halte, |
| --- |

Rue de la Halte,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| Rue de l’Eglise, |
| --- |

Rue de l’Eglise,

| Rue du Marquisat, |
| --- |

Rue du Marquisat,

| Rue de la Carrière, |
| --- |

Rue de la Carrière,

| Rue de la Lorraine, |
| --- |

Rue de la Lorraine,

| Rue du Beynert, |
| --- |

Rue du Beynert,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| Rue du Tram, |
| --- |

Rue du Tram,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- |

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- |

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville. |
| --- |

Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville.

2.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Ungari

Järgmised piirkonnad Ungaris:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575 050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575 050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

5.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos,

| — | Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos.

6.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| powiat działdowski, |
| --- |

powiat działdowski,

| gmina Dąbrówno w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Dąbrówno w powiecie ostródzkim,

| gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim,

| gmina Grodziczno w powiecie nowomiejskim, |
| --- |

gmina Grodziczno w powiecie nowomiejskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- |

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| powiat miejski Przemyśl, |
| --- |

powiat miejski Przemyśl,

| gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim, |
| --- |

gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim,

| w województwie świętokrzyskim:





  powiat opatowski, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

powiat opatowski,

| powiat sandomierski, |
| --- |

powiat sandomierski,

| gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- |

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,
  gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim, |
| --- |

gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim,

| powiat skierniewicki, |
| --- |

powiat skierniewicki,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| w województwie pomorskim:





  gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gminy Międzyrzecz, Pszczew, część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Międzyrzecz, Pszczew, część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim,

| gmina Ośno Lubuskie powiecie słubickim, |
| --- |

gmina Ośno Lubuskie powiecie słubickim,

| gminy Krzeszyce, Sulęcin i część gminy Torzym położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gminy Krzeszyce, Sulęcin i część gminy Torzym położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| gminy Bogdaniec, Lubiszyn i część gminy Witnica położona na północny - wschód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce -Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim, |
| --- |

gminy Bogdaniec, Lubiszyn i część gminy Witnica położona na północny - wschód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce -Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- |

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim, |
| --- |

gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim,

| gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- |

gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim, |
| --- |

część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim,

| gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| powiat miejski Poznań, |
| --- |

powiat miejski Poznań,

| gminy Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- |

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gminy Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo oraz część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

gminy Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo oraz część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- |

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- |

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- |

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- |

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- |

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim, |
| --- |

gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim,

| gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim,

| powiat miejski Kalisz, |
| --- |

powiat miejski Kalisz,

| gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim,

| gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim, |
| --- |

gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim,

| gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim, |
| --- |

gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim,

| w województwie zachodniopomorskim:





  część gminy Boleszkowice położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

część gminy Boleszkowice położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| gmina Mieszkowice w powiecie gryfińskim. |
| --- |

gmina Mieszkowice w powiecie gryfińskim.

7.   Slovakkia

Järgmised piirkonnad Slovakkias:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III,

| — | in the district of Michalovce municipality Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce municipality Strážske,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, and Červenica, |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, and Červenica,

| — | Dulova Ves, Záborské, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Okružná, Trnkov,Vyšná Šebastová and Šarišská Poruba, |
| --- | --- |

—

Dulova Ves, Záborské, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Okružná, Trnkov,Vyšná Šebastová and Šarišská Poruba,

| — | in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica, |
| --- | --- |

—

in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica,

| — | Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar, |
| --- | --- |

—

Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske,

| — | in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II,

| — | in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša, |
| --- | --- |

—

in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada. |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada.

8.   Kreeka

Järgmised piirkonnad Kreekas:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

II OSA

1.   Belgia

Järgmised piirkonnad Belgias:

| dans la province de Luxembourg:





  la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:





  La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894, |
| --- |

dans la province de Luxembourg:

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894,

| La N894 jusque son intersection avec la rue Grande, |
| --- |

La N894 jusque son intersection avec la rue Grande,

| La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- |

La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse, |
| --- |

La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse,

| Hosseuse, |
| --- |

Hosseuse,

| La Roquignole, |
| --- |

La Roquignole,

| Les Chanvières, |
| --- |

Les Chanvières,

| La Fosse du Loup, |
| --- |

La Fosse du Loup,

| Le Sart, |
| --- |

Le Sart,

| La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord, |
| --- |

La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord,

| La rue de l’Accord, |
| --- |

La rue de l’Accord,

| La rue du Fet, |
| --- |

La rue du Fet,

| La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange,

| La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange,

| La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- |

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- |

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981, |
| --- |

La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981,

| La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83, |
| --- |

La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83,

| La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville. |
| --- |

La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville.

2.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

3.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungari

Järgmised piirkonnad Ungaris:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

5.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Stare Juchy, część gminy Prostki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy i część gminy wiejskiej Ełk położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Stare Juchy, część gminy Prostki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy i część gminy wiejskiej Ełk położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim,

| powiat elbląski, |
| --- |

powiat elbląski,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gminy Orzysz, Pisz, Ruciane - Nida oraz część gminy Biała Piska położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Pisz, Ruciane - Nida oraz część gminy Biała Piska położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie ostródzkim,

| powiat giżycki, |
| --- |

powiat giżycki,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| powiat kętrzyński, |
| --- |

powiat kętrzyński,

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| w województwie podlaskim:





  powiat bielski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat bielski,

| gminy Radziłów, Rajgród Wąsosz, część gminy wiejskiej Grajewo położona na południe o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na południe od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy w powiecie grajewskim, |
| --- |

gminy Radziłów, Rajgród Wąsosz, część gminy wiejskiej Grajewo położona na południe o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na południe od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy w powiecie grajewskim,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat siemiatycki, |
| --- |

powiat siemiatycki,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- |

powiat kolneński z miastem Kolno,

| powiat białostocki, |
| --- |

powiat białostocki,

| gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  powiat siedlecki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat siedlecki,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| powiat ciechanowski, |
| --- |

powiat ciechanowski,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| powiat kozienicki, |
| --- |

powiat kozienicki,

| gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| powiat wołomiński, |
| --- |

powiat wołomiński,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328 W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328 W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| powiat grójecki, |
| --- |

powiat grójecki,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| powiat białobrzeski, |
| --- |

powiat białobrzeski,

| powiat przysuski, |
| --- |

powiat przysuski,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim,

| gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| powiat lubelski, |
| --- |

powiat lubelski,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| powiat świdnicki, |
| --- |

powiat świdnicki,

| gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| powiat kraśnicki, |
| --- |

powiat kraśnicki,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| gminy Hańsk, Stary Brus, Urszulin, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hańsk, Stary Brus, Urszulin, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa w powiecie włodawskim,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| w województwie podkarpackim:





  powiat stalowowolski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat stalowowolski,

| gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| w województwie lubuskim:





  powiat wschowski, |
| --- |

w województwie lubuskim:

powiat wschowski,

| gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim, |
| --- |

gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim,

| gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| gminy Cybinka, Górzyca, Rzepin i Słubice powiecie słubickim, |
| --- |

gminy Cybinka, Górzyca, Rzepin i Słubice powiecie słubickim,

| gmina Słońsk i część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gmina Słońsk i część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| powiat żarski, |
| --- |

powiat żarski,

| gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim,

| gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim, |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim,

| powiat obornicki, |
| --- |

powiat obornicki,

| część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- |

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- |

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gmina Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- |

gmina Sadkowice w powiecie rawskim,

| w województwie zachodniopomorskim:





  część gminy Boleszkowice położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim. |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

część gminy Boleszkowice położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim.

8.   Slovakkia

Järgmised piirkonnad Slovakkias:

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník,

| — | In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice, |
| --- | --- |

—

In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné,

| — | in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka, |
| --- | --- |

—

in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice,

| — | in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina. |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina.

9.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Judeţul Bistrița-Năsăud, without localities mentioned in Part III:






  — | Locality Dealu Ștefăniței; |
| --- | --- | --- |

—

Judeţul Bistrița-Năsăud, without localities mentioned in Part III:

—

Locality Dealu Ștefăniței;

| — | Locality Romuli. |
| --- | --- |

—

Locality Romuli.

III OSA

1.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė, Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė, Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

4.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| powiat miejski Olsztyn, |
| --- |

powiat miejski Olsztyn,

| część gminy Prostki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Ełk położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim, |
| --- |

część gminy Prostki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Ełk położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim,

| część gminy Biała Piska położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim, |
| --- |

część gminy Biała Piska położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim,

| w województwie podlaskim:





  część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| gmina Szczuczyn, część gminy wiejskiej Grajewo położona na północ o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącej miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na północ od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy i miasto Grajewo w powiecie grajewskim, |
| --- |

gmina Szczuczyn, część gminy wiejskiej Grajewo położona na północ o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącej miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na północ od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy i miasto Grajewo w powiecie grajewskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328 W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328 W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- |

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

| w województwie lubelskim:





  powiat tomaszowski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat tomaszowski,

| gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| powiat zamojski, |
| --- |

powiat zamojski,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| powiat biłgorajski, |
| --- |

powiat biłgorajski,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| gminy Hanna, Wyryki i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Wyryki i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim,

| gmina Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim,

| gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- |

gmina Baranów w powiecie puławskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- |

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| w województwie lubuskim:





  gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim,

| gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim,

| część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim,

| część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim, |
| --- |

część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim,

| gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| w województwie świętokrzyskim:





  część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim. |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim.

5.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | The following localities from Județul Bistrița Năsăud:






  — | Dealu Ștefăniței, |
| --- | --- | --- |

—

The following localities from Județul Bistrița Năsăud:

—

Dealu Ștefăniței,

| — | Romuli, |
| --- | --- |

—

Romuli,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

6.   Slovakkia

| — | the whole district of Trebišov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II,

| — | Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce, |
| --- | --- |

—

Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce,

| — | the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II,

| — | In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma, |
| --- | --- |

—

In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná. |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná.

IV OSA

Itaalia

Järgmised piirkonnad Itaalias:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

SOOVITUSED

| 30.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 360/43 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 360/43

---

KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2020/1595,

28. oktoober 2020,

COVID-19 testimisstrateegiate, sealhulgas antigeeni kiirtestide kasutamise kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | COVID-19 pandeemia kujutab endast jätkuvalt suurt ohtu rahvatervisele. Nagu on märgitud komisjoni teatises, mis käsitleb lähituleviku tegevuskava, et tagada ELi tervishoiusüsteemi valmisolek COVID-19 puhanguteks, (1) on sellise valmisoleku ja reageerimise olulisteks aspektideks toimivad testimisstrateegiad ja piisav testimissuutlikkus, mis võimaldavad potentsiaalselt nakkusohtlikke isikuid varakult avastada ning annavad ülevaate nakkuste määrast ja levikust kogukondades. Samuti on need haigestunuga kokkupuutunud isikute asjakohase kindlakstegemise eelduseks, et piirata levikut kohese isolatsiooni abil. |
| --- | --- |

(1)

COVID-19 pandeemia kujutab endast jätkuvalt suurt ohtu rahvatervisele. Nagu on märgitud komisjoni teatises, mis käsitleb lähituleviku tegevuskava, et tagada ELi tervishoiusüsteemi valmisolek COVID-19 puhanguteks, (1) on sellise valmisoleku ja reageerimise olulisteks aspektideks toimivad testimisstrateegiad ja piisav testimissuutlikkus, mis võimaldavad potentsiaalselt nakkusohtlikke isikuid varakult avastada ning annavad ülevaate nakkuste määrast ja levikust kogukondades. Samuti on need haigestunuga kokkupuutunud isikute asjakohase kindlakstegemise eelduseks, et piirata levikut kohese isolatsiooni abil.

| (2) | Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (2) artikli 168 lõikega 7 kuulub tervishoiupoliitika määratlemine ning tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamine ja kättesaadavaks muutmine liikmesriikide pädevusse. Seega vastutavad ELi liikmesriigid COVID-19 testimisstrateegiate väljatöötamise ja rakendamisega seotud otsuste tegemise eest, võttes seejuures arvesse riikide epidemioloogilist ja sotsiaalset olukorda. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (2) artikli 168 lõikega 7 kuulub tervishoiupoliitika määratlemine ning tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamine ja kättesaadavaks muutmine liikmesriikide pädevusse. Seega vastutavad ELi liikmesriigid COVID-19 testimisstrateegiate väljatöötamise ja rakendamisega seotud otsuste tegemise eest, võttes seejuures arvesse riikide epidemioloogilist ja sotsiaalset olukorda.

| (3) | EL võttis 2013. aastal vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1082/2013/EL, (3) et parandada valmisolekut ja suutlikkust kogu Euroopas ning tugevdada oma suutlikkust jälgida terviseohte, neid kiiresti avastada ja reageerimist koordineerida. Koos otsusega nr 1082/2013/EL võeti kasutusele mitmesugused vahendid, (4) et toetada ja koordineerida liikmesriikide reageerimise kavandamist ja meetmeid piiriüleste terviseohtude korral. |
| --- | --- |

(3)

EL võttis 2013. aastal vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1082/2013/EL, (3) et parandada valmisolekut ja suutlikkust kogu Euroopas ning tugevdada oma suutlikkust jälgida terviseohte, neid kiiresti avastada ja reageerimist koordineerida. Koos otsusega nr 1082/2013/EL võeti kasutusele mitmesugused vahendid, (4) et toetada ja koordineerida liikmesriikide reageerimise kavandamist ja meetmeid piiriüleste terviseohtude korral.

| (4) | Oluline element kogu ELi hõlmava tähtsusega rahvatervisekriiside koordineerimisel on terviseohutuse komitee (HSC). Selle ülesanne on tugevdada parimate tavade ja teabe koordineerimist ja jagamist riikliku valmisoleku ja reageerimise planeerimisel, edendada sellise tegevuse koostalitlusvõimet ja valdkondadevahelist mõõdet ning luua ühishangete mehhanism meditsiiniliste vastumeetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

(4)

Oluline element kogu ELi hõlmava tähtsusega rahvatervisekriiside koordineerimisel on terviseohutuse komitee (HSC). Selle ülesanne on tugevdada parimate tavade ja teabe koordineerimist ja jagamist riikliku valmisoleku ja reageerimise planeerimisel, edendada sellise tegevuse koostalitlusvõimet ja valdkondadevahelist mõõdet ning luua ühishangete mehhanism meditsiiniliste vastumeetmete võtmiseks.

| (5) | Komisjon võttis 15. juulil 2020 vastu teatise, milles käsitletakse lähituleviku tegevuskava, et tagada ELi tervishoiusüsteemi valmisolek COVID-19 puhanguteks (5) Euroopas. Üks nimetatud teatises käsitletud tegevusvaldkondi on saavutada terviseohutuse komitee kaudu ELi tasandi kokkulepe ühtlustatud katsestrateegia ja -metoodika kohta. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon võttis 15. juulil 2020 vastu teatise, milles käsitletakse lähituleviku tegevuskava, et tagada ELi tervishoiusüsteemi valmisolek COVID-19 puhanguteks (5) Euroopas. Üks nimetatud teatises käsitletud tegevusvaldkondi on saavutada terviseohutuse komitee kaudu ELi tasandi kokkulepe ühtlustatud katsestrateegia ja -metoodika kohta.

| (6) | Nõukogu võttis 30. juunil vastu soovituse Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (6). Seda tehti tuginedes põhimõtetele ja objektiivsete kriteeriumidele, nagu terviseolukord, suutlikkus kohaldada reisi ajal tõkestamismeetmeid, vastastikkuse põhimõte ja andmed, mida saadakse asjakohastest allikatest, nagu Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) ja Maailma Terviseorganisatsioon (WHO). |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu võttis 30. juunil vastu soovituse Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (6). Seda tehti tuginedes põhimõtetele ja objektiivsete kriteeriumidele, nagu terviseolukord, suutlikkus kohaldada reisi ajal tõkestamismeetmeid, vastastikkuse põhimõte ja andmed, mida saadakse asjakohastest allikatest, nagu Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) ja Maailma Terviseorganisatsioon (WHO).

| (7) | Terviseohutuse komitee jõudis 17. septembril 2020 kokkuleppele järgmise dokumendi osas: „ELi tervishoiusüsteemi valmisolek: soovitused ELi ühise lähenemisviisi kohta COVID-19 testimisele", (7) milles on sätestatud mitmesugused meetmed, mida riigid peaksid oma testimisstrateegiate ajakohastamisel või kohandamisel arvesse võtma. Soovituste eesmärk on jõuda kokkuleppele ühtses lähenemisviisis COVID-19 testimisele kogu Euroopas. Soovitus tugineb Euroopa riikides olnud olukorrale 2020. aasta septembri alguses ning sel ajal rakendatud vastavatel testimisstrateegiatele ja eesmärkidele. |
| --- | --- |

(7)

Terviseohutuse komitee jõudis 17. septembril 2020 kokkuleppele järgmise dokumendi osas: „ELi tervishoiusüsteemi valmisolek: soovitused ELi ühise lähenemisviisi kohta COVID-19 testimisele", (7) milles on sätestatud mitmesugused meetmed, mida riigid peaksid oma testimisstrateegiate ajakohastamisel või kohandamisel arvesse võtma. Soovituste eesmärk on jõuda kokkuleppele ühtses lähenemisviisis COVID-19 testimisele kogu Euroopas. Soovitus tugineb Euroopa riikides olnud olukorrale 2020. aasta septembri alguses ning sel ajal rakendatud vastavatel testimisstrateegiatele ja eesmärkidele.

| (8) | Liikmesriigid peaksid püüdma vältida mis tahes reisikeelde. Ühtse turu vabaduste kaitsmiseks tuleks mis tahes piiranguid kohaldada kooskõlas liidu õiguse üldpõhimõtetega, eelkõige proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõttega, ning need ei tohiks ulatuda kaugemale sellest, mis on rangelt vajalik rahvatervise kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriigid peaksid püüdma vältida mis tahes reisikeelde. Ühtse turu vabaduste kaitsmiseks tuleks mis tahes piiranguid kohaldada kooskõlas liidu õiguse üldpõhimõtetega, eelkõige proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõttega, ning need ei tohiks ulatuda kaugemale sellest, mis on rangelt vajalik rahvatervise kaitsmiseks.

| (9) | Nõukogu võttis 13. oktoobril 2020 vastu soovituse, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel, (8) milles esitatakse muu hulgas selgem teave seoses meetmetega, mida kohaldatakse suurema riskiga piirkondadest saabunud reisijate suhtes (testimine ja eneseisolatsioon), andes üldsusele täpset ja õigeaegset teavet. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu võttis 13. oktoobril 2020 vastu soovituse, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel, (8) milles esitatakse muu hulgas selgem teave seoses meetmetega, mida kohaldatakse suurema riskiga piirkondadest saabunud reisijate suhtes (testimine ja eneseisolatsioon), andes üldsusele täpset ja õigeaegset teavet.

| (10) | Tõhusal testimisel on oluline roll inimeste vaba liikumise tagamisel ja siseturu sujuva toimimise võimaldamisel. Alates COVID-19 pandeemia puhkemisest on diagnostiliste testide valdkond arenenud kiiresti ning tugevdanud oma keskset rolli haiguspuhangute ohjamisel. Diagnostiliste testide tähtsust tunnistades toetab EL nende arendamist mitme ELi teadusuuringute ja innovatsiooni meetme kaudu1. COVID-19 testide täpne kasutamine suurel hulgal ja sellisel moel, et testimise tulemus saadakse kiiresti, mängib olulist rolli SARS-CoV-2 leviku vähendamisel. Praegu on nakatunute ja nendega kokkupuutunud isikute testimiseks kõige usaldusväärsem meetod RT-PCR (pöördtranskriptsiooniga polümeraasi ahelreaktsioon) põhine test; sellised testid olid kõige kiiremini kättesaadavad, kui pandeemia Euroopasse jõudis. |
| --- | --- |

(10)

Tõhusal testimisel on oluline roll inimeste vaba liikumise tagamisel ja siseturu sujuva toimimise võimaldamisel. Alates COVID-19 pandeemia puhkemisest on diagnostiliste testide valdkond arenenud kiiresti ning tugevdanud oma keskset rolli haiguspuhangute ohjamisel. Diagnostiliste testide tähtsust tunnistades toetab EL nende arendamist mitme ELi teadusuuringute ja innovatsiooni meetme kaudu1. COVID-19 testide täpne kasutamine suurel hulgal ja sellisel moel, et testimise tulemus saadakse kiiresti, mängib olulist rolli SARS-CoV-2 leviku vähendamisel. Praegu on nakatunute ja nendega kokkupuutunud isikute testimiseks kõige usaldusväärsem meetod RT-PCR (pöördtranskriptsiooniga polümeraasi ahelreaktsioon) põhine test; sellised testid olid kõige kiiremini kättesaadavad, kui pandeemia Euroopasse jõudis.

| (11) | Kuigi RT-PCR-testide arv on kogu ELis kasvanud, mille tulemusel on tuvastatud rohkem COVID-19 positiivseid juhtumeid, eriti nooremate inimeste puhul, kellel on kerged sümptomid või kes on asümptomaatilised, on laboritel raske tagada, et oleks olemas piisavad ressursid ja suutlikkus nõudlusega sammu pidamiseks. Sellest tulenevalt on tekkinud RT-PCR-testi materjalide nappus ning testi tegemiseks ja tulemuse saamiseks kuluv aeg on pikenenud, mis piirab nii leevendusmeetmete tõhusat rakendamist kui ka haigestunutega kokkupuutunud isikute kiiret kindlakstegemist. Nende puudustega tegelemiseks korraldas komisjon juba 19. märtsil laboriseadmete ühishanke, mis hõlmas RT-PCR-testi komplekte ja reaktiive, ning milles osales 20 liikmesriiki. |
| --- | --- |

(11)

Kuigi RT-PCR-testide arv on kogu ELis kasvanud, mille tulemusel on tuvastatud rohkem COVID-19 positiivseid juhtumeid, eriti nooremate inimeste puhul, kellel on kerged sümptomid või kes on asümptomaatilised, on laboritel raske tagada, et oleks olemas piisavad ressursid ja suutlikkus nõudlusega sammu pidamiseks. Sellest tulenevalt on tekkinud RT-PCR-testi materjalide nappus ning testi tegemiseks ja tulemuse saamiseks kuluv aeg on pikenenud, mis piirab nii leevendusmeetmete tõhusat rakendamist kui ka haigestunutega kokkupuutunud isikute kiiret kindlakstegemist. Nende puudustega tegelemiseks korraldas komisjon juba 19. märtsil laboriseadmete ühishanke, mis hõlmas RT-PCR-testi komplekte ja reaktiive, ning milles osales 20 liikmesriiki.

| (12) | Hoolimata selle ühishanke rakendamisest seisavad liikmesriigid probleemide ees, nagu piiratud testimissuutlikkus ja tulemuse saamiseks kuluv pikk aeg, seda eelkõige praeguses epidemioloogilises olukorras, kus Euroopas ilmneb COVID-19 nakkuse taaslevik. Sellega seoses pööravad liikmesriigid üha enam tähelepanu võimalusele kasutada kiirteste või laborivälist testimist (nt antigeeni teste), mis toimub peamiselt meditsiiniasutustes, ning uurivad nende laiemat kasutamist. See kiiremate ja odavamate COVID-19 testide uus põlvkond, mis võimaldab saada tulemuse sageli vähem kui 30 minuti jooksul, levib turul üha enam. |
| --- | --- |

(12)

Hoolimata selle ühishanke rakendamisest seisavad liikmesriigid probleemide ees, nagu piiratud testimissuutlikkus ja tulemuse saamiseks kuluv pikk aeg, seda eelkõige praeguses epidemioloogilises olukorras, kus Euroopas ilmneb COVID-19 nakkuse taaslevik. Sellega seoses pööravad liikmesriigid üha enam tähelepanu võimalusele kasutada kiirteste või laborivälist testimist (nt antigeeni teste), mis toimub peamiselt meditsiiniasutustes, ning uurivad nende laiemat kasutamist. See kiiremate ja odavamate COVID-19 testide uus põlvkond, mis võimaldab saada tulemuse sageli vähem kui 30 minuti jooksul, levib turul üha enam.

| (13) | Maailma Terviseorganisatsioon avaldas 11. septembril 2020 vahesuunised antigeeni kiirtestide kasutamise kohta COVID-19 tuvastamiseks, (9) andes riikidele nõu selle kohta, milline võiks olla nende testide roll ja vajaduse kohta olla testi valides hoolikas. Maailma Terviseorganisatsioon on rõhutanud, et kuigi antigeeni kiirtestid võivad pakkuda kasulikke lahendusi SARS-CoV-2 nakkuse diagnoosimiseks eri olukordade ja stsenaariumide puhul, ei ole nende kliiniline toimivus (veel) optimaalne ja ettevaatus on vajalik. |
| --- | --- |

(13)

Maailma Terviseorganisatsioon avaldas 11. septembril 2020 vahesuunised antigeeni kiirtestide kasutamise kohta COVID-19 tuvastamiseks, (9) andes riikidele nõu selle kohta, milline võiks olla nende testide roll ja vajaduse kohta olla testi valides hoolikas. Maailma Terviseorganisatsioon on rõhutanud, et kuigi antigeeni kiirtestid võivad pakkuda kasulikke lahendusi SARS-CoV-2 nakkuse diagnoosimiseks eri olukordade ja stsenaariumide puhul, ei ole nende kliiniline toimivus (veel) optimaalne ja ettevaatus on vajalik.

| (14) | Maailma Terviseorganisatsioon soovitab olemasolevate võimaluste hulgast kasutada antigeeni kiirteste, mis vastavad miinimumnõuetele ≥ 80 % tundlikkuse osas ja ≥ 97 % spetsiifilisuse osas, ning neid tuleks kasutada eelkõige siis, kui RT-PCR-testide kättesaadavus on ajutiselt piiratud või kui pikk aeg tulemuste saamisel ei võimalda kliinilist kasutamist. Antigeeni kiirtestide kasutamine inimeste sõeluuringuteks annab võimaluse tuvastada kiiresti need isikud, kes on nakkuse levimise seisukohast kõige ohtlikumad eelkõige just suure leviku puhul kogukonnas. Lisaks peaksid antigeeni kiirteste tegema koolitatud kasutajad vastavalt tootja juhistele, tehes seda esimese 5–7 päeva jooksul pärast sümptomite ilmnemist, kui viiruskoormus on kõige suurem. |
| --- | --- |

(14)

Maailma Terviseorganisatsioon soovitab olemasolevate võimaluste hulgast kasutada antigeeni kiirteste, mis vastavad miinimumnõuetele ≥ 80 % tundlikkuse osas ja ≥ 97 % spetsiifilisuse osas, ning neid tuleks kasutada eelkõige siis, kui RT-PCR-testide kättesaadavus on ajutiselt piiratud või kui pikk aeg tulemuste saamisel ei võimalda kliinilist kasutamist. Antigeeni kiirtestide kasutamine inimeste sõeluuringuteks annab võimaluse tuvastada kiiresti need isikud, kes on nakkuse levimise seisukohast kõige ohtlikumad eelkõige just suure leviku puhul kogukonnas. Lisaks peaksid antigeeni kiirteste tegema koolitatud kasutajad vastavalt tootja juhistele, tehes seda esimese 5–7 päeva jooksul pärast sümptomite ilmnemist, kui viiruskoormus on kõige suurem.

| (15) | Mitu liikmesriiki (10) on hakanud praktikas kasutama antigeeni kiirteste ja on lisanud nende kasutamise oma riiklikesse COVID-19 testimisstrateegiatesse. Lisaks teeb enamik liikmesriike praegu valideerimisuuringuid või katseprojekte, et hinnata antigeeni kiirtestide kliinilist toimet konkreetsetes tingimustes ja SARS-CoV-2 nakkuse diagnoosimisel konkreetsete sihtrühmade hulgas. Terviseohutuse komitee otsustas oma 19. oktoobri 2020. aasta koosolekul, et ta töötab välja ühise seisukoha antigeeni kiirtestide kasutamise kohta, käsitledes muu hulgas nende testide rakendamist ja tulemuste kasutamist. |
| --- | --- |

(15)

Mitu liikmesriiki (10) on hakanud praktikas kasutama antigeeni kiirteste ja on lisanud nende kasutamise oma riiklikesse COVID-19 testimisstrateegiatesse. Lisaks teeb enamik liikmesriike praegu valideerimisuuringuid või katseprojekte, et hinnata antigeeni kiirtestide kliinilist toimet konkreetsetes tingimustes ja SARS-CoV-2 nakkuse diagnoosimisel konkreetsete sihtrühmade hulgas. Terviseohutuse komitee otsustas oma 19. oktoobri 2020. aasta koosolekul, et ta töötab välja ühise seisukoha antigeeni kiirtestide kasutamise kohta, käsitledes muu hulgas nende testide rakendamist ja tulemuste kasutamist.

| (16) | Ühismeetme „EU Healthy Gateways“ (11) raames on antigeeni kiirtesti kasutamist hinnatud eelkõige seoses lennujaamadesse saabuvate reisijatega. Muu hulgas on analüüsitud laboratoorsete analüüsimeetodite valikuid, reisijate testimise ajastust, vajalikke ressursse ja praktilist korraldust lennujaamades. See võib olla asjakohane ka muid transpordivahendeid kasutavate reisijate puhul. |
| --- | --- |

(16)

Ühismeetme „EU Healthy Gateways“ (11) raames on antigeeni kiirtesti kasutamist hinnatud eelkõige seoses lennujaamadesse saabuvate reisijatega. Muu hulgas on analüüsitud laboratoorsete analüüsimeetodite valikuid, reisijate testimise ajastust, vajalikke ressursse ja praktilist korraldust lennujaamades. See võib olla asjakohane ka muid transpordivahendeid kasutavate reisijate puhul.

| (17) | Peale selle palus komisjon hiljuti Haiguste Ennetamise ja Tõrje Keskusel (ECDC) ja Euroopa Liidu Lennundusohutusametil (EASA) töötada välja käitumisjuhis ohutumate lennureiside tagamiseks, sealhulgas ettepanek ELi ühise terviseohutuse testimismetoodika kohta lennujaamades. Metoodika peaks sisaldama selliseid elemente nagu testi tegemise ajastus, sihtpopulatsioon, testi liigid ja võimalik rakendamine lennujaamades ning samuti peaks seda metoodikat saama laiendada teistele transpordiliikidele. Konkreetses kontekstis valideeritud tehnoloogiatel ja olemasoleval suutlikkusel põhinev testimisstrateegiate väljatöötamine peab olema ka karantiini või muid piiranguid käsitlevate lähenemisviiside alus; nt testitulemuste vastastikune tunnustamine võib piisavalt vähendada imporditud haigusjuhtude riski, nii et see on sihtpiirkonnas esineva riskiga samaväärne või sellest väiksem, ning seega võimaldada karantiini või muid piirangud tühistada. |
| --- | --- |

(17)

Peale selle palus komisjon hiljuti Haiguste Ennetamise ja Tõrje Keskusel (ECDC) ja Euroopa Liidu Lennundusohutusametil (EASA) töötada välja käitumisjuhis ohutumate lennureiside tagamiseks, sealhulgas ettepanek ELi ühise terviseohutuse testimismetoodika kohta lennujaamades. Metoodika peaks sisaldama selliseid elemente nagu testi tegemise ajastus, sihtpopulatsioon, testi liigid ja võimalik rakendamine lennujaamades ning samuti peaks seda metoodikat saama laiendada teistele transpordiliikidele. Konkreetses kontekstis valideeritud tehnoloogiatel ja olemasoleval suutlikkusel põhinev testimisstrateegiate väljatöötamine peab olema ka karantiini või muid piiranguid käsitlevate lähenemisviiside alus; nt testitulemuste vastastikune tunnustamine võib piisavalt vähendada imporditud haigusjuhtude riski, nii et see on sihtpiirkonnas esineva riskiga samaväärne või sellest väiksem, ning seega võimaldada karantiini või muid piirangud tühistada.

| (18) | Samuti peab valideeritud tehnoloogiatel ja olemasoleval suutlikkusel põhinev testimisstrateegiate väljatöötamine olema ELi karantiinipoliitika alus. Komisjon on teinud Haiguste Ennetamise ja Tõrje Keskusele (ECDC) ülesandeks anda karantiini kohta teaduslikke suuniseid eesmärgiga kavandada Euroopa lähenemisviisi, |
| --- | --- |

(18)

Samuti peab valideeritud tehnoloogiatel ja olemasoleval suutlikkusel põhinev testimisstrateegiate väljatöötamine olema ELi karantiinipoliitika alus. Komisjon on teinud Haiguste Ennetamise ja Tõrje Keskusele (ECDC) ülesandeks anda karantiini kohta teaduslikke suuniseid eesmärgiga kavandada Euroopa lähenemisviisi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

EESMÄRK

| 1. | Käesolevas soovituses esitatakse riikidele suuniseid seoses peamiste elementidega, mida tuleb riiklike, piirkondlike või kohalike testimisstrateegiate puhul kaaluda. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eelkõige keskendutakse soovituses COVID-19 testimisstrateegia kohaldamisalale, prioriteetsena käsitatavatele inimrühmadele ja konkreetsetele olukordadele, mida tuleks arvesse võtta, samuti käsitletakse testimissuutlikkuse ja -ressurssidega seotud põhiküsimusi. Lisaks esitatakse antigeeni kiirtestide kasutamisega seotud kaalutlused. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Soovituse eesmärk on ka tagada, et testimispõhimõtted aitaksid kaasa siseturu sujuvale toimimisele ja sujuvale piiriülesele reisimisele ning inimeste, teenuste ja kaupade vabale liikumisele liidus. |
| --- | --- |

3.

TESTIMISSTRATEEGIAD

| 4. | Varane avastamine testimise teel on endiselt oluline. Liikmesriigid peaksid korraldama võimalikult laiaulatusliku testimise, käsitades prioriteetsena sümptomitega isikuid, inimesi, kellel oli kokkupuude kinnitatud haigusjuhtudega ja tõsiseid kohalikke haiguspuhanguid; ka sümptomiteta isikuid tuleks võimalust mööda testida kooskõlas olemasolevate ressursside, testimissuutlikkuse ja haigestunuga kokkupuutunud isikute kindlakstegemise suutlikkusega ning võttes arvesse ECDC avaldatud testimissuunistes esitatud stsenaariume (12). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kui suutlikkus ei ole piisav, peaksid liikmesriigid seadma prioriteediks nende isikute testimise, kellel ilmnevad COVID-19 sümptomid, sealhulgas kerged sümptomid ja eelkõige ägeda hingamisteede infektsiooni sümptomid. Võimalus korral tuleks test teha koos gripi ja muude hingamisteede infektsioonide kontrollimisega, nt mitmik- või muude asjakohaste testide abil. Testimisprioriteetide kriteeriumid peaksid olema objektiivsed ja mittediskrimineerivalt kohaldatavad. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Liikmesriigid peaksid pöörama erilist tähelepanu COVID-19 leviku vältimisele ja/või kõrvaldamisele tervishoiuasutustes ja pikaajalist hooldust pakkuvates asutustes, nagu näiteks vanadekodud ja eakate hooldekodud. Nende sektorite töötajaid tuleks korrapäraselt testida ja kehtestada testimiskavad. Lisaks tuleks patsiente testida haiglasse saabumisel või vahetult enne seda ning haiglaravil olevaid isikuid tuleb kontrollida COVID-19 sümptomite suhtes vähemalt 14 päeva pärast haiglasse lubamist ning kokkulepitud kava kohaselt korrapäraselt testida (nt kord nädalas). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fokuseeritud ja hästi tuvastatud puhangukollete puhul peaksid liikmesriigid kaaluma enamiku asjaomase kogukonna testimist olenemata sellest, kas neil on sümptomeid või mitte, sest see võib vähendada vajadust kehtestada rangemad rahvatervisega seotud meetmed või sellise vajaduse isegi ära hoida. Kohalikud omavalitsused peaksid välja töötama kava testimiseks ja nõuete järgimiseks prognoositavate kriitiliste olukordade puhul, näiteks koolides ja töökohtades. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Liikmesriigid peaksid tagama, et on olemas kriitiliste töötajate (sealhulgas tervishoiu-, pikaajalise hoolduse ja haridusasutuste töötajad) testimise kavad ning võimalus neid töötajaid sageli COVID-19 suhtes testida. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Liikmesriigid peaksid tagama kodanike selge teavitamise ja rahvatervist käsitleva teabe andmise. Samuti peaksid nad tagama oma elanikkonnale ligipääsetavad testimiskeskused ja üldise osalemise COVID-19 testimisel, eelkõige asümptomaatiliste juhtude testimiseks ja seoses puhangutega. |
| --- | --- |

9.

TESTIMISSUUTLIKKUS JA -RESSURSID

| 10. | Komisjon rõhutab veel kord, et liikmesriigid peaksid määrama kindlaks vajaliku testimissuutlikkuse ja vajalikud testimisressursid (proovide võtmiseks, analüüsi tegemiseks ja haigestunuga kokkupuutunud isikute kindlakstegemiseks), võttes aluseks testi eesmärgid, nõudluse ja pakkumise kavandamise ning uusimad teaduslikud tõendid haiguse iseloomu kohta. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Liikmesriigid peaksid tagama, et suutlikkus ja ressursid võimaldavad sihipärast, õigeaegset ja täpset testimist, sealhulgas kiireid tulemusi (ideaaljuhul jääb testitaotlusest tulemuste saamiseni 24 tundi), samuti haigestunuga kokkupuutunud isikute õigeaegset kindlakstegemist, mis hõlbustab haigusjuhtude ja kollete kiiret tuvastamist ja ohjamist ning mittenakatunute kiiremat naasmist tavapärase elu juurde. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Peale selle võib viiruse leviku jälgimiseks populatsioonis kasutada täiendava vahendina SARS-CoV-2 esinemise seiret reovees; see toimib ka varajase hoiatamise süsteemina. Mõnes liikmesriigist sellist seiret juba tehakse ning seda tuleks laiendada nii palju kui võimalik. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kooskõlas ECDC kehtivate suunistega julgustatakse liikmesriike tegema haigestunuga kokkupuutunud isikutele pöördtranskriptsiooniga polümeraasi ahelreaktsioonil (RT-PCR) põhinevaid teste või samaväärseid valideeritud teste eesmärgiga lühendada nende karantiiniaega. Liikmesriike kutsutakse üles jälgima ja ajakohastama riiklikke karantiininõudeid kooskõlas lisanduvate teaduslike tõenditega. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Liikmesriigid peaksid tegema testimissuutlikkuse ja -võimaluste ning haigestunuga kokkupuutunud isikute kindlakstegemise süsteemide stsenaariumipõhiseid vastupidavuskontrolle. Selliseid vastupidavuskontrolle tuleks teha mitte ainult riiklikul tasandil, vaid keskenduda tuleks ka lokaalsetele haiguspuhangutele ja tugineda konkreetsetele stsenaariumidele nagu ülikiire levikuga juhtumid, haiguspuhangud konkreetsetes tööstussektorites, haridusasutustes ja vanadekodudes. Liikmesriigid peaksid pärast kontrolli tegemist jagama saadud kogemusi ja parimaid tavasid näiteks terviseohutuse komitee kaudu. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Selleks et tagada piisav RT-PCR ja kiirtestide tegemise suutlikkus kogu ELis, peaksid liikmesriigid uurima piiriülese koostöö võimalusi, näiteks mobiilsete laborite kasutamisvõimalusi või testide piiriülest tegemist. |
| --- | --- |

15.

ANTIGEENI KIIRTESTID

| 16. | Liikmesriigid peaksid kokku leppima antigeeni kiirtesti valikukriteeriumid, eelkõige need, mis on seotud asjaomaste testide kliinilise toimivusega (tundlikkus ja spetsiifilisus); samuti tuleks kokkuleppele jõuda nende stsenaariumide ja tingimuste suhtes, mille puhul on asjakohane kasutada antigeeni kiirtesti, näiteks suure leviku korral kogukonnas. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Liikmesriigid peaksid eelkõige terviseohutuse komitee ja muude teadmiste vahetamise platvormide (nt nõukogu integreeritud kord poliitiliseks reageerimiseks kriisidele (IPCR)) kaudu aktiivselt jagama ja arutama teavet antigeeni kiirtestide valideerimisuuringute tulemuste kohta ELi liikmesriikides, kusjuures need uuringud peavad olema tehtud sõltumatult asjaomase testi väljatöötanud ettevõtete uuringutest. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Komisjon teeb liikmesriikidega koostööd, et kiiremas korras luua kiirtestide hindamise, heakskiitmise ja vastastikuse tunnustamise ning testitulemuste vastastikuse tunnustamise raamistik. Peale selle jälgib komisjon turgu ja uute antigeeni kiirtestide kättesaadavust, võttes arvesse nende kliinilist toimivust ja kokkulepitavaid kriteeriume, ning loob andmebaasi antigeeni kiirteste ja valideerimisuuringute tulemusi käsitlevatele andmetele vastavalt sellele, kuidas need ELis kättesaadavaks muutuvad, tuginedes olemasolevale COVID-19 in vitro diagnostika vahendite ja katsemeetodite andmebaasile. Komisjon käivitab algatused testide hankimiseks, et tagada antigeeni kiirtestide ühetaoline kättesaadavus ning nende kiire kasutuselevõtt kogu ELis. |
| --- | --- |

18.

Brüssel, 28. oktoober 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?qid=1603899755406&uri=CELEX%3A52020DC0318

1

(2)  
  ELT C 326, 26.10.2012, lk 47.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsus nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2119/98/EÜ (ELT L 293, 5.11.2013, lk 1).

3

(4)  See hõlmab näiteks varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemi (EWRS), terviseohutuse komitee (HSC) koordineerimist ja ühishankeid jne.

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:52020DC0318

5

(6)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9208-2020-INIT/et/pdf

6

(7)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/preparedness_response/docs/common_testingapproach_covid-19_en.pdf

7

(8)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11689-2020-REV-1/et/pdf

8

(9)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/334253/WHO-2019-nCoV-Antigen_Detection-2020.1-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y

9

(10)  22. oktoobri seisuga on need riigid Belgia, Hispaania, Itaalia, Kreeka, Prantsusmaa, Saksamaa, Soome ja Ühendkuningriik.

10

(11)  https://www.healthygateways.eu/

11

(12)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-testing-strategies-and-objectives

12

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 30.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 360/48 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 360/48

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav internetis aadressil http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ÜRO eeskiri nr 151 – ühtsed sätted mootorsõidukite tüübikinnituse kohta seoses pimeala infosüsteemiga jalgrataste tuvastamiseks [2020/1596]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

eeskirja algversiooni 1. täiendus – jõustumise kuupäev: 25. september 2020

Käesolev dokument on üksnes dokumenteerimisvahend. Autentsed ja õiguslikult siduvad tekstid on: ECE/TRANS/WP.29/2019/28 ja

ECE/TRANS/WP.29/2020/18.

SISUKORD

EESKIRI

| 0. | Sissejuhatus (teadmiseks) |
| --- | --- |

0.

| 1. | Kohaldamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tehniline kirjeldus |
| --- | --- |

5.

| 6. | Katsemenetlus |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sõidukitüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tootmise nõuetele vastavus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

11.

LISAD

| 1 | Teatis |
| --- | --- |

1

| 2 | Tüübikinnitusmärkide kujundus |
| --- | --- |

2

| 3 | Katsejuhtumite tabelis loetlemata juhtumite toimivusnõuete kindlaksmääramise kord |
| --- | --- |

3

0.   SISSEJUHATUS (teadmiseks)

| 0.1. | Kokkupõrked pöördemanöövril paremale pöörava veoki ja jalgratturi vahel toimuvad enamasti väiksemal sõidukiirusel või seisakul ja neil on vähekaitstud liiklejatele tavaliselt rasked tagajärjed. Varem tõstis vähekaitstud liikleja ohutust veokijuhi jaoks nähtavuse parandamine peeglite arvu suurendamise ja veoki varustamisega külgmise allasõidutõkkega. Kuna endiselt juhtub pöördeõnnetusi ja paljudes sõidukisegmentides on kasutusele võetud juhiabisüsteeme, tuleb selliseid abisüsteeme kasutada veokite ja jalgratturite vahel toimuvate õnnetuste vältimiseks. |
| --- | --- |

0.1.

Kokkupõrked pöördemanöövril paremale pöörava veoki ja jalgratturi vahel toimuvad enamasti väiksemal sõidukiirusel või seisakul ja neil on vähekaitstud liiklejatele tavaliselt rasked tagajärjed. Varem tõstis vähekaitstud liikleja ohutust veokijuhi jaoks nähtavuse parandamine peeglite arvu suurendamise ja veoki varustamisega külgmise allasõidutõkkega. Kuna endiselt juhtub pöördeõnnetusi ja paljudes sõidukisegmentides on kasutusele võetud juhiabisüsteeme, tuleb selliseid abisüsteeme kasutada veokite ja jalgratturite vahel toimuvate õnnetuste vältimiseks.

| 0.2. | Teoreetilised kaalutlused näitavad, et raskeveokite ja jalgratastega seotud liiklusolukordade kriitilisus võib olla märkimisväärne, sest veoki käitaja mõistab olukorda valesti. Mõnel juhul võib oht suureneda nii kiiresti, et suure intensiivsusega hoiatus, mis peaks tekitama juhi reageerimise olukorrale pärast sobivat reageerimisaega, ei aktiveeru piisavalt vara. Üldjuhul võib juhi reageerimist mis tahes teabele (suur või väike läviväärtus / hoiatus või teave) oodata alles pärast reageerimisaega. Reageerimisaeg võib olla paljudes olukordades pikem kui õnnetuse vältimiseks vajalik aeg ja hoolimata hoiatusest ei saa õnnetust vältida. |
| --- | --- |

0.2.

Teoreetilised kaalutlused näitavad, et raskeveokite ja jalgratastega seotud liiklusolukordade kriitilisus võib olla märkimisväärne, sest veoki käitaja mõistab olukorda valesti. Mõnel juhul võib oht suureneda nii kiiresti, et suure intensiivsusega hoiatus, mis peaks tekitama juhi reageerimise olukorrale pärast sobivat reageerimisaega, ei aktiveeru piisavalt vara. Üldjuhul võib juhi reageerimist mis tahes teabele (suur või väike läviväärtus / hoiatus või teave) oodata alles pärast reageerimisaega. Reageerimisaeg võib olla paljudes olukordades pikem kui õnnetuse vältimiseks vajalik aeg ja hoolimata hoiatusest ei saa õnnetust vältida.

| 0.3. | Suure intensiivsusega hoiatused sõiduolukorras on õigustatud üksnes juhul, kui õnnetuse tõenäosus on suur – vastasel juhul kalduvad veokijuhid süsteemi hoiatusi eirama. Väikese läviväärtusega teabeabisüsteemi saab aga aktiveerida piisavalt vara, sest see pigem abistab juhti kui häirib teda. Eeldatavasti on võimalik luua pimeala abisüsteemi jaoks inimese ja masina vaheline liides viisil, mis ei häiri juhte, kui teavet ei ole vaja, näiteks valides signaali asukoha mitte juhi esmases fookuspiirkonnas, kui juht vaatab otse ette, vaid piirkonnas, mis on nähtav, kui pilk on veidi pööratud kavandatud sõidusuunda. Neile nõuetele vastav soodne asukoht on ligikaudu 40° paremal telgjoonest, mis kulgeb sõiduki keskjoone suunas läbi juhi vaatepunkti. |
| --- | --- |

0.3.

Suure intensiivsusega hoiatused sõiduolukorras on õigustatud üksnes juhul, kui õnnetuse tõenäosus on suur – vastasel juhul kalduvad veokijuhid süsteemi hoiatusi eirama. Väikese läviväärtusega teabeabisüsteemi saab aga aktiveerida piisavalt vara, sest see pigem abistab juhti kui häirib teda. Eeldatavasti on võimalik luua pimeala abisüsteemi jaoks inimese ja masina vaheline liides viisil, mis ei häiri juhte, kui teavet ei ole vaja, näiteks valides signaali asukoha mitte juhi esmases fookuspiirkonnas, kui juht vaatab otse ette, vaid piirkonnas, mis on nähtav, kui pilk on veidi pööratud kavandatud sõidusuunda. Neile nõuetele vastav soodne asukoht on ligikaudu 40° paremal telgjoonest, mis kulgeb sõiduki keskjoone suunas läbi juhi vaatepunkti.

| 0.4. | Seetõttu nõuab ÜRO eeskiri teabesignaali varajast aktiveerimist juhuks, kui jalgratas võib siseneda kriitilisse piirkonda sõiduki reisijapoolsel küljel, kui raskeveok alustab pööret jalgratta suunas, sh olukordades, kus pöörde tegemiseks on vaja esmalt pöörata vastassuunas (jalgrattast eemale). See abistav teabesignaal lülitub automaatselt välja üksnes süsteemi tõrke või andurite saastumise korral; käsitsi väljalülitamine ei ole võimalik. |
| --- | --- |

0.4.

Seetõttu nõuab ÜRO eeskiri teabesignaali varajast aktiveerimist juhuks, kui jalgratas võib siseneda kriitilisse piirkonda sõiduki reisijapoolsel küljel, kui raskeveok alustab pööret jalgratta suunas, sh olukordades, kus pöörde tegemiseks on vaja esmalt pöörata vastassuunas (jalgrattast eemale). See abistav teabesignaal lülitub automaatselt välja üksnes süsteemi tõrke või andurite saastumise korral; käsitsi väljalülitamine ei ole võimalik.

| 0.5. | Lisaks nõuab ÜRO eeskiri teistsugust signaali, mis antakse juhul, kui kokkupõrge muutub vältimatuks, nt kui tuvastatakse rooliratta selge pööre või suunatulede toimimine. Seda lisahoiatussignaali võib välja lülitada käsitsi või automaatselt; see lülitub välja koos teabesignaaliga andurite saastumise või tõrke korral. |
| --- | --- |

0.5.

Lisaks nõuab ÜRO eeskiri teistsugust signaali, mis antakse juhul, kui kokkupõrge muutub vältimatuks, nt kui tuvastatakse rooliratta selge pööre või suunatulede toimimine. Seda lisahoiatussignaali võib välja lülitada käsitsi või automaatselt; see lülitub välja koos teabesignaaliga andurite saastumise või tõrke korral.

| 0.6. | ÜRO eeskirjas nähakse ette katsemenetlus, mis ei nõua tegelikke pöördemanöövreid; see on vastuvõetav, sest teabesignaal peab olema igal juhul piisavalt varajane. Katseandmed näitavad, et raskeveokite mõned pöördemanöövrid, eriti kui pööratakse kitsale tänavale, nõuavad vastassuunalist pööret, mis algab ligikaudu 15 m enne sellele tänavale sisenemist, seega nõuab käesoleva eeskirja katsemenetlus teabesignaali aktiveerimist 15 m enne eeldatavat kokkupõrkepunkti. |
| --- | --- |

0.6.

ÜRO eeskirjas nähakse ette katsemenetlus, mis ei nõua tegelikke pöördemanöövreid; see on vastuvõetav, sest teabesignaal peab olema igal juhul piisavalt varajane. Katseandmed näitavad, et raskeveokite mõned pöördemanöövrid, eriti kui pööratakse kitsale tänavale, nõuavad vastassuunalist pööret, mis algab ligikaudu 15 m enne sellele tänavale sisenemist, seega nõuab käesoleva eeskirja katsemenetlus teabesignaali aktiveerimist 15 m enne eeldatavat kokkupõrkepunkti.

| 0.7. | Käesolev eeskiri lubab tehnilistel teenistustel katsetada teisi rohkem või vähem juhuslikke parameetrite kombinatsioone, mida ei ole sätestatud 1. liite tabelis 1. Eeldatakse, et süsteemid on töökindlamad, kuid see muudab ka katsemenetluse keerulisemaks.
  Et oleks võimalik asjakohselt analüüsida, kas süsteem läbib katsed punkti 5 nõuete kohaselt, on lisatud 3. lisa, et arvutada katsete läbimise ja mitteläbimise väärtused. Siiski võib esineda vastuolulisi nõudeid, kui jalgratta ja sõiduki täpselt samade suhteliste asukohtade, ent erinevate eeldatavate pöörderaadiuste ja kokkupuutekohtade puhul (mida süsteem ei suuda teabepunktis avastada) ei ole teabesignaal ühe katsejuhtumi puhul lubatud, kuid teise puhul on see nõutav.
  Seetõttu selliste katsete puhul kriteeriumi „esimene teabepunkt“ ei hinnata; piisavaks loetakse valeteabe katse (liiklusmärk) läbimine. |
| --- | --- |

0.7.

Käesolev eeskiri lubab tehnilistel teenistustel katsetada teisi rohkem või vähem juhuslikke parameetrite kombinatsioone, mida ei ole sätestatud 1. liite tabelis 1. Eeldatakse, et süsteemid on töökindlamad, kuid see muudab ka katsemenetluse keerulisemaks.

Et oleks võimalik asjakohselt analüüsida, kas süsteem läbib katsed punkti 5 nõuete kohaselt, on lisatud 3. lisa, et arvutada katsete läbimise ja mitteläbimise väärtused. Siiski võib esineda vastuolulisi nõudeid, kui jalgratta ja sõiduki täpselt samade suhteliste asukohtade, ent erinevate eeldatavate pöörderaadiuste ja kokkupuutekohtade puhul (mida süsteem ei suuda teabepunktis avastada) ei ole teabesignaal ühe katsejuhtumi puhul lubatud, kuid teise puhul on see nõutav.

Seetõttu selliste katsete puhul kriteeriumi „esimene teabepunkt“ ei hinnata; piisavaks loetakse valeteabe katse (liiklusmärk) läbimine.

1.   KOHALDAMISALA

| 1.1. | Käesolevat eeskirja kohaldatakse N2- (suurima tehniliselt lubatud massiga > 8 t) ja N3-kategooria sõidukite pimeala infosüsteemi suhtes. Tootja taotlusel võib tüübikinnitusi anda ka N2- (täismassiga ≤ 8 t), M2- ja M3-kategooria sõidukitele. |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevat eeskirja kohaldatakse N2

3

2

2

3

| 1.2. | Käesoleva eeskirja nõuded on sõnastatud nii, et neid kohaldatakse sõidukite suhtes, mis on ette nähtud parempoolseks liikluseks. Vasakpoolseks liikluseks ette nähtud sõidukite puhul kohaldatakse neid nõudeid vajaduse korral ümberpööratud kriteeriumidega. |
| --- | --- |

1.2.

Käesoleva eeskirja nõuded on sõnastatud nii, et neid kohaldatakse sõidukite suhtes, mis on ette nähtud parempoolseks liikluseks. Vasakpoolseks liikluseks ette nähtud sõidukite puhul kohaldatakse neid nõudeid vajaduse korral ümberpööratud kriteeriumidega.

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 2.1. | „sõidukitüübi kinnitamine“ – menetlus, millega kokkuleppeosaline tõendab, et sõidukitüüp vastab käesoleva eeskirja tehnilistele nõuetele; |
| --- | --- |

2.1.

„sõidukitüübi kinnitamine“ – menetlus, millega kokkuleppeosaline tõendab, et sõidukitüüp vastab käesoleva eeskirja tehnilistele nõuetele;

| 2.2. | „sõidukitüüp seoses pimeala infosüsteemiga“ – selliste sõidukite kategooria, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:






  a) | tootja kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- | --- |

2.2.

„sõidukitüüp seoses pimeala infosüsteemiga“ – selliste sõidukite kategooria, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

a)

tootja kaubanimi või kaubamärk;

| b) | sõiduki omadused, mis oluliselt mõjutavad pimeala infosüsteemi toimimist; |
| --- | --- |

b)

sõiduki omadused, mis oluliselt mõjutavad pimeala infosüsteemi toimimist;

| c) | pimeala infosüsteemi tüüp ja konstruktsioon; |
| --- | --- |

c)

pimeala infosüsteemi tüüp ja konstruktsioon;

| 2.3. | „pimeala infosüsteem“ – süsteem, mis teatab juhile võimalikust külgkokkupõrkest jalgrattaga; |
| --- | --- |

2.3.

„pimeala infosüsteem“ – süsteem, mis teatab juhile võimalikust külgkokkupõrkest jalgrattaga;

| 2.4. | „reageerimisaeg“ – aeg, mis jääb teabesignaali andmise ja juhi reageerimise vahele; |
| --- | --- |

2.4.

„reageerimisaeg“ – aeg, mis jääb teabesignaali andmise ja juhi reageerimise vahele;

| 2.5. | „silmade võrdluspunkt“ – keskpunkt kahe punkti vahel, mis asuvad teineteisest 65 mm kaugusel ja vertikaalselt 635 mm kõrgusel võrdluspunkti kohal, mis on juhiistme suhtes kindlaks määaratud dokumendi ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 (1) 1. lisas. Kahte punkti ühendav sirgjoon kulgeb sõiduki vertikaalse pikiteljelise kesktasapinnaga risti. Kahte punkti ühendava segmendi keskpunkt on vertikaalsel pikitasapinnal, mis läbib juhile ette nähtud isteasendi keskpunkti, mille on kindlaks määranud sõiduki tootja; |
| --- | --- |

2.5.

„silmade võrdluspunkt“ – keskpunkt kahe punkti vahel, mis asuvad teineteisest 65 mm kaugusel ja vertikaalselt 635 mm kõrgusel võrdluspunkti kohal, mis on juhiistme suhtes kindlaks määaratud dokumendi ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 (1) 1. lisas. Kahte punkti ühendav sirgjoon kulgeb sõiduki vertikaalse pikiteljelise kesktasapinnaga risti. Kahte punkti ühendava segmendi keskpunkt on vertikaalsel pikitasapinnal, mis läbib juhile ette nähtud isteasendi keskpunkti, mille on kindlaks määranud sõiduki tootja;

1

| 2.6. | „peatumisteekond“ – vahemaa, mida sõiduk vajab täielikuks peatumiseks pärast pimeala teabesignaali saamist, võttes arvesse reageerimisaega ja pidurdusaeglustust; |
| --- | --- |

2.6.

„peatumisteekond“ – vahemaa, mida sõiduk vajab täielikuks peatumiseks pärast pimeala teabesignaali saamist, võttes arvesse reageerimisaega ja pidurdusaeglustust;

| 2.7. | „kokkupõrkepunkt“ – asend, kus sõiduki mõne punkti trajektoor ristuks mõne jalgratta punktiga, kui sõiduk alustaks pööramist.
  1. liite joonisel 1 osutatud teoreetiline kokkupõrkepunkt on punkt, kus vastavates katsetingimustes toimuks kokkupõrge, kui sõiduk pööraks jalgratta poole, nt alustaks viimases teabepunktis vastassuunalise pöörde manöövrit. NB! Tegelikku pöördemanöövrit ei katsetata, sest teave on nõutav enne pöörde alustamist; |
| --- | --- |

2.7.

„kokkupõrkepunkt“ – asend, kus sõiduki mõne punkti trajektoor ristuks mõne jalgratta punktiga, kui sõiduk alustaks pööramist.

1. liite joonisel 1 osutatud teoreetiline kokkupõrkepunkt on punkt, kus vastavates katsetingimustes toimuks kokkupõrge, kui sõiduk pööraks jalgratta poole, nt alustaks viimases teabepunktis vastassuunalise pöörde manöövrit. NB! Tegelikku pöördemanöövrit ei katsetata, sest teave on nõutav enne pöörde alustamist;

| 2.8. | „viimane teabepunkt“ – punkt, kus teabesignaal peab olema antud. See on punkt, mis eelneb sõiduki eeldatavale pöördeliikumisele jalgratta suunas olukorras, kus võib toimuda kokkupõrge; |
| --- | --- |

2.8.

„viimane teabepunkt“ – punkt, kus teabesignaal peab olema antud. See on punkt, mis eelneb sõiduki eeldatavale pöördeliikumisele jalgratta suunas olukorras, kus võib toimuda kokkupõrge;

| 2.9. | „lähikülg“ – jalgrattapoolne sõidukikülg. Parempoolse liikluse korral on sõiduki lähikülg selle parempoolne külg; |
| --- | --- |

2.9.

„lähikülg“ – jalgrattapoolne sõidukikülg. Parempoolse liikluse korral on sõiduki lähikülg selle parempoolne külg;

| 2.10. | „teabesignaal“ – optiline signaal, mille eesmärk on teatada sõidukijuhile lähedal asuvast liikuvast jalgrattast; |
| --- | --- |

2.10.

„teabesignaal“ – optiline signaal, mille eesmärk on teatada sõidukijuhile lähedal asuvast liikuvast jalgrattast;

| 2.11. | „sõiduki trajektoor“ – joon, mis ühendab kõiki positsioone, kus sõiduki parempoolne esinurk on katsesõidu ajal olnud või on; |
| --- | --- |

2.11.

„sõiduki trajektoor“ – joon, mis ühendab kõiki positsioone, kus sõiduki parempoolne esinurk on katsesõidu ajal olnud või on;

| 2.12. | „jalgratas“ – jalgratas koos jalgratturiga. Seda simuleeritakse punktides 6.5 ja 6.6 kirjeldatud katsejuhtumitel katseseadmega vastavalt standardile ISO [CD] 19206-4. Jalgratta asukoha võrdluspunkt on jalgratta keskjoone kõige eesmine punkt; |
| --- | --- |

2.12.

„jalgratas“ – jalgratas koos jalgratturiga. Seda simuleeritakse punktides 6.5 ja 6.6 kirjeldatud katsejuhtumitel katseseadmega vastavalt standardile ISO [CD] 19206-4. Jalgratta asukoha võrdluspunkt on jalgratta keskjoone kõige eesmine punkt;

| 2.13. | „ühisala“ – ala, kus võidakse kuvada kaht või rohkemat teabefunktsiooni (nt tähised), kuid mitte samaaegselt; |
| --- | --- |

2.13.

„ühisala“ – ala, kus võidakse kuvada kaht või rohkemat teabefunktsiooni (nt tähised), kuid mitte samaaegselt;

| 2.14. | „külgkaugus“ – sõiduki ja jalgratta vaheline kaugus sõiduki lähiküljelt arvestatuna, kui sõiduk ja jalgratas on teineteisega paralleelsed. See on sõiduki keskpikitasapinnaga paralleelse ja sõiduki väliskülgserva puudutava tasapinna (arvestamata väljaulatuvaid kaudse nähtavuse seadmeid) ning jalgratta keskpikitasapinna vaheline kaugus, millest on lahutatud pool jalgratta laiusest ehk 250 mm. Sõiduki välimiseks külgservaks loetakse üksnes sõiduki kõige eesmise punkti ja sellest kuni 6 m tagapool asuva punkti vahelist ala; |
| --- | --- |

2.14.

„külgkaugus“ – sõiduki ja jalgratta vaheline kaugus sõiduki lähiküljelt arvestatuna, kui sõiduk ja jalgratas on teineteisega paralleelsed. See on sõiduki keskpikitasapinnaga paralleelse ja sõiduki väliskülgserva puudutava tasapinna (arvestamata väljaulatuvaid kaudse nähtavuse seadmeid) ning jalgratta keskpikitasapinna vaheline kaugus, millest on lahutatud pool jalgratta laiusest ehk 250 mm. Sõiduki välimiseks külgservaks loetakse üksnes sõiduki kõige eesmise punkti ja sellest kuni 6 m tagapool asuva punkti vahelist ala;

| 2.15. | „esimene teabepunkt“ – kõige eesmine punkt, millel antakse teabesignaal. See on viimane teabepunkt ja 4 sekundi pikkusele sõiduajale vastav kaugus, võttes arvesse sõiduki liikumiskiirust pluss lisavahemaad, kui kokkupuutekohani on vähem kui 6 m; |
| --- | --- |

2.15.

„esimene teabepunkt“ – kõige eesmine punkt, millel antakse teabesignaal. See on viimane teabepunkt ja 4 sekundi pikkusele sõiduajale vastav kaugus, võttes arvesse sõiduki liikumiskiirust pluss lisavahemaad, kui kokkupuutekohani on vähem kui 6 m;

| 2.16. | „sõiduki parempoolne esinurk“ – sõiduki külgtasapinna (v.a kaudse nähtavuse seadmed) ja sõiduki esitasapinna (v.a kaudse nähtavuse seadmed ja kõik sõiduki osad, mis asuvad rohkem kui 2,0 m kõrgusel maapinnast) ristumispunkti projektsioon teepinnal; |
| --- | --- |

2.16.

„sõiduki parempoolne esinurk“ – sõiduki külgtasapinna (v.a kaudse nähtavuse seadmed) ja sõiduki esitasapinna (v.a kaudse nähtavuse seadmed ja kõik sõiduki osad, mis asuvad rohkem kui 2,0 m kõrgusel maapinnast) ristumispunkti projektsioon teepinnal;

| 2.17. | „kokkupuutekoht“ – jalgrattaga kokkupuute asukoht sõiduki paremal küljel sõiduki parempoolse esinurga suhtes, kui mõlemad sõidukid on jõudnud kokkupõrkepunkti, nagu on kirjeldatud 1. liite joonisel 3; |
| --- | --- |

2.17.

„kokkupuutekoht“ – jalgrattaga kokkupuute asukoht sõiduki paremal küljel sõiduki parempoolse esinurga suhtes, kui mõlemad sõidukid on jõudnud kokkupõrkepunkti, nagu on kirjeldatud 1. liite joonisel 3;

| 2.18. | „sõiduki peajuhtlüliti“ – seade, mille kaudu lülitatakse sõiduki sisseehitatud elektroonikasüsteem väljalülitatud režiimilt (sõiduk on pargitud ja juht ei viibi sõidukis) tavapärasele töörežiimile. |
| --- | --- |

2.18.

„sõiduki peajuhtlüliti“ – seade, mille kaudu lülitatakse sõiduki sisseehitatud elektroonikasüsteem väljalülitatud režiimilt (sõiduk on pargitud ja juht ei viibi sõidukis) tavapärasele töörežiimile.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses pimeala infosüsteemiga peab esitama sõiduki tootja või tema volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses pimeala infosüsteemiga peab esitama sõiduki tootja või tema volitatud esindaja.

| 3.2. | Sellele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjalikud andmed: |
| --- | --- |

3.2.

Sellele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjalikud andmed:

| 3.2.1 | sõidukitüübi kirjeldus seoses punktis 5 nimetatud varustusega koos punktides 6.1 osutatud mõõtjooniste ja dokumentidega. Esitada tuleb sõidukitüübi identifitseerimiseks vajalikud numbrid ja/või tähised. |
| --- | --- |

3.2.1

sõidukitüübi kirjeldus seoses punktis 5 nimetatud varustusega koos punktides 6.1 osutatud mõõtjooniste ja dokumentidega. Esitada tuleb sõidukitüübi identifitseerimiseks vajalikud numbrid ja/või tähised.

| 3.3. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatavat sõidukitüüpi esindav sõiduk. |
| --- | --- |

3.3.

Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatavat sõidukitüüpi esindav sõiduk.

4.   TÜÜBIKINNITUS

| 4.1. | Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab punkti 5 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus. |
| --- | --- |

4.1.

Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab punkti 5 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus.

| 4.2. | Vastavust punktis 5 esitatud nõuetele kontrollitakse punktis 6 ette nähtud katsemenetlusega, kuid süsteemi toimimine ei tohi piirduda nende katsetingimustega. |
| --- | --- |

4.2.

Vastavust punktis 5 esitatud nõuetele kontrollitakse punktis 6 ette nähtud katsemenetlusega, kuid süsteemi toimimine ei tohi piirduda nende katsetingimustega.

| 4.3. | Igale tüübikinnituse saanud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber, mille kaks esimest kohta (eeskirja algse versiooni puhul 00) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse väljaandmise ajaks eeskirja tehtud uusimaid olulisi tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit samale sõidukitüübile, mis on varustatud teist tüüpi pimeala infosüsteemiga, ega teisele sõidukitüübile. |
| --- | --- |

4.3.

Igale tüübikinnituse saanud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber, mille kaks esimest kohta (eeskirja algse versiooni puhul 00) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse väljaandmise ajaks eeskirja tehtud uusimaid olulisi tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit samale sõidukitüübile, mis on varustatud teist tüüpi pimeala infosüsteemiga, ega teisele sõidukitüübile.

| 4.4. | Teade käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, andmata jätmise või tühistamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele 1. lisa näidisele vastaval vormil koos tüübikinnituse taotleja esitatud fotode ja/või skeemidega formaadis, mis ei ole suurem kui A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis, ja sobivas mõõtkavas. |
| --- | --- |

4.4.

Teade käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, andmata jätmise või tühistamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele 1. lisa näidisele vastaval vormil koos tüübikinnituse taotleja esitatud fotode ja/või skeemidega formaadis, mis ei ole suurem kui A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis, ja sobivas mõõtkavas.

| 4.5. | Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile vastavale sõidukile kinnitatakse tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta 2. lisas kirjeldatud näidisele vastav rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest elementidest: |
| --- | --- |

4.5.

Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile vastavale sõidukile kinnitatakse tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta 2. lisas kirjeldatud näidisele vastav rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest elementidest:

| 4.5.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb






  a) | tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2) ning |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb

a)

tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2) ning

2

| b) | käesolevas punktis ette nähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber
  või |
| --- | --- |

b)

käesolevas punktis ette nähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber

või

| 4.5.2. | ovaaliga ümbritsetud tähed UI, millele järgneb kordumatu tunnus. |
| --- | --- |

4.5.2.

ovaaliga ümbritsetud tähed UI, millele järgneb kordumatu tunnus.

| 4.6. | Kui sõiduk vastab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riigis sõidukitüübile, mis on saanud tüübikinnituse ka ühe või mitme muu kokkuleppele lisatud ÜRO eeskirja kohaselt, ei pea punktis 4.5 ettenähtud tähist kordama; sellisel juhul paigutatakse eeskirjade ja tüübikinnituste numbrid ning täiendavad tähised tulpadena punktis 4.5 ettenähtud tähisest paremale. |
| --- | --- |

4.6.

Kui sõiduk vastab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riigis sõidukitüübile, mis on saanud tüübikinnituse ka ühe või mitme muu kokkuleppele lisatud ÜRO eeskirja kohaselt, ei pea punktis 4.5 ettenähtud tähist kordama; sellisel juhul paigutatakse eeskirjade ja tüübikinnituste numbrid ning täiendavad tähised tulpadena punktis 4.5 ettenähtud tähisest paremale.

| 4.7. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

4.7.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 4.8. | Tüübikinnitusmärk paigutatakse sõiduki andmeplaadile või selle lähedusse. |
| --- | --- |

4.8.

Tüübikinnitusmärk paigutatakse sõiduki andmeplaadile või selle lähedusse.

5.   TEHNILINE KIRJELDUS

| 5.1. | Sõidukid, millele on paigaldatud pimeala infosüsteem, mis vastab punktis 2.3 sätestatud määratlusele, peavad vastama käesoleva eeskirja punktides 5.2–5.7 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

5.1.

Sõidukid, millele on paigaldatud pimeala infosüsteem, mis vastab punktis 2.3 sätestatud määratlusele, peavad vastama käesoleva eeskirja punktides 5.2–5.7 esitatud nõuetele.

| 5.2. | Üldnõuded |
| --- | --- |

5.2.

Üldnõuded

| 5.2.1. | Magnet- või elektriväljad ei tohi pimeala infosüsteemi tõhusust häirida. Seda tõendatakse vastavusega ÜRO eeskirja nr 10 04-seeria muudatuste või hilisemate muudatuste tehnilistele nõuetele ja üleminekusätetele. |
| --- | --- |

5.2.1.

Magnet- või elektriväljad ei tohi pimeala infosüsteemi tõhusust häirida. Seda tõendatakse vastavusega ÜRO eeskirja nr 10 04-seeria muudatuste või hilisemate muudatuste tehnilistele nõuetele ja üleminekusätetele.

| 5.2.2. | Pimeala infosüsteemi väliselemendid võivad ulatuda sõiduki laiusest kuni 100 mm väljapoole, välja arvatud pimeala infosüsteemi sellised väliselemendid, mis moodustavad osa mõnest teisest seadmest, mille suhtes kehtivad väljaulatuvuse erinõuded. |
| --- | --- |

5.2.2.

Pimeala infosüsteemi väliselemendid võivad ulatuda sõiduki laiusest kuni 100 mm väljapoole, välja arvatud pimeala infosüsteemi sellised väliselemendid, mis moodustavad osa mõnest teisest seadmest, mille suhtes kehtivad väljaulatuvuse erinõuded.

| 5.3. | Toimivusnõuded |
| --- | --- |

5.3.

Toimivusnõuded

| 5.3.1. | Pimeala infosüsteem teatab juhile võimaliku pöörde ajal ohtu sattuda võivast lähedal asuvast jalgrattast optilise signaali abil, et sõidukit saaks enne jalgratta trajektoori ületamist peatada.
  Samuti teatab süsteem juhile lähenevast jalgrattast, kui sõiduk seisab paigal, enne kui jalgratas jõuab sõiduki esiossa, võttes arvesse reageerimisaega 1,4 sekundit. Seda katsetatakse vastavalt punktile 6.6.
  Pimeala infosüsteem hoiatab juhti optilise, akustilise, haptilise signaali või nende signaalide mis tahes kombinatsiooni abil, kui kokkupõrke oht suureneb.
  Optiline teabesignaal kestab ainult seni, kuni punktis 5.3.1.4 sätestatud tingimused on täidetud. Teabesignaali väljalülitumine sõiduki pööramisel jalgratta trajektoorilt eemale ei ole lubatud seni, kuni sõiduki ja jalgratta kokkupõrge on veel võimalik, juhul kui juht pööraks tagasi jalgratta trajektoori poole. |
| --- | --- |

5.3.1.

Pimeala infosüsteem teatab juhile võimaliku pöörde ajal ohtu sattuda võivast lähedal asuvast jalgrattast optilise signaali abil, et sõidukit saaks enne jalgratta trajektoori ületamist peatada.

Samuti teatab süsteem juhile lähenevast jalgrattast, kui sõiduk seisab paigal, enne kui jalgratas jõuab sõiduki esiossa, võttes arvesse reageerimisaega 1,4 sekundit. Seda katsetatakse vastavalt punktile 6.6.

Pimeala infosüsteem hoiatab juhti optilise, akustilise, haptilise signaali või nende signaalide mis tahes kombinatsiooni abil, kui kokkupõrke oht suureneb.

Optiline teabesignaal kestab ainult seni, kuni punktis 5.3.1.4 sätestatud tingimused on täidetud. Teabesignaali väljalülitumine sõiduki pööramisel jalgratta trajektoorilt eemale ei ole lubatud seni, kuni sõiduki ja jalgratta kokkupõrge on veel võimalik, juhul kui juht pööraks tagasi jalgratta trajektoori poole.

| 5.3.1.1. | Teabesignaal peab vastama punktis 5.4 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Teabesignaal peab vastama punktis 5.4 sätestatud nõuetele.

| 5.3.1.2. | Hoiatussignaal peab vastama punkti 5.5 nõuetele. Seda saab käsitsi välja lülitada Käsitsi väljalülitamise korral aktiveerub see sõiduki peajuhtlüliti igal aktiveerimisel uuesti. |
| --- | --- |

5.3.1.2.

Hoiatussignaal peab vastama punkti 5.5 nõuetele. Seda saab käsitsi välja lülitada Käsitsi väljalülitamise korral aktiveerub see sõiduki peajuhtlüliti igal aktiveerimisel uuesti.

| 5.3.1.3. | Pimeala infosüsteem peab toimima vähemalt kõigi sõiduki edasiliikumise kiirustega paigalseisust kuni kiiruseni 30 km/h ümbritseva valguse tingimustes, mis on üle 15 luksi. |
| --- | --- |

5.3.1.3.

Pimeala infosüsteem peab toimima vähemalt kõigi sõiduki edasiliikumise kiirustega paigalseisust kuni kiiruseni 30 km/h ümbritseva valguse tingimustes, mis on üle 15 luksi.

| 5.3.1.4. | Pimeala infosüsteem peab andma teabesignaali jalgratta kohta, mis liigub kiirusel 5–20 km/h jalgratta ja sõiduki vahelisel külgkaugusel 0,9–4,25 meetrit, mille tagajärjeks võib olla jalgratta ja sõiduki kokkupõrge kokkupuutekohas 0–6 m sõiduki parempoolse esinurga suhtes, juhul kui sõidukijuht roolib sõidukit tüüpilisel viisil. Teabesignaal ei ole siiski nõutav, kui jalgratta ja sõiduki parempoolse esinurga vaheline suhteline pikikaugus on rohkem kui 30 m tahapoole või 7 m ettepoole.
  Teabesignaal ei tohi olla nähtav enne esimest teabepunkti. See antakse esimese teabepunkti ja viimase teabepunkti vahel. Esimese teabepunkti võib arvutada mis tahes kokkupuutekoha kohta, lisades vahekauguse 6 m ja kokkupuutekoha vahel.
  Süsteem peab andma teabesignaali ka otsesuunalisel sõitmisel, kui jalgratas avastatakse külgkaugusel 0,25–0,9 m pikisuunaliselt vähemalt kõige eesmise esiratta juures. |
| --- | --- |

5.3.1.4.

Pimeala infosüsteem peab andma teabesignaali jalgratta kohta, mis liigub kiirusel 5–20 km/h jalgratta ja sõiduki vahelisel külgkaugusel 0,9–4,25 meetrit, mille tagajärjeks võib olla jalgratta ja sõiduki kokkupõrge kokkupuutekohas 0–6 m sõiduki parempoolse esinurga suhtes, juhul kui sõidukijuht roolib sõidukit tüüpilisel viisil. Teabesignaal ei ole siiski nõutav, kui jalgratta ja sõiduki parempoolse esinurga vaheline suhteline pikikaugus on rohkem kui 30 m tahapoole või 7 m ettepoole.

Teabesignaal ei tohi olla nähtav enne esimest teabepunkti. See antakse esimese teabepunkti ja viimase teabepunkti vahel. Esimese teabepunkti võib arvutada mis tahes kokkupuutekoha kohta, lisades vahekauguse 6 m ja kokkupuutekoha vahel.

Süsteem peab andma teabesignaali ka otsesuunalisel sõitmisel, kui jalgratas avastatakse külgkaugusel 0,25–0,9 m pikisuunaliselt vähemalt kõige eesmise esiratta juures.

| 5.3.1.5. | Sõiduki tootja peab tagama, et valehoiatuste arv, mis tekib selliste statsionaarsete objektide avastamisel, mis ei ole vähekaitstud liiklejad, vaid on näiteks koonused, liiklusmärgid, hekid ja pargitud autod, on minimaalne. Siiski võib anda teabesignaali, kui kokkupõrge on kohe toimumas. |
| --- | --- |

5.3.1.5.

Sõiduki tootja peab tagama, et valehoiatuste arv, mis tekib selliste statsionaarsete objektide avastamisel, mis ei ole vähekaitstud liiklejad, vaid on näiteks koonused, liiklusmärgid, hekid ja pargitud autod, on minimaalne. Siiski võib anda teabesignaali, kui kokkupõrge on kohe toimumas.

| 5.3.1.6. | Pimeala infosüsteem lülitub automaatselt välja, kui seda ei saa asjakohaselt käitada seetõttu, et andurid on saastunud jää, lume, muda, tolmu või muu samalaadse materjaliga või ümbritsev valgus on punktis 5.3.1.3 ette nähtust nõrgem. Sellest antakse märku, nagu on ette nähtud punktis 5.6.2. Süsteem aktiveerub automaatselt uuesti, kui saaste kaob ja tavatoimimist on kontrollitud. Seda katsetatakse vastavalt punkti 6.9 sätetele. |
| --- | --- |

5.3.1.6.

Pimeala infosüsteem lülitub automaatselt välja, kui seda ei saa asjakohaselt käitada seetõttu, et andurid on saastunud jää, lume, muda, tolmu või muu samalaadse materjaliga või ümbritsev valgus on punktis 5.3.1.3 ette nähtust nõrgem. Sellest antakse märku, nagu on ette nähtud punktis 5.6.2. Süsteem aktiveerub automaatselt uuesti, kui saaste kaob ja tavatoimimist on kontrollitud. Seda katsetatakse vastavalt punkti 6.9 sätetele.

| 5.3.1.7 | Pimeala infosüsteem annab juhile tõrkehoiatussignaali, kui selles süsteemis on tõrge, mis takistab käesoleva eeskirja nõuete täitmist. Hoiatus peab olema selline, nagu on sätestatud punktis 5.6.1. Seda katsetatakse vastavalt käesoleva eeskirja punkti 6.8 sätetele (tõrke avastamise katse) |
| --- | --- |

5.3.1.7

Pimeala infosüsteem annab juhile tõrkehoiatussignaali, kui selles süsteemis on tõrge, mis takistab käesoleva eeskirja nõuete täitmist. Hoiatus peab olema selline, nagu on sätestatud punktis 5.6.1. Seda katsetatakse vastavalt käesoleva eeskirja punkti 6.8 sätetele (tõrke avastamise katse)

| 5.3.2. | Tootja peab tehnilisele teenistusele ja tüübikinnitusasutusele tõendama dokumentide, simulatsiooni või muude vahendite abil, et pimeala infosüsteem toimib sätestatud viisil ka väiksemate jalgrataste ja jalgratturite korral, mis erinevad standardis ISO [CD] 19206-4:2018 ette nähtud väärtustest kõige rohkem 36 %. |
| --- | --- |

5.3.2.

Tootja peab tehnilisele teenistusele ja tüübikinnitusasutusele tõendama dokumentide, simulatsiooni või muude vahendite abil, et pimeala infosüsteem toimib sätestatud viisil ka väiksemate jalgrataste ja jalgratturite korral, mis erinevad standardis ISO [CD] 19206-4:2018 ette nähtud väärtustest kõige rohkem 36 %.

| 5.4. | Teabesignaal |
| --- | --- |

5.4.

Teabesignaal

| 5.4.1. | Punktis 5.3.1.1 märgitud pimeala teave on juhiistmel olevale juhile märgatav ja kergesti tuvastatav teabesignaal. See teabesignaal peab olema nähtav nii päevavalguses kui ka öösel. |
| --- | --- |

5.4.1.

Punktis 5.3.1.1 märgitud pimeala teave on juhiistmel olevale juhile märgatav ja kergesti tuvastatav teabesignaal. See teabesignaal peab olema nähtav nii päevavalguses kui ka öösel.

| 5.4.2. | Teabesignaali andev seade peab asuma sõiduki lähiküljel suurema kui 30° horisontaalse nurga all telje suhtes, mis on paralleelne sõiduki pikiteljelise keskpikitasapinnaga ja läbib silmade võrdluspunkti. Kui juhi isteasend on sõiduki lähiküljel, võib seda väärtust vähendada. |
| --- | --- |

5.4.2.

Teabesignaali andev seade peab asuma sõiduki lähiküljel suurema kui 30° horisontaalse nurga all telje suhtes, mis on paralleelne sõiduki pikiteljelise keskpikitasapinnaga ja läbib silmade võrdluspunkti. Kui juhi isteasend on sõiduki lähiküljel, võib seda väärtust vähendada.

| 5.5. | Hoiatussignaal |
| --- | --- |

5.5.

Hoiatussignaal

| 5.5.1. | Punktis 5.3.1.2 osutatud hoiatussignaal erineb punktis 5.4 sätestatud teabesignaalist laadi või aktiveerumisstrateegia poolest. |
| --- | --- |

5.5.1.

Punktis 5.3.1.2 osutatud hoiatussignaal erineb punktis 5.4 sätestatud teabesignaalist laadi või aktiveerumisstrateegia poolest.

| 5.5.2. | Hoiatussignaali seos võimaliku kokkupõrkega peab olema juhile kergesti mõistetav. Kui hoiatussignaal on optiline, peab see olema nähtav nii päevavalguses kui ka öösel. |
| --- | --- |

5.5.2.

Hoiatussignaali seos võimaliku kokkupõrkega peab olema juhile kergesti mõistetav. Kui hoiatussignaal on optiline, peab see olema nähtav nii päevavalguses kui ka öösel.

| 5.5.3. | Hoiatussignaal aktiveerub kõige varem siis, kui süsteem tuvastab võimaliku kokkupõrke, nt kavatsetaval pöördel jalgratta suunas, nt hinnates sõiduki ja jalgratta vahelist kaugust või trajektoori ristumist, suunatule käivitamisel või samalaadses olukorras. Seda strateegiat selgitatakse punktis 6.1 osutatud teabes. Hoiatussignaal ei tohi sõltuda üksnes suunanäidiku käivitumisest.
  Tehniline teenistus tõendab, et süsteem toimib vastavalt strateegiale. |
| --- | --- |

5.5.3.

Hoiatussignaal aktiveerub kõige varem siis, kui süsteem tuvastab võimaliku kokkupõrke, nt kavatsetaval pöördel jalgratta suunas, nt hinnates sõiduki ja jalgratta vahelist kaugust või trajektoori ristumist, suunatule käivitamisel või samalaadses olukorras. Seda strateegiat selgitatakse punktis 6.1 osutatud teabes. Hoiatussignaal ei tohi sõltuda üksnes suunanäidiku käivitumisest.

Tehniline teenistus tõendab, et süsteem toimib vastavalt strateegiale.

| 5.6. | Tõrkehoiatussignaalid |
| --- | --- |

5.6.

Tõrkehoiatussignaalid

| 5.6.1. | Punktis 5.3.1.7 osutatud tõrkehoiatus peab olema kollane optiline hoiatussignaal ja see peab teabesignaalist erinema või olema sellest selgesti eristatav. Tõrkehoiatussignaal peab olema nähtav päevavalguses ja öösel; juht peab saama hoiatussignaali nõuetekohast seisundit juhiistmelt kergesti kontrollida. |
| --- | --- |

5.6.1.

Punktis 5.3.1.7 osutatud tõrkehoiatus peab olema kollane optiline hoiatussignaal ja see peab teabesignaalist erinema või olema sellest selgesti eristatav. Tõrkehoiatussignaal peab olema nähtav päevavalguses ja öösel; juht peab saama hoiatussignaali nõuetekohast seisundit juhiistmelt kergesti kontrollida.

| 5.6.2. | Punktis 5.3.1.6 osutatud optiline hoiatussignaal näitab, et pimeala infosüsteem ajutiselt ei tööta. Signaal peab jääma aktiivseks seni, kuni pimeala infosüsteem ei tööta. Sel eesmärgil võib kasutada punktis 5.3.1.7 sätestatud tõrkehoiatussignaali. |
| --- | --- |

5.6.2.

Punktis 5.3.1.6 osutatud optiline hoiatussignaal näitab, et pimeala infosüsteem ajutiselt ei tööta. Signaal peab jääma aktiivseks seni, kuni pimeala infosüsteem ei tööta. Sel eesmärgil võib kasutada punktis 5.3.1.7 sätestatud tõrkehoiatussignaali.

| 5.6.3. | Pimeala infosüsteemi optilised hoiatussignaalid aktiveeruvad sõiduki peajuhtlüliti aktiveerumisel. Seda nõuet ei kohaldata ühisalal kuvatavate hoiatussignaalide suhtes. |
| --- | --- |

5.6.3.

Pimeala infosüsteemi optilised hoiatussignaalid aktiveeruvad sõiduki peajuhtlüliti aktiveerumisel. Seda nõuet ei kohaldata ühisalal kuvatavate hoiatussignaalide suhtes.

| 5.7. | Kontrollimise sätted |
| --- | --- |

5.7.

Kontrollimise sätted

| 5.7.1. | Pimeala infosüsteemi töökorras olekut peab saama kontrollida tõrkehoiatussignaali staatuse visuaalse jälgimise teel. |
| --- | --- |

5.7.1.

Pimeala infosüsteemi töökorras olekut peab saama kontrollida tõrkehoiatussignaali staatuse visuaalse jälgimise teel.

6.   KATSEMENETLUS

| 6.1. | Tootja esitab dokumendipaketi, milles kirjeldatakse süsteemi põhikonstruktsiooni ja vajaduse korral ka seda, kuidas see on ühendatud sõiduki muude süsteemidega. Dokumentides selgitatakse süsteemi talitlust, sh andurite ja hoiatuste strateegiat, ning kirjeldatakse, kuidas kontrollitakse süsteemi töökorras olekut, kas süsteem mõjutab sõiduki muid süsteeme ja millis(t)e meetodi(te) abil tehakse kindlaks olukorrad, mille tõttu kuvatakse tõrkehoiatussignaal. Dokumendipaketis antakse piisavalt teavet, et tüübikinnitusasutusel oleks võimalik tüüpi tuvastada ning aidata teha otsuseid halvimate võimalike tingimuste valikuks. |
| --- | --- |

6.1.

Tootja esitab dokumendipaketi, milles kirjeldatakse süsteemi põhikonstruktsiooni ja vajaduse korral ka seda, kuidas see on ühendatud sõiduki muude süsteemidega. Dokumentides selgitatakse süsteemi talitlust, sh andurite ja hoiatuste strateegiat, ning kirjeldatakse, kuidas kontrollitakse süsteemi töökorras olekut, kas süsteem mõjutab sõiduki muid süsteeme ja millis(t)e meetodi(te) abil tehakse kindlaks olukorrad, mille tõttu kuvatakse tõrkehoiatussignaal. Dokumendipaketis antakse piisavalt teavet, et tüübikinnitusasutusel oleks võimalik tüüpi tuvastada ning aidata teha otsuseid halvimate võimalike tingimuste valikuks.

| 6.2. | Katsetingimused |
| --- | --- |

6.2.

Katsetingimused

| 6.2.1. | Katse tehakse tasasel kuival asfalt- või betoonpinnal. |
| --- | --- |

6.2.1.

Katse tehakse tasasel kuival asfalt- või betoonpinnal.

| 6.2.2. | Ümbritseva õhu temperatuur peab olema 0 °C ja 45 °C vahel. |
| --- | --- |

6.2.2.

Ümbritseva õhu temperatuur peab olema 0 °C ja 45 °C vahel.

| 6.2.3. | Katse tehakse nähtavusel, mis võimaldab nõutaval katsekiirusel ohutut juhtimist. |
| --- | --- |

6.2.3.

Katse tehakse nähtavusel, mis võimaldab nõutaval katsekiirusel ohutut juhtimist.

| 6.3. | Sõiduki katsetamistingimused |
| --- | --- |

6.3.

Sõiduki katsetamistingimused

| 6.3.1. | Katsemass
  Sõidukit võib katsetada igal koormusel, massi jaotumise telgede vahel määrab sõiduki tootja, ühegi telje suurimat lubatud massi ei ületata. Katse ajal muudatusi teha ei tohi. Sõiduki tootja tõendab dokumentide alusel, et süsteem töötab kõikidel koormustel. |
| --- | --- |

6.3.1.

Katsemass

Sõidukit võib katsetada igal koormusel, massi jaotumise telgede vahel määrab sõiduki tootja, ühegi telje suurimat lubatud massi ei ületata. Katse ajal muudatusi teha ei tohi. Sõiduki tootja tõendab dokumentide alusel, et süsteem töötab kõikidel koormustel.

| 6.3.2. | Sõidukit katsetatakse sõiduki tavapärastes sõidutingimustes kasutataval rehvirõhul. |
| --- | --- |

6.3.2.

Sõidukit katsetatakse sõiduki tavapärastes sõidutingimustes kasutataval rehvirõhul.

| 6.3.3. | Juhul kui pimeala infosüsteemil on kasutaja seadistatav teabe ajastus, tehakse punktides 6.5 ja 6.6 ette nähtud katse igal katsejuhtumil nii, et teabekünnis on seadistatud selliselt, et süsteem annab teabesignaali kokkupõrkepunktile kõige lähemas punktis, st halvima võimaliku juhtumi olukorras. Kui katset on alustatud, siis enam muudatusi teha ei tohi. |
| --- | --- |

6.3.3.

Juhul kui pimeala infosüsteemil on kasutaja seadistatav teabe ajastus, tehakse punktides 6.5 ja 6.6 ette nähtud katse igal katsejuhtumil nii, et teabekünnis on seadistatud selliselt, et süsteem annab teabesignaali kokkupõrkepunktile kõige lähemas punktis, st halvima võimaliku juhtumi olukorras. Kui katset on alustatud, siis enam muudatusi teha ei tohi.

| 6.4. | Optiliste tõrkehoiatussignaalide kontrollimise katse |
| --- | --- |

6.4.

Optiliste tõrkehoiatussignaalide kontrollimise katse

| 6.4.1. | Veenduge, et seisva sõiduki hoiatussignaalid on vastavuses punkti 5.6 nõuetega. |
| --- | --- |

6.4.1.

Veenduge, et seisva sõiduki hoiatussignaalid on vastavuses punkti 5.6 nõuetega.

| 6.4.2. | Aktiveerige seisval sõidukil teabe- ja hoiatussignaalid, nagu on sätestatud punktides 5.4 ja 5.5, ning kontrollige, kas signaalid vastavad neis punktides sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

6.4.2.

Aktiveerige seisval sõidukil teabe- ja hoiatussignaalid, nagu on sätestatud punktides 5.4 ja 5.5, ning kontrollige, kas signaalid vastavad neis punktides sätestatud nõuetele.

| 6.5. | Dünaamiline pimealateabe katse |
| --- | --- |

6.5.

Dünaamiline pimealateabe katse

| 6.5.1. | Moodustage tähiste ja jalgratta imitatsiooni abil koridor, mis vastab käesoleva eeskirja 1. liite joonisele 1 ning käesoleva eeskirja 1. liite tabelis 1 ette nähtud lisamõõtmetele. |
| --- | --- |

6.5.1.

Moodustage tähiste ja jalgratta imitatsiooni abil koridor, mis vastab käesoleva eeskirja 1. liite joonisele 1 ning käesoleva eeskirja 1. liite tabelis 1 ette nähtud lisamõõtmetele.

| 6.5.2. | Asetage jalgratas sobivale stardipositsioonile, nagu on näidatud 1. liite joonisel 1. |
| --- | --- |

6.5.2.

Asetage jalgratas sobivale stardipositsioonile, nagu on näidatud 1. liite joonisel 1.

| 6.5.3. | Asetage kohalik liiklusmärk, mis vastab liiklusmärkide ja -signaalide Viini konventsioonis sätestatud märgile C14 (3) (kiirusepiirang 50 km/h), või sellele tähenduselt lähim kohalik märk tulbale koridori alguses, nagu on näidatud käesoleva eeskirja 1. liite joonisel 1. Märgi madalaim punkt peab asuma 2 m kõrgusel katsetatavast teepinnast. |
| --- | --- |

6.5.3.

Asetage kohalik liiklusmärk, mis vastab liiklusmärkide ja -signaalide Viini konventsioonis sätestatud märgile C14 (3

| 6.5.4. | Juhtige sõidukit läbi koridori käesoleva eeskirja 1. liite tabelis 1 näidatud kiirusel lubatud kõrvalekaldega ±2 km/h. |
| --- | --- |

6.5.4.

Juhtige sõidukit läbi koridori käesoleva eeskirja 1. liite tabelis 1 näidatud kiirusel lubatud kõrvalekaldega ±2 km/h.

| 6.5.5. | Katse ajal ei tohi suunatulesid sisse lülitada. |
| --- | --- |

6.5.5.

Katse ajal ei tohi suunatulesid sisse lülitada.

| 6.5.6. | Asetage jalgratta imitatsioon stardipunkti, nagu on näidatud eeskirja 1. liite joonisel 1. Imitatsiooni liigutatakse mööda sirgjoont, nagu on näidatud 1. liite joonisel 1. Imitatsiooni kiirendus peab olema selline, et ta saavutab tabelis 1 näidatud tegeliku katsejuhtumi kiiruse kõige rohkem 5,66 m vahemaa läbimisel ja pärast kiirendust liigub püsival kiirusel lubatud kõrvalekaldega ± 0,5 km/h vähemalt 8 sekundit. Imitatsioon peab ületama joone A (1. liite joonis 1) lubatud kõrvalekaldega ± 0,5 m, samal ajal kui sõiduk ületab joone B (1. liite joonis 1) lubatud kõrvalekaldega ± 0,5 m.
  Kui kiirendusvahemaad ei saavutata, tuleb jalgratta stardipositsiooni ja sõiduki sõidukoridori pikkust korrigeerida samapalju.
  Imitatsiooni külgsuunaline kõrvalekalle sirgjoonest, mis ühendab stardipunkti ja teoreetilist kokkupõrkepunkti (nagu on ette nähtud 1. liite joonisel 1), võib olla maksimaalselt ±0,2 m. |
| --- | --- |

6.5.6.

Asetage jalgratta imitatsioon stardipunkti, nagu on näidatud eeskirja 1. liite joonisel 1. Imitatsiooni liigutatakse mööda sirgjoont, nagu on näidatud 1. liite joonisel 1. Imitatsiooni kiirendus peab olema selline, et ta saavutab tabelis 1 näidatud tegeliku katsejuhtumi kiiruse kõige rohkem 5,66 m vahemaa läbimisel ja pärast kiirendust liigub püsival kiirusel lubatud kõrvalekaldega ± 0,5 km/h vähemalt 8 sekundit. Imitatsioon peab ületama joone A (1. liite joonis 1) lubatud kõrvalekaldega ± 0,5 m, samal ajal kui sõiduk ületab joone B (1. liite joonis 1) lubatud kõrvalekaldega ± 0,5 m.

Kui kiirendusvahemaad ei saavutata, tuleb jalgratta stardipositsiooni ja sõiduki sõidukoridori pikkust korrigeerida samapalju.

Imitatsiooni külgsuunaline kõrvalekalle sirgjoonest, mis ühendab stardipunkti ja teoreetilist kokkupõrkepunkti (nagu on ette nähtud 1. liite joonisel 1), võib olla maksimaalselt ±0,2 m.

| 6.5.7. | Kontrollige, et pimeala teabesignaal oleks aktiveeritud, enne kui sõiduk ületab 1. liite joonisel 1 kujutatud joone C, ja et pimeala teabesignaal ei oleks aktiveeritud, enne kui sõiduk ületab joonisel 1 kujutatud joone D. |
| --- | --- |

6.5.7.

Kontrollige, et pimeala teabesignaal oleks aktiveeritud, enne kui sõiduk ületab 1. liite joonisel 1 kujutatud joone C, ja et pimeala teabesignaal ei oleks aktiveeritud, enne kui sõiduk ületab joonisel 1 kujutatud joone D.

| 6.5.8. | Kontrollige, et pimeala teabesignaal ei oleks aktiveeritud, kui sõiduk möödub liiklusmärgist ja tähiskoonustest, sellal kui jalgratta imitatsioon seisab paigal. |
| --- | --- |

6.5.8.

Kontrollige, et pimeala teabesignaal ei oleks aktiveeritud, kui sõiduk möödub liiklusmärgist ja tähiskoonustest, sellal kui jalgratta imitatsioon seisab paigal.

| 6.5.9. | Korrake punkte 6.5.1–6.5.8 käesoleva eeskirja 1. liite tabelis 1 näidatud katsejuhtumite kohta.
  Kui tehniline teenistus peab seda põhjendatuks, võib ta valida punktides 5.3.1.3 ja 5.3.1.4 osutatud sõidukiiruste ja külgvahe piires täiendavaid katsejuhtumeid, mis erinevad 1. liite tabelis 1 näidatud juhtumitest.
  Tehniline teenistus kontrollib, et valitud katsejuhtumite parameetrite kombinatsioon viib jalgratta ja sõiduki vahelise kokkupõrkeni punktis 5.3.1.4 sätestatud kokkupuutekoha ulatuses, ja tagab, et sõiduk liigub valitud kiirusel, kui ta ületab 1. liite joonisel 1 märgitud joone C, kohandades sõiduki ja jalgratta sõidualustuse kaugust ja koridori pikkust vastavalt vajadusele.
  Kriteerium „esimene teabepunkt“ loetakse täidetuks, kui katse sooritatakse muude katsejuhtumitega kui need, mis on esitatud käesoleva eeskirja 1. liite tabelis 1. |
| --- | --- |

6.5.9.

Korrake punkte 6.5.1–6.5.8 käesoleva eeskirja 1. liite tabelis 1 näidatud katsejuhtumite kohta.

Kui tehniline teenistus peab seda põhjendatuks, võib ta valida punktides 5.3.1.3 ja 5.3.1.4 osutatud sõidukiiruste ja külgvahe piires täiendavaid katsejuhtumeid, mis erinevad 1. liite tabelis 1 näidatud juhtumitest.

Tehniline teenistus kontrollib, et valitud katsejuhtumite parameetrite kombinatsioon viib jalgratta ja sõiduki vahelise kokkupõrkeni punktis 5.3.1.4 sätestatud kokkupuutekoha ulatuses, ja tagab, et sõiduk liigub valitud kiirusel, kui ta ületab 1. liite joonisel 1 märgitud joone C, kohandades sõiduki ja jalgratta sõidualustuse kaugust ja koridori pikkust vastavalt vajadusele.

Kriteerium „esimene teabepunkt“ loetakse täidetuks, kui katse sooritatakse muude katsejuhtumitega kui need, mis on esitatud käesoleva eeskirja 1. liite tabelis 1.

| 6.5.10. | Katse on läbitud, kui pimeala teabesignaal aktiveerub kõikide katsejuhtumite puhul, mis on näidatud käesoleva eeskirja 1. liite tabelis 1, enne kui sõiduki kõige eesmine punkt jõuab jooneni C, kuid mitte enne, kui sõiduki kõige eesmine punkt jõuab jooneni D (vt punkt 6.5.7, kus joon D on asjakohane ainult 1. liite tabelist 1 võetud katsejuhtumite puhul) ja pimeala teabesignaal ei aktiveeru mitte ühelgi katsesõidul, kui sõiduk möödub liiklusmärgist (vt punkt 6.5.8). Teabesignaal ei ole siiski nõutav, kui jalgratta ja sõiduki parempoolse esinurga vaheline suhteline pikikaugus on rohkem kui 30 m tahapoole või 7 m ettepoole.
  Sõiduki kiirustel kuni 5 km/h peetakse rahuldavaks, kui teabesignaal aktiveerub 1,4 sekundit enne, kui jalgratas jõuab teoreetilisse kokkupõrkepunkti, nagu on ette nähtud 1. liite joonisel 1.
  Sõiduki kiirustel üle 25 km/h, kui peatumisteekond on üle 15 m, peab 1. liite joonisel 1 ette nähtud dc olema selline, nagu on ette nähtud 1. liite tabelis 2. |
| --- | --- |

6.5.10.

Katse on läbitud, kui pimeala teabesignaal aktiveerub kõikide katsejuhtumite puhul, mis on näidatud käesoleva eeskirja 1. liite tabelis 1, enne kui sõiduki kõige eesmine punkt jõuab jooneni C, kuid mitte enne, kui sõiduki kõige eesmine punkt jõuab jooneni D (vt punkt 6.5.7, kus joon D on asjakohane ainult 1. liite tabelist 1 võetud katsejuhtumite puhul) ja pimeala teabesignaal ei aktiveeru mitte ühelgi katsesõidul, kui sõiduk möödub liiklusmärgist (vt punkt 6.5.8). Teabesignaal ei ole siiski nõutav, kui jalgratta ja sõiduki parempoolse esinurga vaheline suhteline pikikaugus on rohkem kui 30 m tahapoole või 7 m ettepoole.

Sõiduki kiirustel kuni 5 km/h peetakse rahuldavaks, kui teabesignaal aktiveerub 1,4 sekundit enne, kui jalgratas jõuab teoreetilisse kokkupõrkepunkti, nagu on ette nähtud 1. liite joonisel 1.

Sõiduki kiirustel üle 25 km/h, kui peatumisteekond on üle 15 m, peab 1. liite joonisel 1 ette nähtud dc olema selline, nagu on ette nähtud 1. liite tabelis 2.

c

| 6.6. | Staatilised pimealateabe katsed |
| --- | --- |

6.6.

Staatilised pimealateabe katsed

| 6.6.1. | 1. tüüpi staatiline katse
  Jätke katsetatav sõiduk seisma. Seejärel liigutage jalgratta imitatsiooni sõiduki pikiteljelise kesktasapinna suhtes risti kiirusel 5 ± 0,5 km/h ja lubatud kõrvalekaldega 0,2 m, nagu on näidatud 1. liite joonisel 2, selliselt, et kokkupuutekoht jääks 1,15 m sõiduki kõige eesmise punkti ette.
  Katse läbitakse, kui pimeala teabesignaal aktiveerub hiljemalt siis, kui jalgratta ja sõiduki vaheline kaugus on 2 m. |
| --- | --- |

6.6.1.

1. tüüpi staatiline katse

Jätke katsetatav sõiduk seisma. Seejärel liigutage jalgratta imitatsiooni sõiduki pikiteljelise kesktasapinna suhtes risti kiirusel 5 ± 0,5 km/h ja lubatud kõrvalekaldega 0,2 m, nagu on näidatud 1. liite joonisel 2, selliselt, et kokkupuutekoht jääks 1,15 m sõiduki kõige eesmise punkti ette.

Katse läbitakse, kui pimeala teabesignaal aktiveerub hiljemalt siis, kui jalgratta ja sõiduki vaheline kaugus on 2 m.

| 6.6.2. | 2. tüüpi staatiline katse
  Jätke katsetatav sõiduk seisma. Seejärel liigutage jalgratta imitatsiooni sõiduki pikiteljelise kesktasapinna suhtes paralleelselt külgkaugusega 2,75 ± 0,2 m jalgratta kiirusel 20 ± 0,5 km/h, nagu on näidatud 1. liite joonisel 2. Jalgratas peaks liikuma püsival kiirusel vähemalt 44 m enne sõiduki kõige eesmisest punktist möödumist.
  Katse läbitakse, kui pimeala teabesignaal aktiveerub hiljemalt siis, kui jalgratas on 7,77 m kaugusel sõiduki kõige eesmise punkti projektsioonist jalgratta liikumisjoonel. |
| --- | --- |

6.6.2.

2. tüüpi staatiline katse

Jätke katsetatav sõiduk seisma. Seejärel liigutage jalgratta imitatsiooni sõiduki pikiteljelise kesktasapinna suhtes paralleelselt külgkaugusega 2,75 ± 0,2 m jalgratta kiirusel 20 ± 0,5 km/h, nagu on näidatud 1. liite joonisel 2. Jalgratas peaks liikuma püsival kiirusel vähemalt 44 m enne sõiduki kõige eesmisest punktist möödumist.

Katse läbitakse, kui pimeala teabesignaal aktiveerub hiljemalt siis, kui jalgratas on 7,77 m kaugusel sõiduki kõige eesmise punkti projektsioonist jalgratta liikumisjoonel.

| 6.7. | Tootja peab tehnilisele teenistusele ja tüübikinnitusasutusele dokumentide, simulatsiooni või muude vahendite abil tõendama, et pimeala teabesignaal ei aktiveeru, nagu on kirjeldatud punktis 6.5.10, kui sõiduk möödub mis tahes muust seisvast tavaobjektist, mis ei ole liiklusmärk. Eelkõige peetakse silmas pargitud autosid ja tähiskoonuseid. |
| --- | --- |

6.7.

Tootja peab tehnilisele teenistusele ja tüübikinnitusasutusele dokumentide, simulatsiooni või muude vahendite abil tõendama, et pimeala teabesignaal ei aktiveeru, nagu on kirjeldatud punktis 6.5.10, kui sõiduk möödub mis tahes muust seisvast tavaobjektist, mis ei ole liiklusmärk. Eelkõige peetakse silmas pargitud autosid ja tähiskoonuseid.

| 6.8. | Tõrke avastamise katse |
| --- | --- |

6.8.

Tõrke avastamise katse

| 6.8.1. | Simuleerige pimeala infosüsteemi tõrge, näiteks katkestades süsteemi mis tahes komponendi elektritoite või süsteemi komponentide vahelise elektriühenduse. Pimeala infosüsteemi tõrke simuleerimisel ei katkestata punkti 5.6.1 hoiatussignaali elektriühendusi. |
| --- | --- |

6.8.1.

Simuleerige pimeala infosüsteemi tõrge, näiteks katkestades süsteemi mis tahes komponendi elektritoite või süsteemi komponentide vahelise elektriühenduse. Pimeala infosüsteemi tõrke simuleerimisel ei katkestata punkti 5.6.1 hoiatussignaali elektriühendusi.

| 6.8.2. | Punktis 5.3.1.7 nimetatud ja punktis 5.6.1 täpsustatud tõrkehoiatussignaal aktiveerub ja jääb sõidu vältel aktiveerituks ning aktiveerub taas pärast iga järgmist peajuhtlüliti aktiveerumist, kuni simuleeritud tõrge püsib. |
| --- | --- |

6.8.2.

Punktis 5.3.1.7 nimetatud ja punktis 5.6.1 täpsustatud tõrkehoiatussignaal aktiveerub ja jääb sõidu vältel aktiveerituks ning aktiveerub taas pärast iga järgmist peajuhtlüliti aktiveerumist, kuni simuleeritud tõrge püsib.

| 6.9. | Automaatse väljalülituse katse |
| --- | --- |

6.9.

Automaatse väljalülituse katse

| 6.9.1. | Määrige süsteemi mis tahes andur täielikult lume-, jää- või mudalaadse (nt veepõhise) ainega. Pimeala infosüsteem peab automaatselt välja lülituma, näidates seda seisundit, nagu on ette nähtud punktis 5.6.2. |
| --- | --- |

6.9.1.

Määrige süsteemi mis tahes andur täielikult lume-, jää- või mudalaadse (nt veepõhise) ainega. Pimeala infosüsteem peab automaatselt välja lülituma, näidates seda seisundit, nagu on ette nähtud punktis 5.6.2.

| 6.9.2. | Eemaldage saaste süsteemi anduritelt täielikult ja aktiveerige uuesti sõiduki peajuhtlüliti. Pimeala infosüsteem peab automaatselt uuesti aktiveeruma kuni 60 sekundit kestva sõidu järel. |
| --- | --- |

6.9.2.

Eemaldage saaste süsteemi anduritelt täielikult ja aktiveerige uuesti sõiduki peajuhtlüliti. Pimeala infosüsteem peab automaatselt uuesti aktiveeruma kuni 60 sekundit kestva sõidu järel.

7.   SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 7.1. | Igast käesoleva eeskirja punktis 2.2 määratletud sõidukitüübi muudatusest teatatakse sõidukile tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Sellisel juhul võib tüübikinnitusasutus: |
| --- | --- |

7.1.

Igast käesoleva eeskirja punktis 2.2 määratletud sõidukitüübi muudatusest teatatakse sõidukile tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Sellisel juhul võib tüübikinnitusasutus:

| 7.1.1. | leida, et tehtud muudatused ei mõjuta negatiivselt tüübikinnituse andmise tingimusi, ja tüübikinnitust laiendada, või |
| --- | --- |

7.1.1.

leida, et tehtud muudatused ei mõjuta negatiivselt tüübikinnituse andmise tingimusi, ja tüübikinnitust laiendada, või

| 7.1.2. | leida, et tehtud muudatused mõjutavad tüübikinnituse andmise tingimusi, ja nõuda enne tüübikinnituse laiendamist täiendavaid katseid või lisakontrolli. |
| --- | --- |

7.1.2.

leida, et tehtud muudatused mõjutavad tüübikinnituse andmise tingimusi, ja nõuda enne tüübikinnituse laiendamist täiendavaid katseid või lisakontrolli.

| 7.2. | Tüübikinnituse andmisest või selle andmata jätmisest teatatakse koos muudatuste täpsustustega kõikidele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.4 sätestatud korras. |
| --- | --- |

7.2.

Tüübikinnituse andmisest või selle andmata jätmisest teatatakse koos muudatuste täpsustustega kõikidele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.4 sätestatud korras.

| 7.3. | Tüübikinnitusasutus teatab laiendamisest teistele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud teatisevormi. Ta määrab igale laiendusele seerianumbri, mida nimetatakse laienduse numbriks. |
| --- | --- |

7.3.

Tüübikinnitusasutus teatab laiendamisest teistele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud teatisevormi. Ta määrab igale laiendusele seerianumbri, mida nimetatakse laienduse numbriks.

8.   TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUS

| 8.1. | Tootmise nõuetele vastavuse järelevalvemenetlused peavad olema kooskõlas kokkuleppe artiklis 2 ja liites 1 kindlaks määratud üldiste sätetega (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) ning vastama järgmistele nõuetele: |
| --- | --- |

8.1.

Tootmise nõuetele vastavuse järelevalvemenetlused peavad olema kooskõlas kokkuleppe artiklis 2 ja liites 1 kindlaks määratud üldiste sätetega (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) ning vastama järgmistele nõuetele:

| 8.2. | käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktis 5 sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

8.2.

käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktis 5 sätestatud nõudeid.

| 8.3. | Tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavate kontrollimeetodite nõuetekohasust. Kõnealused kontrollid toimuvad tavapäraselt kord iga kahe aasta tagant. |
| --- | --- |

8.3.

Tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavate kontrollimeetodite nõuetekohasust. Kõnealused kontrollid toimuvad tavapäraselt kord iga kahe aasta tagant.

9.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 9.1. | Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 8 sätestatud nõuded ei ole täidetud. |
| --- | --- |

9.1.

Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 8 sätestatud nõuded ei ole täidetud.

| 9.2. | Kui kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisvormi kohase teatise. |
| --- | --- |

9.2.

Kui kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisvormi kohase teatise.

10.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja alusel kinnitatud sõidukitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele, kes omakorda teavitab viivitamata teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

11.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised edastavad ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ning kellele tuleb saata vormikohased teatised tüübikinnituse andmise, andmata jätmise või tühistamise kohta.

---

(1)  Vt sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 1. lisa (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas, dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.

2

(3)  Vt ECE/TRANS/196, liiklusmärkide ja -signaalide konventsioon 1968. aasta Euroopa lepingu juurde, mis täiendab liiklusmärkide ja -signaalide konventsiooni ning Euroopa lepingule lisatud protokolli teemärgistuse kohta, punkt 91.

3

---

1. liide

Image 1

  Joonis 1 Dünaamilised katsed

Image 2

  Joonis 2 Staatilised katsed

Image 3

  Joonis 3 Kokkupuute asukoht

Tabel 1

Katsejuhtumid

| Järgmises tabelis esitatakse katsejuhtumite üksikasjad, kasutades järgmisi muutujaid: |
| --- |
| v
  vehicle | sõiduki kiirus püsitingimustes |
| v
  bicycle | jalgratta kiirus püsitingimustes |
| d
  a | jalgratta asukoht, kui sõiduk ületab joone b |
| d
  b | sõiduki asukoht, kui jalgratas ületab joone a |
| d
  c | sõiduki asukoht viimases teabepunktis |
| d
  d | sõiduki asukoht esimeses teabepunktis (d
  c+(6 m-kokkupuutekoht)+11,11 m sõiduki kiirusel 10 km/h ja dc+(6 m-kokkupuutekoht)+22,22 m sõiduki kiirusel 20 km/h) |
| d
  bicycle | jalgratta stardipositsioon |
| l
  corridor | sõiduki koridori pikkus |
| d
  corridor | sõiduki koridori laius |
| d
  lateral | jalgratta ja sõiduki vaheline külgkaugus |

Järgmises tabelis esitatakse katsejuhtumite üksikasjad, kasutades järgmisi muutujaid:

v
  vehicle

sõiduki kiirus püsitingimustes

v
  bicycle

jalgratta kiirus püsitingimustes

d
  a

jalgratta asukoht, kui sõiduk ületab joone b

d
  b

sõiduki asukoht, kui jalgratas ületab joone a

d
  c

sõiduki asukoht viimases teabepunktis

d
  d

sõiduki asukoht esimeses teabepunktis (d
  c+(6 m-kokkupuutekoht)+11,11 m sõiduki kiirusel 10 km/h ja dc+(6 m-kokkupuutekoht)+22,22 m sõiduki kiirusel 20 km/h)

d
  bicycle

jalgratta stardipositsioon

l
  corridor

sõiduki koridori pikkus

d
  corridor

sõiduki koridori laius

d
  lateral

jalgratta ja sõiduki vaheline külgkaugus

Järgmisi muutujaid ei kasutata katsejuhtumite kindlaksmääramisel, vaid need esitatakse üksnes teabeks (need ei mõjuta katse parameetreid):

| a) | kokkupuutekoht [m] tähistab kokkupuutekohta, mille jaoks on tabelis 1 arvutatud d
  a ja d
  b väärtused (d
  d arvutatakse alati kas 6 m kauguse kokkupuutekoha jaoks või sünkroniseeritud liikumise alguspunkti jaoks, juhul kui sõiduki ja jalgratta kiirus on ühesugune); |
| --- | --- |

a)

kokkupuutekoht [m] tähistab kokkupuutekohta, mille jaoks on tabelis 1 arvutatud d
  a ja d
  b väärtused (d
  d arvutatakse alati kas 6 m kauguse kokkupuutekoha jaoks või sünkroniseeritud liikumise alguspunkti jaoks, juhul kui sõiduki ja jalgratta kiirus on ühesugune);

| b) | pöörderaadius [m] tähistab pöörderaadiust, mille jaoks on tabeli 1 arvutatud d
  a ja d
  b väärtused.

















  Katse- juhtum | vbicycle
  [km/h] | vvehicle
  [km/h] | dlateral
  [m] | da
  [m] | db
  [m] | dc
  [m] | dd
  [m] | dbicycle [m] | lcorridor
  [m] | dcorridor
  [m] | Üksnes teabeks (ei mõjuta katse parameetreid) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokkupuutekoht [m] | Pöörderaadius [m] |
| 1 | 20 | 10 | 1,25 | 44,4 | 15,8 | 15 | 26,1 | 65 | 80 | sõiduki laius + 1 m | 6 | 5 |
| 2 | 20 | 10 | 22 | 15 | 38,4 | 0 | 10 |
| 3 | 20 | 20 | 38,3 | 38,3 | – | 6 | 25 |
| 4 | 10 | 20 | 4,25 | 22,2 | 43,5 | 15 | 37,2 | 0 | 25 |
| 5 | 10 | 10 | 19,8 | 19,8 | – | 0 | 5 |
| 6 | 20 | 10 | 44,4 | 14,7 | 15 | 28 | 6 | 10 |
| 7 | 17,7 | 34 | 3 | 10 |

b)

pöörderaadius [m] tähistab pöörderaadiust, mille jaoks on tabeli 1 arvutatud d
  a ja d
  b väärtused.

Katse- juhtum

vbicycle
  [km/h]

vvehicle
  [km/h]

dlateral
  [m]

da
  [m]

db
  [m]

dc
  [m]

dd
  [m]

dbicycle [m]

lcorridor
  [m]

dcorridor
  [m]

Üksnes teabeks (ei mõjuta katse parameetreid)

Kokkupuutekoht [m]

Pöörderaadius [m]

1

20

10

1,25

44,4

15,8

15

26,1

65

80

sõiduki laius + 1 m

6

5

2

20

10

22

15

38,4

0

10

3

20

20

38,3

38,3

–

6

25

4

10

20

4,25

22,2

43,5

15

37,2

0

25

5

10

10

19,8

19,8

–

0

5

6

20

10

44,4

14,7

15

28

6

10

7

17,7

34

3

10

Tabel 2

d
  c kiirustele üle 25 km/h

| Sõiduki kiirus (km/h) | dc
  [m] |
| --- | --- |
| 25 | 15 |
| 26 | 15,33 |
| 27 | 16,13 |
| 28 | 16,94 |
| 29 | 17,77 |
| 30 | 18,61 |

Sõiduki kiirus (km/h)

dc
  [m]

25

15

26

15,33

27

16,13

28

16,94

29

17,77

30

18,61

---

1. LISA

Teatis

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)

| (1) | Välja andnud: ametiasutuse nimi:
  ...
  ... |
| --- | --- |

Image 4

Välja andnud: ametiasutuse nimi:

...

...

| sõidukitüübi (2) | tüübikinnituse |
| --- | --- |
| | tüübikinnituse laiendamise |
| | tüübikinnituse andmata jätmise |
| | tüübikinnituse tühistamise |
| | tootmise lõpetamise |

sõidukitüübi (2)

tüübikinnituse

tüübikinnituse laiendamise

tüübikinnituse andmata jätmise

tüübikinnituse tühistamise

tootmise lõpetamise

kohta seoses pimeala infosüsteemiga vastavalt ÜRO eeskirjale nr 151.

Tüübikinnituse nr: ...

| 1. | Kaubamärk: ... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tüüp ja kaubanimi (-nimed): ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tootja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sõiduki lühikirjeldus: ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sõiduki tüübikinnituse saamiseks esitamise kuupäev: ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus: ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Teenistuse väljastatud aruande kuupäev: ... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Teenistuse väljastatud aruande number: ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Laienduse põhjus(ed) (vajaduse korral): ... |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pimeala infosüsteemiga seoses tüübikinnitus antud / andmata jäetud2: |
| --- | --- |

11.

| 12. | Koht: ... |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kuupäev: ... |
| --- | --- |

13.

| 14. | Allkiri: ... |
| --- | --- |

14.

| 15. | Käesolevale teatisele on lisatud järgmised dokumendid, mis kannavad eespool märgitud tüübikinnitusnumbrit: ... |
| --- | --- |

15.

| 16. | Märkused: ... |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Tüübikinnituse andnud / seda laiendanud / selle andmata jätnud / selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta)

(2)  Mittevajalik maha tõmmata.

---

2. LISA

Tüübikinnitusmärkide kujundus

(vt käesoleva eeskirja punktid 4.5–4.5.2)

Image 5

a = vähemalt 8 mm

Sõidukile paigutatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomasele sõidukitüübile on pimeala infosüsteemiga seoses antud tüübikinnitus Saksamaal (E1) vastavalt ÜRO eeskirjale nr 151. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt ÜRO eeskirja nr 151 algversiooni nõuetele.

Image 6

a = vähemalt 8 mm

Eespool esitatud kordumatu tunnus näitab, et asjaomane tüüp on saanud tüübikinnituse ja olulist teavet tüübikinnituse kohta võib saada ÜRO turvalisest interneti andmebaasist, kasutades kordumatut tunnust 270650. Kordumatu tunnuse alguses olevad nullid võib tüübikinnitusmärgilt välja jätta.

---

3. LISA

Katsejuhtumite tabelis loetlemata juhtumite toimivusnõuete kindlaksmääramise kord

Tehniline teenistus võib vastavalt punktile 6.5.9 katsetada teisi katsejuhtumeid kui need, mis on näidatud 1. lisa tabelis 1. Sellisel juhul on tehniline teenistus kohustatud tõendama, et valitud parameetrite kombinatsioon viib kriitilise olukorrani. Toimivusnõudeid aitab kindlaks määrata järgmine menetlus.

d
  a – väärtus, mida kasutatakse sõiduki ja jalgratta liikumise sünkroniseerimiseks. See arvutatakse, korrutades 8sekundilise püsikiirusel sõiduteekonna jalgratta kiirusega, nagu on esitatud tabelis:

d
  a = 8s • v
  Bicycle

d
  b – väärtus, mida kasutatakse sõiduki ja jalgratta liikumise sünkroniseerimiseks. See koosneb kolmest osast. Esimene osa vastab veoki 8sekundilisele püsikiirusel sõiduteekonnale:

d
  b,1 = 8s • v
  Vehicle

Teine osa muudab sünkroniseerimist, võttes arvesse jalgratta kokkupuutekohta. Selle väärtus vastab kokkupuute asukohale L:

d
  b,2 = L

Kolmas osa võtab arvesse veoki pikemat sõiduteekonda, mis tuleneb asjaolust, et veok peab sooritama konstantse raadiusega pöörde kokkupõrkepunkti suunas, mitte ei liigu otse edasi nagu jalgratas.

Pöördesegment lähendatakse konstantse raadiusega ringi abil, mis lõpeb kohe, kui on saavutatud soovitud külgsuunaline nihe. Seetõttu tuleb d
  b väärtust korrigeerida otseliikumisel ja pööramisel läbitava vahemaa erinevuse võrra.

Seda saab arvutada, kasutades pöörderaadiust R, külgnihet Y=d
  lateral
  - 0,25 m (jalgratta keskjoone kaugus sõiduki servast) ja kokkupuute asukohta L.

Image 7

Näitaja d
  b lõplik väärtus on d
  b,1 miinus teiste kahe osa d
  b,2 ja d
  b,3 väärtus:

Image 8

Näitaja d
  c väärtus määrab viimase teabepunkti. Sõiduki kiirusel vähemalt 10 km/h on see kahe alljärgneva väärtuse hulgast suurem:

esimene väärtus tuletatakse füüsilistest katsetest ja see näitab, millisel kaugusel kokkupõrkepunktist raskeveoki pööret kõige varem alustatakse, pöörates väljapoole, ja see väärtus on:

15 m.

Teine väärtus on peatumisteekond, võttes arvesse reageerimisaega ja pidurdusaeglustust a, kasutades aeglustuse ja reageerimisaja parameetreid (vastavalt 5m/s2 ja 1,4 sekundit):

Image 9

Seega määratakse d
  c järgmiselt:

Image 10

Sõiduki kiirustel alla 5 km/h piisab sellest, kui teabesignaal antakse kaugusel, mis vastab ajale kokkupõrkeni 1,4 sekundit (sarnane staatilisele katsetele).

d
  d on esimene teabepunkt. Selle saab arvutada, lisades d
  c-le vahemaa, mis vastab sõiduki 4sekundilisele sõiduajale, ja korrigeerides kokkupuutekohta, kui see ei ole 6 m:

d
  d = d
  c + 4s • v
  Vehicle + (6m - Impact Position).

Need valemid võimaldavad täita 1. lisa tabeli 1 siin kindlaks määramata katsejuhtumite kohta.

---

| 30.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 360/66 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 360/66

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav internetis aadressil http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ÜRO eeskiri nr 152 – ühtsed sätted, mis käsitlevad M1- ja N1-kategooria sõidukite tüübikinnitust seoses kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemiga (AEBS) [2020/1597]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

| | 01-seeria muudatuste 1. täiendus – jõustumiskuupäev: 3. jaanuar 2021 |
| --- | --- |

01-seeria muudatuste 1. täiendus – jõustumiskuupäev: 3. jaanuar 2021

Käesolev dokument on üksnes dokumenteerimisvahend. Autentsed ja õiguslikult siduvad versioonid on:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2019/61 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2019/61

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/10 ja |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/10 ja

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/69 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/69

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Kohaldamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tehniline kirjeldus |
| --- | --- |

5.

| 6. | Katsemenetlus |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sõidukitüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tootmise nõuetele vastavus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

11.

LISAD

| 1 | Teatis |
| --- | --- |

1

| 2 | Tüübikinnitusmärkide kujundus |
| --- | --- |

2

| 3 | Sõidukite elektrooniliste juhtsüsteemide ohutusaspektide suhtes kohaldatavad erinõuded |
| --- | --- |

3

Sissejuhatus

Sissejuhatus

Käesoleva eeskirja eesmärk on kehtestada ühtsed sätted, mis käsitlevad kõrgetasemelisi hädapidurdussüsteeme, mis on paigaldatud M1- ja N1-kategooria mootorsõidukitele, mida kasutatakse eeskätt maanteeliikluses.

1

1

Süsteem peab võimaliku esikokkupõrke automaatselt kindlaks tegema, andma juhile sobiva hoiatuse ja käivitama sõiduki pidurdussüsteemi sõiduki kiiruse vähendamiseks, et vältida kokkupõrget või leevendada kokkupõrke raskusastet juhul, kui juht ei reageeri hoiatusele.

Süsteemi tõrge ei tohi ohustada sõiduki ohutut käitamist.

Süsteemi iga toimingu kestel saab juht igal ajal teadliku tegevuse kaudu, nt rooli keeramine või gaasipedaali vajutamine, võtta kontrolli enda kätte ja süsteemi eirata.

Käesoleva eeskirjaga ei ole võimalik tüübikinnitusmenetlusse hõlmata kõiki liiklusolukordi ja infrastruktuuri eripärasid; käesolevas eeskirjas tõdetakse, et selles nõutavat toimivust ei ole võimalik saavutada kõigis tingimustes (süsteemi toimivust võivad näiteks mõjutada sõiduki seisund, haardumine teepinnaga, ilmastikutingimused, maanteede infrastruktuuri halvenemine ja liiklusolukorrad). Tegelikud tingimused ja eripärad ei tohiks põhjustada valehoiatusi või vale pidurdust, mis ajendaksid juhti süsteemi välja lülitama.

Käesoleva eeskirja puhul on tegemist „kui on paigaldatud“-eeskirjaga. See ei takista kokkuleppeosalistel anda korraldust käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi paigaldamiseks.

1.   KOHALDAMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse M1- ja N1
   (1)-kategooria sõidukite tüübikinnituse suhtes seoses pardasüsteemiga, et

1

1

1

| a) | ära hoida teisele sõiduautole tagant otsasõite samal sõidurajal või leevendada otsasõidu raskusastet, |
| --- | --- |

a)

ära hoida teisele sõiduautole tagant otsasõite samal sõidurajal või leevendada otsasõidu raskusastet,

| b) | ära hoida kokkupõrkeid jalakäijaga või leevendada nende raskusastet. |
| --- | --- |

b)

ära hoida kokkupõrkeid jalakäijaga või leevendada nende raskusastet.

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 2.1. | „kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem (AEBS)“ – süsteem, mis võimaldab tuvastada automaatselt peatse esikokkupõrke ja käivitada sõiduki pidurdussüsteemi, et vähendada sõiduki kiirust eesmärgiga vältida või leevendada kokkupõrget; |
| --- | --- |

2.1.

„kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem (AEBS)“ – süsteem, mis võimaldab tuvastada automaatselt peatse esikokkupõrke ja käivitada sõiduki pidurdussüsteemi, et vähendada sõiduki kiirust eesmärgiga vältida või leevendada kokkupõrget;

| 2.2. | „hädapidurdus“ – sõidupidurduse nõue, mille kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem edastab sõiduki sõidupidurisüsteemile; |
| --- | --- |

2.2.

„hädapidurdus“ – sõidupidurduse nõue, mille kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem edastab sõiduki sõidupidurisüsteemile;

| 2.3. | „kokkupõrkehoiatus“ – kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi edastatud hoiatus juhile, kui kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem on tuvastanud võimaliku esikokkupõrke; |
| --- | --- |

2.3.

„kokkupõrkehoiatus“ – kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi edastatud hoiatus juhile, kui kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem on tuvastanud võimaliku esikokkupõrke;

| 2.4. | „sõidukitüüp seoses kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemiga“ – selliste sõidukite kategooria, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:






  a) | sõiduki omadused, mis oluliselt mõjutavad kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi toimimist; |
| --- | --- | --- |

2.4.

„sõidukitüüp seoses kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemiga“ – selliste sõidukite kategooria, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

a)

sõiduki omadused, mis oluliselt mõjutavad kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi toimimist;

| b) | kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi tüüp ja konstruktsioon; |
| --- | --- |

b)

kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi tüüp ja konstruktsioon;

| 2.5. | „katsesõiduk“ – katsetatav sõiduk; |
| --- | --- |

2.5.

„katsesõiduk“ – katsetatav sõiduk;

| 2.6. | „pehme sihtmärk“ – sihtmärk, mis kannatab kokkupõrke korral miinimumkahju ja põhjustab katsesõidukile miinimumkahju; |
| --- | --- |

2.6.

„pehme sihtmärk“ – sihtmärk, mis kannatab kokkupõrke korral miinimumkahju ja põhjustab katsesõidukile miinimumkahju;

| 2.7. | „sihtsõiduk“ – sõidukit esindav sihtmärk; |
| --- | --- |

2.7.

„sihtsõiduk“ – sõidukit esindav sihtmärk;

| 2.8. | „jalakäijast sihtmärk“ – jalakäijat esindav sihtmärk |
| --- | --- |

2.8.

„jalakäijast sihtmärk“ – jalakäijat esindav sihtmärk

| 2.9. | „ühisala“ – ala, kus võidakse kuvada kaht või rohkemat teabefunktsiooni (nt sümbol), kuid mitte samaaegselt; |
| --- | --- |

2.9.

„ühisala“ – ala, kus võidakse kuvada kaht või rohkemat teabefunktsiooni (nt sümbol), kuid mitte samaaegselt;

| 2.10. | „autokontroll“ – integreeritud funktsioon, mis kontrollib süsteemi tõrget pidevalt vähemalt siis, kui süsteem on sisse lülitatud; |
| --- | --- |

2.10.

„autokontroll“ – integreeritud funktsioon, mis kontrollib süsteemi tõrget pidevalt vähemalt siis, kui süsteem on sisse lülitatud;

| 2.11. | „aeg kokkupõrkeni“ – ajaväärtus, mis saadakse katsesõiduki ja sihtmärgi vahelise pikisuunalise kauguse (katsesõiduki sõidusuunas) jagamisel katsesõiduki ja sihtmärgi pikisuunalise suhtelise kiirusega mis tahes ajahetkel; |
| --- | --- |

2.11.

„aeg kokkupõrkeni“ – ajaväärtus, mis saadakse katsesõiduki ja sihtmärgi vahelise pikisuunalise kauguse (katsesõiduki sõidusuunas) jagamisel katsesõiduki ja sihtmärgi pikisuunalise suhtelise kiirusega mis tahes ajahetkel;

| 2.12. | „kuiv tee“ – tee, mille haardeteguri nominaalne piikväärtus on 0,9; |
| --- | --- |

2.12.

„kuiv tee“ – tee, mille haardeteguri nominaalne piikväärtus on 0,9;

| 2.13. | „haardeteguri piikväärtus“ – näitaja, mis kajastab rehvi käitumist pinnahõõrdumise suhtes veereva rehvi suurima aeglustamise põhjal; |
| --- | --- |

2.13.

„haardeteguri piikväärtus“ – näitaja, mis kajastab rehvi käitumist pinnahõõrdumise suhtes veereva rehvi suurima aeglustamise põhjal;

| 2.14. | „kalibreerimine“ – mõõtesüsteemi reageeringu reguleerimine selliselt, et selle väljund vastab võrdlussignaalidele teatavas vahemikus; |
| --- | --- |

2.14.

„kalibreerimine“ – mõõtesüsteemi reageeringu reguleerimine selliselt, et selle väljund vastab võrdlussignaalidele teatavas vahemikus;

| 2.15. | „töökorras sõiduki mass“ – koormata sõiduki mass koos kerega, kaasa arvatud jahutusvedelik, õlid, 90 % kütusest, 100 % muudest vedelikest ja juht (75 kg), kuid välja arvatud kasutatud vesi, tööriistad, tagavararatas; |
| --- | --- |

2.15.

„töökorras sõiduki mass“ – koormata sõiduki mass koos kerega, kaasa arvatud jahutusvedelik, õlid, 90 % kütusest, 100 % muudest vedelikest ja juht (75 kg), kuid välja arvatud kasutatud vesi, tööriistad, tagavararatas;

| 2.16. | „koormata sõiduk“ – sõiduki mass töökorras olekus, mille lisamass on maksimaalselt 125 kg. Kõnealuse lisamassi alla arvatakse mõõteseadmed ja esiistmel istuv võimalik teine inimene, kes vastutab tulemuste ülesmärkimise eest; |
| --- | --- |

2.16.

„koormata sõiduk“ – sõiduki mass töökorras olekus, mille lisamass on maksimaalselt 125 kg. Kõnealuse lisamassi alla arvatakse mõõteseadmed ja esiistmel istuv võimalik teine inimene, kes vastutab tulemuste ülesmärkimise eest;

| 2.17. | „koormaga sõiduk“ – täismassini koormatud sõiduk, kui ei ole teisiti määratletud; |
| --- | --- |

2.17.

„koormaga sõiduk“ – täismassini koormatud sõiduk, kui ei ole teisiti määratletud;

| 2.18. | „täismass“ – maksimaalne mass, mille tootja on deklareerinud tehniliselt lubatavaks (see mass võib olla riikliku ametiasutuse lubatud täismassist suurem). |
| --- | --- |

2.18.

„täismass“ – maksimaalne mass, mille tootja on deklareerinud tehniliselt lubatavaks (see mass võib olla riikliku ametiasutuse lubatud täismassist suurem).

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Tüübikinnitustaotluse seoses kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemiga esitab sõidukitootja või sõidukitootja volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Tüübikinnitustaotluse seoses kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemiga esitab sõidukitootja või sõidukitootja volitatud esindaja.

| 3.2. | Sellele tuleb lisada kolmes eksemplaris järgmised dokumendid: |
| --- | --- |

3.2.

Sellele tuleb lisada kolmes eksemplaris järgmised dokumendid:

| 3.2.1. | sõidukitüübi kirjeldus seoses punktis 2.4 nimetatud varustusega koos dokumentidega, mis võimaldavad tutvuda kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi põhikonstruktsiooniga ja viisiga, kuidas see on seotud sõiduki muude süsteemidega või kuidas toimub väljundparameetrite otsene reguleerimine. Tuleb esitada sõidukitüübi identifitseerimiseks vajalikud numbrid ja/või tähised. |
| --- | --- |

3.2.1.

sõidukitüübi kirjeldus seoses punktis 2.4 nimetatud varustusega koos dokumentidega, mis võimaldavad tutvuda kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi põhikonstruktsiooniga ja viisiga, kuidas see on seotud sõiduki muude süsteemidega või kuidas toimub väljundparameetrite otsene reguleerimine. Tuleb esitada sõidukitüübi identifitseerimiseks vajalikud numbrid ja/või tähised.

| 3.3. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatavat sõidukitüüpi esindav sõiduk. |
| --- | --- |

3.3.

Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatavat sõidukitüüpi esindav sõiduk.

4.   TÜÜBIKINNITUS

| 4.1. | Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab punkti 5 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus. |
| --- | --- |

4.1.

Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab punkti 5 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus.

| 4.2. | Igale kinnitatud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber, mille kaks esimest kohta (praegu 00, mis vastab muudatuste seeriale 00) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja tehtud kõige uuemaid olulisi tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit samale sõidukitüübile, mis on varustatud teist tüüpi kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemiga, ega teisele sõidukitüübile. |
| --- | --- |

4.2.

Igale kinnitatud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber, mille kaks esimest kohta (praegu 00, mis vastab muudatuste seeriale 00) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja tehtud kõige uuemaid olulisi tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit samale sõidukitüübile, mis on varustatud teist tüüpi kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemiga, ega teisele sõidukitüübile.

| 4.3. | Käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele edastatakse teade sõidukitüübi käesoleva eeskirja kohase kinnitamise või tüübikinnituse tühistamise kohta, kasutades 1. lisas esitatud näidisele vastavat vormi ning tüübikinnituse taotleja esitatud dokumente formaadis, mis ei ole suurem kui A4 (210× 297mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis, ja sobivas mõõtkavas või elektroonilises vormis. |
| --- | --- |

4.3.

Käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele edastatakse teade sõidukitüübi käesoleva eeskirja kohase kinnitamise või tüübikinnituse tühistamise kohta, kasutades 1. lisas esitatud näidisele vastavat vormi ning tüübikinnituse taotleja esitatud dokumente formaadis, mis ei ole suurem kui A4 (210× 297mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis, ja sobivas mõõtkavas või elektroonilises vormis.

| 4.4. | Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile vastavale sõidukile tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaks määratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta 2. lisas kirjeldatud näidisele vastav rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest elementidest: |
| --- | --- |

4.4.

Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile vastavale sõidukile tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaks määratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta 2. lisas kirjeldatud näidisele vastav rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest elementidest:

| 4.4.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2); |
| --- | --- |

4.4.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2

| 4.4.2. | punktis 4.4.1 ettenähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

4.4.2.

punktis 4.4.1 ettenähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber.

| 4.5. | Kui sõiduk vastab sõidukitüübile, mis on käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse ka ühe või mitme muu kokkuleppele lisatud eeskirja alusel, ei pea punktis 4.4.1 ettenähtud tähist kordama; sellisel juhul paigutatakse eeskirja ja tüübikinnituse numbrid ning täiendavad tähised tulpadena punktis 4.4.1 ettenähtud tähisest paremale. |
| --- | --- |

4.5.

Kui sõiduk vastab sõidukitüübile, mis on käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse ka ühe või mitme muu kokkuleppele lisatud eeskirja alusel, ei pea punktis 4.4.1 ettenähtud tähist kordama; sellisel juhul paigutatakse eeskirja ja tüübikinnituse numbrid ning täiendavad tähised tulpadena punktis 4.4.1 ettenähtud tähisest paremale.

| 4.6. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

4.6.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 4.7. | Tüübikinnitusmärk tuleb kinnitada sõiduki andmeplaadile või selle lähedusse. |
| --- | --- |

4.7.

Tüübikinnitusmärk tuleb kinnitada sõiduki andmeplaadile või selle lähedusse.

5.   TEHNILINE KIRJELDUS

| 5.1. | Üldnõuded |
| --- | --- |

5.1.

Üldnõuded

| 5.1.1. | Kõik sõidukid, millele on paigaldatud kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem, mis vastab punkti 2.1 määratlusele, peavad vastama käesoleva eeskirja punktides 5.1–5.6.2 esitatud toimivusnõuetele, ÜRO eeskirja nr 13-H 01-seeria muudatustes M1- ja N1-kategooria sõidukite jaoks või ÜRO eeskirja nr 13 11-seeria muudatustes N1-kategooria sõidukite jaoks kehtestatud nõuetele ning olema varustatud mitteblokeeruva pidurisüsteemiga ÜRO eeskirja nr 13-H 01-seeria muudatuste 6. lisas või ÜRO eeskirja nr 13 11-seeria muudatuste 13. lisas esitatud toimivusnõuete kohaselt. |
| --- | --- |

5.1.1.

Kõik sõidukid, millele on paigaldatud kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem, mis vastab punkti 2.1 määratlusele, peavad vastama käesoleva eeskirja punktides 5.1–5.6.2 esitatud toimivusnõuetele, ÜRO eeskirja nr 13-H 01-seeria muudatustes M1

1

1

| 5.1.2. | Magnet- või elektriväljad ei tohi kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi töö tõhusust häirida. Seda tõendatakse ÜRO eeskirja nr 10 05-seeria muudatuste tehniliste nõuete täitmise ja üleminekusätete järgimisega. |
| --- | --- |

5.1.2.

Magnet- või elektriväljad ei tohi kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi töö tõhusust häirida. Seda tõendatakse ÜRO eeskirja nr 10 05-seeria muudatuste tehniliste nõuete täitmise ja üleminekusätete järgimisega.

| 5.1.3. | Vastavust elektrooniliste juhtimissüsteemide ohutusaspektidele tõendatakse 3. lisa nõuete täitmisega. |
| --- | --- |

5.1.3.

Vastavust elektrooniliste juhtimissüsteemide ohutusaspektidele tõendatakse 3. lisa nõuete täitmisega.

| 5.1.4. | Hoiatused
  Lisaks punktides 5.2.1.1 ja 5.2.2.1 kirjeldatud kokkupõrkehoiatustele annab süsteem juhile järgmise(d) asjakohase(d) hoiatuse(d): |
| --- | --- |

5.1.4.

Hoiatused

Lisaks punktides 5.2.1.1 ja 5.2.2.1 kirjeldatud kokkupõrkehoiatustele annab süsteem juhile järgmise(d) asjakohase(d) hoiatuse(d):

| 5.1.4.1. | tõrkehoiatus, kui kõrgetasemelises hädapidurdussüsteemis esineb tõrge, mille tõttu ei ole täidetud käesoleva eeskirja nõuded. Hoiatus peab olema selline, nagu on sätestatud punktis 5.5.4. |
| --- | --- |

5.1.4.1.

tõrkehoiatus, kui kõrgetasemelises hädapidurdussüsteemis esineb tõrge, mille tõttu ei ole täidetud käesoleva eeskirja nõuded. Hoiatus peab olema selline, nagu on sätestatud punktis 5.5.4.

| 5.1.4.1.1. | Kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi autokontrollide vahel ei tohi olla märgatavat ajavahemikku ning seetõttu ei tohi olla viivitust hoiatussignaali sisselülitamisel elektriliselt kindlakstehtava tõrke korral. |
| --- | --- |

5.1.4.1.1.

Kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi autokontrollide vahel ei tohi olla märgatavat ajavahemikku ning seetõttu ei tohi olla viivitust hoiatussignaali sisselülitamisel elektriliselt kindlakstehtava tõrke korral.

| 5.1.4.1.2. | Kui süsteemi ei ole pärast 15sekundilist kumulatiivset sõiduaega kiirusel üle 10 km/h kalibreeritud, edastatakse juhile teave selle oleku kohta. Seda teavet tuleb alles hoida seni, kuni süsteem on edukalt kalibreeritud. |
| --- | --- |

5.1.4.1.2.

Kui süsteemi ei ole pärast 15sekundilist kumulatiivset sõiduaega kiirusel üle 10 km/h kalibreeritud, edastatakse juhile teave selle oleku kohta. Seda teavet tuleb alles hoida seni, kuni süsteem on edukalt kalibreeritud.

| 5.1.4.2. | Kui sõiduki kõrgetasemelist hädapidurdussüsteemi saab käsitsi välja lülitada, peab süsteemi väljalülitamisele järgnema väljalülitamishoiatus. Hoiatus peab olema selline, nagu on sätestatud punktis 5.4.2. |
| --- | --- |

5.1.4.2.

Kui sõiduki kõrgetasemelist hädapidurdussüsteemi saab käsitsi välja lülitada, peab süsteemi väljalülitamisele järgnema väljalülitamishoiatus. Hoiatus peab olema selline, nagu on sätestatud punktis 5.4.2.

| 5.1.4.3. | Mis tahes mitteelektrilise tõrkeolukorra tuvastamisel (nt anduri „pimedaksjäämine“ või anduri vale paigutus) süttib punktis 5.1.4.1 sätestatud hoiatussignaal. |
| --- | --- |

5.1.4.3.

Mis tahes mitteelektrilise tõrkeolukorra tuvastamisel (nt anduri „pimedaksjäämine“ või anduri vale paigutus) süttib punktis 5.1.4.1 sätestatud hoiatussignaal.

| 5.1.5. | Hädapidurdamine
  Kui punktide 5.3.1 ja 5.3.2 sätetest ei tulene teisiti, tagab süsteem punktides 5.2.1.2 ja 5.2.2.2 kirjeldatud hädapidurdamise, mille eesmärk on katsesõiduki kiirust oluliselt vähendada. |
| --- | --- |

5.1.5.

Hädapidurdamine

Kui punktide 5.3.1 ja 5.3.2 sätetest ei tulene teisiti, tagab süsteem punktides 5.2.1.2 ja 5.2.2.2 kirjeldatud hädapidurdamise, mille eesmärk on katsesõiduki kiirust oluliselt vähendada.

| 5.1.6. | Valereaktsiooni vältimine
  Süsteem peab olema projekteeritud nii, et kokkupõrkehoiatuse signaalide esilekutsumine oleks viidud miinimumini ja oleks välditud iseseisev pidurdamine olukordades, kus juhi arvates ei ole esikokkupõrge ähvardamas. Seda tõendatakse käesoleva eeskirja 3. lisa kohaselt 2. lisas loetletud stsenaariumide hindamisel. |
| --- | --- |

5.1.6.

Valereaktsiooni vältimine

Süsteem peab olema projekteeritud nii, et kokkupõrkehoiatuse signaalide esilekutsumine oleks viidud miinimumini ja oleks välditud iseseisev pidurdamine olukordades, kus juhi arvates ei ole esikokkupõrge ähvardamas. Seda tõendatakse käesoleva eeskirja 3. lisa kohaselt 2. lisas loetletud stsenaariumide hindamisel.

| 5.2. | Erinõuded |
| --- | --- |

5.2.

Erinõuded

| 5.2.1. | Autodevahelise kokkupõrke stsenaarium |
| --- | --- |

5.2.1.

Autodevahelise kokkupõrke stsenaarium

| 5.2.1.1. | Kokkupõrkehoiatus
  Kui 0,8 sekundit enne hädapidurdamist võib ette näha kokkupõrget eespool samas sõidureas oleva M1-kategooria sõidukiga, mis sõidab suhtelise kiirusega, mis ületab kiirust, milleni katsesõiduk suudab kokkupõrget vältida, peab rakenduma punktis 5.5.1 sätestatud kokkupõrkehoiatus ja see peab toimuma hiljemalt 0,8 sekundit enne hädapidurdamise algust.
  Kuid kui kokkupõrget ei ole võimalik 0,8 sekundit enne hädapidurdamist ette näha, rakendub kokkupõrkehoiatus kohe pärast ohu tuvastamist.
  Kokkupõrkehoiatuse võib katkestada, kui kokkupõrget esile kutsuvaid tingimusi enam ei esine. |
| --- | --- |

5.2.1.1.

Kokkupõrkehoiatus

Kui 0,8 sekundit enne hädapidurdamist võib ette näha kokkupõrget eespool samas sõidureas oleva M1-kategooria sõidukiga, mis sõidab suhtelise kiirusega, mis ületab kiirust, milleni katsesõiduk suudab kokkupõrget vältida, peab rakenduma punktis 5.5.1 sätestatud kokkupõrkehoiatus ja see peab toimuma hiljemalt 0,8 sekundit enne hädapidurdamise algust.

1

Kuid kui kokkupõrget ei ole võimalik 0,8 sekundit enne hädapidurdamist ette näha, rakendub kokkupõrkehoiatus kohe pärast ohu tuvastamist.

Kokkupõrkehoiatuse võib katkestada, kui kokkupõrget esile kutsuvaid tingimusi enam ei esine.

| 5.2.1.2. | Hädapidurdamine
  Kui süsteem on tuvastanud vahetu kokkupõrke ohu, peab sõiduki sõidupidurisüsteemi pidurdusaeglustus olema vähemalt 5,0 m/s2.
  Kokkupõrkehoiatuse võib katkestada, kui kokkupõrget esile kutsuvaid tingimusi enam ei esine.
  Seda katsetatakse vastavalt käesoleva eeskirja punktidele 6.4 ja 6.5. |
| --- | --- |

5.2.1.2.

Hädapidurdamine

Kui süsteem on tuvastanud vahetu kokkupõrke ohu, peab sõiduki sõidupidurisüsteemi pidurdusaeglustus olema vähemalt 5,0 m/s2.

2

Kokkupõrkehoiatuse võib katkestada, kui kokkupõrget esile kutsuvaid tingimusi enam ei esine.

Seda katsetatakse vastavalt käesoleva eeskirja punktidele 6.4 ja 6.5.

| 5.2.1.3. | Kiirus
  Süsteem peab olema sisse lülitatud vähemalt sõiduki kiirusvahemikus 10–60 km/h ning sõiduki igasuguse koormatuse juures, välja arvatud juhul, kui see on käsitsi välja lülitatud vastavalt punktile 5.4. |
| --- | --- |

5.2.1.3.

Kiirus

Süsteem peab olema sisse lülitatud vähemalt sõiduki kiirusvahemikus 10–60 km/h ning sõiduki igasuguse koormatuse juures, välja arvatud juhul, kui see on käsitsi välja lülitatud vastavalt punktile 5.4.

| 5.2.1.4. | Kiiruse vähendamine pidurdussignaali abil
  Kui süsteem on sisse lülitatud, peab kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem olema võimeline saavutama maksimaalse suhtelise kiiruse kokkupõrkel, nagu on näidatud järgmises tabelis:






  a) | kokkupõrgete korral pidevas liikumises olevate või paigalseisvate sihtmärkidega; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.4.

Kiiruse vähendamine pidurdussignaali abil

Kui süsteem on sisse lülitatud, peab kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem olema võimeline saavutama maksimaalse suhtelise kiiruse kokkupõrkel, nagu on näidatud järgmises tabelis:

a)

kokkupõrgete korral pidevas liikumises olevate või paigalseisvate sihtmärkidega;

| b) | kuival teel; |
| --- | --- |

b)

kuival teel;

| c) | koormaga ja koormata; |
| --- | --- |

c)

koormaga ja koormata;

| d) | olukordades, kus sõiduki pikiteljelised kesktasapinnad nihkuvad kõige rohkem 0,2 m, ja/või |
| --- | --- |

d)

olukordades, kus sõiduki pikiteljelised kesktasapinnad nihkuvad kõige rohkem 0,2 m, ja/või

| e) | ümbritseva valgustuse tingimustes vähemalt 1 000 luksi. |
| --- | --- |

e)

ümbritseva valgustuse tingimustes vähemalt 1 000 luksi.

Tõdetakse, et käesolevas tabelis esitatud toimivusnõuded ei pruugi olla täielikult saavutatavad muudel kui eespool nimetatud tingimustel. Kõnealustel muudel tingimustel ei lülita süsteem siiski juhtimisstrateegiat välja ega muuda seda oluliselt. Seda tõendatakse käesoleva eeskirja 3. lisa kohaselt.

M1-kategooria sõidukite maksimaalne suhteline kiirus kokkupõrkel (km/h)

M1

| Suhteline kiirus
  km/h | Seisev | Liikuv |
| --- | --- | --- |
| Koormaga | Koormata | Koormaga | Koormata |
| 10 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 15 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 20 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 25 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 30 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 35 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 40 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 42 | 10,00 | 0,00 | – | 0,00 |
| 45 | 15,00 | 15,00 | – | – |
| 50 | 25,00 | 25,00 | – | – |
| 55 | 30,00 | 30,00 | – | – |
| 60 | 35,00 | 35,00 | – | – |

Suhteline kiirus

km/h

Seisev

Liikuv

Koormaga

Koormata

Koormaga

Koormata

10

0,00

0,00

0,00

0,00

15

0,00

0,00

0,00

0,00

20

0,00

0,00

0,00

0,00

25

0,00

0,00

0,00

0,00

30

0,00

0,00

0,00

0,00

35

0,00

0,00

0,00

0,00

40

0,00

0,00

0,00

0,00

42

10,00

0,00

–

0,00

45

15,00

15,00

–

–

50

25,00

25,00

–

–

55

30,00

30,00

–

–

60

35,00

35,00

–

–

N1-kategooria sõidukite maksimaalne suhteline kiirus kokkupõrkel
   (*1)
  (km/h)

N1

*1

(km/h)

| Suhteline kiirus
  km/h | Seisev/liikuv |
| --- | --- |
| Täismass | Töökorras sõiduki mass |
| 10 | 0,00 | 0,00 |
| 15 | 0,00 | 0,00 |
| 20 | 0,00 | 0,00 |
| 25 | 0,00 | 0,00 |
| 30 | 0,00 | 0,00 |
| 32 | 0,00 | 0,00 |
| 35 | 0,00 | 0,00 |
| 38 | 0,00 | 0,00 |
| 40 | 10,00 | 0,00 |
| 42 | 15,00 | 0,00 |
| 45 | 20,00 | 15,00 |
| 50 | 30,00 | 25,00 |
| 55 | 35,00 | 30,00 |
| 60 | 40,00 | 35,00 |

Suhteline kiirus

km/h

Seisev/liikuv

Täismass

Töökorras sõiduki mass

10

0,00

0,00

15

0,00

0,00

20

0,00

0,00

25

0,00

0,00

30

0,00

0,00

32

0,00

0,00

35

0,00

0,00

38

0,00

0,00

40

10,00

0,00

42

15,00

0,00

45

20,00

15,00

50

30,00

25,00

55

35,00

30,00

60

40,00

35,00

| 5.2.2. | Auto ja jalakäija vahelise kokkupõrke stsenaarium |
| --- | --- |

5.2.2.

Auto ja jalakäija vahelise kokkupõrke stsenaarium

| 5.2.2.1. | Kokkupõrkehoiatus
  Kui kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem on tuvastanud kokkupõrkeohu kiirusel 5 km/h teed ületava jalakäijaga, rakendub punktis 5.5.1 märgitud kokkupõrkehoiatus ja see toimub hiljemalt hetkel, kui algab hädapidurdamine.
  Kokkupõrkehoiatuse võib katkestada, kui kokkupõrget esile kutsuvaid tingimusi enam ei esine. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Kokkupõrkehoiatus

Kui kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem on tuvastanud kokkupõrkeohu kiirusel 5 km/h teed ületava jalakäijaga, rakendub punktis 5.5.1 märgitud kokkupõrkehoiatus ja see toimub hiljemalt hetkel, kui algab hädapidurdamine.

Kokkupõrkehoiatuse võib katkestada, kui kokkupõrget esile kutsuvaid tingimusi enam ei esine.

| 5.2.2.2. | Hädapidurdamine
  Kui süsteem on tuvastanud vahetu kokkupõrkeohu, peab sõiduki sõidupidurisüsteemi pidurdusaeglustus olema vähemalt 5,0 m/s2.
  Kokkupõrkehoiatuse võib katkestada, kui kokkupõrget esile kutsuvaid tingimusi enam ei esine.
  Seda tõendatakse käesoleva eeskirja punkti 6.6 kohaselt. |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Hädapidurdamine

Kui süsteem on tuvastanud vahetu kokkupõrkeohu, peab sõiduki sõidupidurisüsteemi pidurdusaeglustus olema vähemalt 5,0 m/s2.

2

Kokkupõrkehoiatuse võib katkestada, kui kokkupõrget esile kutsuvaid tingimusi enam ei esine.

Seda tõendatakse käesoleva eeskirja punkti 6.6 kohaselt.

| 5.2.2.3. | Kiirus
  Süsteem peab olema sisse lülitatud vähemalt sõiduki kiirusvahemikus 20–60 km/h ning sõiduki igasuguse koormuse juures, välja arvatud juhul, kui see on käsitsi välja lülitatud vastavalt punktile 5.4. |
| --- | --- |

5.2.2.3.

Kiirus

Süsteem peab olema sisse lülitatud vähemalt sõiduki kiirusvahemikus 20–60 km/h ning sõiduki igasuguse koormuse juures, välja arvatud juhul, kui see on käsitsi välja lülitatud vastavalt punktile 5.4.

| 5.2.2.4. | Kiiruse vähendamine pidurdussignaali abil
  Kui süsteem on sisse lülitatud, peab kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem olema võimeline saavutama maksimaalse suhtelise kiiruse kokkupõrkel, nagu on näidatud järgmises tabelis:






  a) | kokkupõrgete korral külgkiiruse komponendiga kuni 5 km/h teed ületavate jalakäijatega; |
| --- | --- | --- |

5.2.2.4.

Kiiruse vähendamine pidurdussignaali abil

Kui süsteem on sisse lülitatud, peab kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem olema võimeline saavutama maksimaalse suhtelise kiiruse kokkupõrkel, nagu on näidatud järgmises tabelis:

a)

kokkupõrgete korral külgkiiruse komponendiga kuni 5 km/h teed ületavate jalakäijatega;

| b) | kuival teel; |
| --- | --- |

b)

kuival teel;

| c) | koormaga ja koormata; |
| --- | --- |

c)

koormaga ja koormata;

| d) | olukordades, kus sõiduki pikiteljelised kesktasapinnad nihkuvad kõige rohkem 0,2 m, ja/või |
| --- | --- |

d)

olukordades, kus sõiduki pikiteljelised kesktasapinnad nihkuvad kõige rohkem 0,2 m, ja/või

| e) | ümbritseva valgustuse tingimustes vähemalt 2 000 luksi. |
| --- | --- |

e)

ümbritseva valgustuse tingimustes vähemalt 2 000 luksi.

Tõdetakse, et käesolevas tabelis esitatud toimivusnõuded ei pruugi olla täielikult saavutatavad muudel kui eespool nimetatud tingimustel. Kõnealustel muudel tingimustel ei lülita süsteem siiski juhtimisstrateegiat välja ega muuda seda oluliselt. Seda tõendatakse käesoleva eeskirja 3. lisa kohaselt.

M1-kategooria mootorsõiduki maksimaalne kiirus kokkupõrkel
   (*2)
  (km/h)

M1

*2

(km/h)

| Katsesõiduki kiirus (km/h) | Täismass | Töökorras sõiduki mass |
| --- | --- | --- |
| 20 | 0,00 | 0,00 |
| 25 | 0,00 | 0,00 |
| 30 | 0,00 | 0,00 |
| 35 | 0,00 | 0,00 |
| 40 | 0,00 | 0,00 |
| 42 | 10,00 | 0,00 |
| 45 | 15,00 | 15,00 |
| 50 | 25,00 | 25,00 |
| 55 | 30,00 | 30,00 |
| 60 | 35,00 | 35,00 |

Katsesõiduki kiirus (km/h)

Täismass

Töökorras sõiduki mass

20

0,00

0,00

25

0,00

0,00

30

0,00

0,00

35

0,00

0,00

40

0,00

0,00

42

10,00

0,00

45

15,00

15,00

50

25,00

25,00

55

30,00

30,00

60

35,00

35,00

N1-kategooria mootorsõiduki maksimaalne kiirus kokkupõrkel
   (*3)
  (km/h)

N1

*3

(km/h)

| Katsesõiduki kiirus (km/h) | Täismass | Töökorras sõiduki mass |
| --- | --- | --- |
| 20 | 0,00 | 0,00 |
| 25 | 0,00 | 0,00 |
| 30 | 0,00 | 0,00 |
| 35 | 0,00 | 0,00 |
| 40 | 10,00 | 0,00 |
| 42 | 15,00 | 0,00 |
| 45 | 20,00 | 15,00 |
| 50 | 30,00 | 25,00 |
| 55 | 35,00 | 30,00 |
| 60 | 40,00 | 35,00 |

Katsesõiduki kiirus (km/h)

Täismass

Töökorras sõiduki mass

20

0,00

0,00

25

0,00

0,00

30

0,00

0,00

35

0,00

0,00

40

10,00

0,00

42

15,00

0,00

45

20,00

15,00

50

30,00

25,00

55

35,00

30,00

60

40,00

35,00

| 5.3. | Juhi sekkumine |
| --- | --- |

5.3.

Juhi sekkumine

| 5.3.1. | Kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem peab võimaldama juhil katkestada kokkupõrkehoiatuse ja hädapidurdamise. |
| --- | --- |

5.3.1.

Kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem peab võimaldama juhil katkestada kokkupõrkehoiatuse ja hädapidurdamise.

| 5.3.2. | Mõlemal eespool nimetatud juhul võib katkestamist alustada igasuguse positiivse toiminguga (nt gaasipedaali allavajutamine, suunatulelaterna sisselülitamine), mis näitab, et juht on hädaolukorrast teadlik. Sõiduki tootja esitab tüübikinnituse andmisel tehnilisele teenistusele nende positiivsete toimingute loetelu ja see lisatakse katsearuandele. |
| --- | --- |

5.3.2.

Mõlemal eespool nimetatud juhul võib katkestamist alustada igasuguse positiivse toiminguga (nt gaasipedaali allavajutamine, suunatulelaterna sisselülitamine), mis näitab, et juht on hädaolukorrast teadlik. Sõiduki tootja esitab tüübikinnituse andmisel tehnilisele teenistusele nende positiivsete toimingute loetelu ja see lisatakse katsearuandele.

| 5.4. | Käsitsi väljalülitamine |
| --- | --- |

5.4.

Käsitsi väljalülitamine

| 5.4.1. | Juhul kui sõiduk on varustatud seadmetega, mis võimaldavad kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi käsitsi välja lülitada, kehtivad vajaduse korral järgmised tingimused: |
| --- | --- |

5.4.1.

Juhul kui sõiduk on varustatud seadmetega, mis võimaldavad kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi käsitsi välja lülitada, kehtivad vajaduse korral järgmised tingimused:

| 5.4.1.1. | kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem lülitub iga uue süütetsükli alguses automaatselt sisse; |
| --- | --- |

5.4.1.1.

kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem lülitub iga uue süütetsükli alguses automaatselt sisse;

| 5.4.1.2. | kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi juhtseade peab olema projekteeritud viisil, et käsitsi väljalülitamine ei oleks teostatav vähem kui kahe tahtliku toiminguga; |
| --- | --- |

5.4.1.2.

kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi juhtseade peab olema projekteeritud viisil, et käsitsi väljalülitamine ei oleks teostatav vähem kui kahe tahtliku toiminguga;

| 5.4.1.3. | kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi juhtseadme paigaldamisel tuleb järgida ÜRO eeskirja nr 121 01-seeria muudatustes või mis tahes hilisema seeria muudatustes esitatud asjakohaseid nõudeid ja üleminekusätteid; |
| --- | --- |

5.4.1.3.

kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi juhtseadme paigaldamisel tuleb järgida ÜRO eeskirja nr 121 01-seeria muudatustes või mis tahes hilisema seeria muudatustes esitatud asjakohaseid nõudeid ja üleminekusätteid;

| 5.4.1.4. | kõrgetasemelist hädapidurdussüsteemi ei ole võimalik välja lülitada kiirusel üle 10 km/h. |
| --- | --- |

5.4.1.4.

kõrgetasemelist hädapidurdussüsteemi ei ole võimalik välja lülitada kiirusel üle 10 km/h.

| 5.4.2. | Juhul kui sõiduk on varustatud seadmetega, mis võimaldavad kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi automaatselt välja lülitada, näiteks olukordades, nagu maastikusõit, pukseerimine, käitamine dünamomeetril, käitamine pesulas, ja juhul, kui ei tuvastata andurite vale paigutust, kehtivad järgmised asjakohased tingimused: |
| --- | --- |

5.4.2.

Juhul kui sõiduk on varustatud seadmetega, mis võimaldavad kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi automaatselt välja lülitada, näiteks olukordades, nagu maastikusõit, pukseerimine, käitamine dünamomeetril, käitamine pesulas, ja juhul, kui ei tuvastata andurite vale paigutust, kehtivad järgmised asjakohased tingimused:

| 5.4.2.1. | sõiduki tootja esitab tüübikinnituse andmise ajal tehnilisele teenistusele loetelu olukordadest ja vastavatest kriteeriumidest, kui kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem automaatselt välja lülitatakse, ja see lisatakse katsearuandele; |
| --- | --- |

5.4.2.1.

sõiduki tootja esitab tüübikinnituse andmise ajal tehnilisele teenistusele loetelu olukordadest ja vastavatest kriteeriumidest, kui kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem automaatselt välja lülitatakse, ja see lisatakse katsearuandele;

| 5.4.2.2. | kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem lülitatakse automaatselt taas sisse, kui automaatset väljalülitamist esile kutsunud tingimusi enam ei esine; |
| --- | --- |

5.4.2.2.

kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem lülitatakse automaatselt taas sisse, kui automaatset väljalülitamist esile kutsunud tingimusi enam ei esine;

| 5.4.3. | pidev optiline hoiatussignaal teavitab juhti kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi välja lülitamisest. Selleks võib kasutada punktis 5.5.4 nimetatud kollast hoiatussignaali. |
| --- | --- |

5.4.3.

pidev optiline hoiatussignaal teavitab juhti kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi välja lülitamisest. Selleks võib kasutada punktis 5.5.4 nimetatud kollast hoiatussignaali.

| 5.5. | Hoiatussignaal |
| --- | --- |

5.5.

Hoiatussignaal

| 5.5.1. | Punktides 5.2.1.1 ja 5.2.2.1 kirjeldatud kokkupõrkehoiatus antakse vähemalt kahel kujul, valides akustilise, haptilise või optilise hoiatuse vahel. |
| --- | --- |

5.5.1.

Punktides 5.2.1.1 ja 5.2.2.1 kirjeldatud kokkupõrkehoiatus antakse vähemalt kahel kujul, valides akustilise, haptilise või optilise hoiatuse vahel.

| 5.5.2. | Tüübikinnituse andmise ajal esitab sõiduki tootja hoiatussignaali kirjelduse ja juhile kokkupõrkehoiatuse signaalide andmise järjekorra ning need kantakse katseprotokolli. |
| --- | --- |

5.5.2.

Tüübikinnituse andmise ajal esitab sõiduki tootja hoiatussignaali kirjelduse ja juhile kokkupõrkehoiatuse signaalide andmise järjekorra ning need kantakse katseprotokolli.

| 5.5.3. | Kui kokkupõrkehoiatuse osana kasutatakse optilisi vahendeid. siis võidakse optilise signaalina kasutada punktis 5.5.4 kirjeldatud tõrkehoiatussignaali vilkumist. |
| --- | --- |

5.5.3.

Kui kokkupõrkehoiatuse osana kasutatakse optilisi vahendeid. siis võidakse optilise signaalina kasutada punktis 5.5.4 kirjeldatud tõrkehoiatussignaali vilkumist.

| 5.5.4. | Punktis 5.1.4.1 viidatud tõrkehoiatus on kollane pidev optiline hoiatussignaal. |
| --- | --- |

5.5.4.

Punktis 5.1.4.1 viidatud tõrkehoiatus on kollane pidev optiline hoiatussignaal.

| 5.5.5. | Kõik kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi optilised hoiatussignaalid peavad süttima, kui süütelüliti on sisse lülitatud või on sisselülitatud asendi ja käivitusasendi vahepealses asendis, mille tootja on määranud kontrollasendiks (süsteemi käivitamine (sisselülitatud)). Seda nõuet ei kohaldata ühisalal kuvatavate hoiatussignaalide suhtes. |
| --- | --- |

5.5.5.

Kõik kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi optilised hoiatussignaalid peavad süttima, kui süütelüliti on sisse lülitatud või on sisselülitatud asendi ja käivitusasendi vahepealses asendis, mille tootja on määranud kontrollasendiks (süsteemi käivitamine (sisselülitatud)). Seda nõuet ei kohaldata ühisalal kuvatavate hoiatussignaalide suhtes.

| 5.5.6. | Optilised hoiatussignaalid peavad olema nähtavad ka päevavalgel; juht peab saama hoiatussignaali nõuetekohast seisundit juhiistmelt kergesti kontrollida. |
| --- | --- |

5.5.6.

Optilised hoiatussignaalid peavad olema nähtavad ka päevavalgel; juht peab saama hoiatussignaali nõuetekohast seisundit juhiistmelt kergesti kontrollida.

| 5.5.7. | Kui kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem ei tööta ajutiselt, nt halbade ilmastikutingimuste tõttu, siis põleb juhile sellest märku andev pidev kollane tuli. Selleks võib kasutada punktis 5.5.4 nimetatud tõrkehoiatussignaali. |
| --- | --- |

5.5.7.

Kui kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem ei tööta ajutiselt, nt halbade ilmastikutingimuste tõttu, siis põleb juhile sellest märku andev pidev kollane tuli. Selleks võib kasutada punktis 5.5.4 nimetatud tõrkehoiatussignaali.

| 5.6. | Korralist tehnoülevaatust käsitlevad sätted |
| --- | --- |

5.6.

Korralist tehnoülevaatust käsitlevad sätted

| 5.6.1. | Korralistel tehnoülevaatustel on võimalik kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi töökorras olekut kontrollida tõrkehoiatussignaali staatuse visuaalse jälgimise teel pärast süütelüliti sisselülitamist ja pirni kontrollimisel.
  Juhul kui tõrkehoiatussignaal kuvatakse ühisalal, siis veendutakse enne tõrkehoiatussignaali kontrollimist, et ühisala on töökorras. |
| --- | --- |

5.6.1.

Korralistel tehnoülevaatustel on võimalik kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi töökorras olekut kontrollida tõrkehoiatussignaali staatuse visuaalse jälgimise teel pärast süütelüliti sisselülitamist ja pirni kontrollimisel.

Juhul kui tõrkehoiatussignaal kuvatakse ühisalal, siis veendutakse enne tõrkehoiatussignaali kontrollimist, et ühisala on töökorras.

| 5.6.2. | Tüübikinnituse ajal esitatakse konfidentsiaalne lühiülevaade tootja valitud kaitsevahenditest, millega takistatakse tõrkehoiatussignaali töö lihtsat lubamatut muutmist.
  Kõnealune kaitsenõue on täidetud ka juhul, kui on olemas täiendav võimalus kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi töökorras oleku kontrollimiseks. |
| --- | --- |

5.6.2.

Tüübikinnituse ajal esitatakse konfidentsiaalne lühiülevaade tootja valitud kaitsevahenditest, millega takistatakse tõrkehoiatussignaali töö lihtsat lubamatut muutmist.

Kõnealune kaitsenõue on täidetud ka juhul, kui on olemas täiendav võimalus kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi töökorras oleku kontrollimiseks.

6.   KATSEMENETLUS

| 6.1. | Katsetingimused |
| --- | --- |

6.1.

Katsetingimused

| 6.1.1. | Katse tehakse tasasel kuival betoonil või asfaldil. mis võimaldab head haardumist. |
| --- | --- |

6.1.1.

Katse tehakse tasasel kuival betoonil või asfaldil. mis võimaldab head haardumist.

| 6.1.1.1. | Katses kasutatava teepinna haardeteguri nominaalne (3) piikväärtus peab olema 0,9, kui ei ole ette nähtud teisiti; mõõtmiseks kasutatakse üht järgmistest meetoditest: |
| --- | --- |

6.1.1.1.

Katses kasutatava teepinna haardeteguri nominaalne (3

| 6.1.1.2. | USA Materjalide Katsetamise Ühingu (American Society for Testing and Materials, ASTM) standardi E1136 kohane võrdlusrehv kooskõlas ASTMi meetodiga E1337-90 kiirusel 40 miili tunnis, või |
| --- | --- |

6.1.1.2.

USA Materjalide Katsetamise Ühingu (American Society for Testing and Materials, ASTM) standardi E1136 kohane võrdlusrehv kooskõlas ASTMi meetodiga E1337-90 kiirusel 40 miili tunnis, või

| 6.1.1.3. | ÜRO eeskirja nr 13-H 6. lisa 2. liites sätestatud k-katsemeetod. |
| --- | --- |

6.1.1.3.

ÜRO eeskirja nr 13-H 6. lisa 2. liites sätestatud k-katsemeetod.

| 6.1.1.4. | Katsepinna kalle on püsiv ning jääb tasapinna ja 1 % vahele. |
| --- | --- |

6.1.1.4.

Katsepinna kalle on püsiv ning jääb tasapinna ja 1 % vahele.

| 6.1.2. | Ümbritseva õhu temperatuur peab olema vahemikus 0–45 °C. |
| --- | --- |

6.1.2.

Ümbritseva õhu temperatuur peab olema vahemikus 0–45 °C.

| 6.1.3. | Horisontaalne nähtavus peab võimaldama sihtmärki kogu katse jooksul jälgida. |
| --- | --- |

6.1.3.

Horisontaalne nähtavus peab võimaldama sihtmärki kogu katse jooksul jälgida.

| 6.1.4. | Katsetamine ei tohi toimuda tuulega, mis võib mõjutada katsetulemusi. |
| --- | --- |

6.1.4.

Katsetamine ei tohi toimuda tuulega, mis võib mõjutada katsetulemusi.

| 6.1.5. | Punktis 5.2.1 osutatud autodevahelise kokkupõrke stsenaariumi korral peab ümbruse loomulik valgustus olema katsealal ühtlane ja ületama 1 000 luksi ning punktis 5.2.2 osutatud auto ja jalakäija vahelise kokkupõrke stsenaariumi korral peab see olema üle 2 000 luksi. Tuleks tagada, et katseid ei tehtaks madala nurga all päikese poole või päikesest eemale sõites. |
| --- | --- |

6.1.5.

Punktis 5.2.1 osutatud autodevahelise kokkupõrke stsenaariumi korral peab ümbruse loomulik valgustus olema katsealal ühtlane ja ületama 1 000 luksi ning punktis 5.2.2 osutatud auto ja jalakäija vahelise kokkupõrke stsenaariumi korral peab see olema üle 2 000 luksi. Tuleks tagada, et katseid ei tehtaks madala nurga all päikese poole või päikesest eemale sõites.

| 6.2. | Sõiduki katsetamistingimused |
| --- | --- |

6.2.

Sõiduki katsetamistingimused

| 6.2.1. | Katsemass
  Sõidukit katsetatakse vähemalt koormata ja koormaga.
  Koorma jaotus peab vastama tootja soovitusele. Kui katse on alanud, siis enam muudatusi ei tehta. |
| --- | --- |

6.2.1.

Katsemass

Sõidukit katsetatakse vähemalt koormata ja koormaga.

Koorma jaotus peab vastama tootja soovitusele. Kui katse on alanud, siis enam muudatusi ei tehta.

| 6.2.2. | Katse-eelne ettevalmistus |
| --- | --- |

6.2.2.

Katse-eelne ettevalmistus

| 6.2.2.1. | Tehakse sõiduki tootja nõudmisel.
  Andurisüsteemi kalibreerimiseks võib sõidukiga muude liiklus- ja teeäärsete rajatiste ja seadmetega varustatud linna- ja maapiirkondade teedel sõita maksimaalselt 100 km.
  Sõidukil on võimalik rakendada pidurdamiskordade jada, tagamaks, et enne katset oleks sõidupidurisüsteem sisse sõidetud. |
| --- | --- |

6.2.2.1.

Tehakse sõiduki tootja nõudmisel.

Andurisüsteemi kalibreerimiseks võib sõidukiga muude liiklus- ja teeäärsete rajatiste ja seadmetega varustatud linna- ja maapiirkondade teedel sõita maksimaalselt 100 km.

Sõidukil on võimalik rakendada pidurdamiskordade jada, tagamaks, et enne katset oleks sõidupidurisüsteem sisse sõidetud.

| 6.2.2.2. | Sõiduki tootja nõutud katse-eelse ettevalmistamise strateegia üksikasjad tuleb kindlaks teha ja kanda sõiduki tüübikinnituse dokumentidesse. |
| --- | --- |

6.2.2.2.

Sõiduki tootja nõutud katse-eelse ettevalmistamise strateegia üksikasjad tuleb kindlaks teha ja kanda sõiduki tüübikinnituse dokumentidesse.

| 6.3. | Katse sihtmärgid |
| --- | --- |

6.3.

Katse sihtmärgid

| 6.3.1. | Sõidukite tuvastamise katsetel kasutatav sihtmärk on tavapäraselt suuremahulise seeriatootmisega M1-kategooria sõiduauto keretüübiga AA sedaan või teise võimalusena „pehme sihtmärk“, mis oma tunnuste poolest, mis on katsetatava kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi andursüsteemi jaoks standardi ISO 19206-1:2018 kohaselt asjakohased, vastab sellisele sõidukile. Sõiduki asukoha võrdluspunktiks on sõiduki keskjoone kõige tagumine punkt. |
| --- | --- |

6.3.1.

Sõidukite tuvastamise katsetel kasutatav sihtmärk on tavapäraselt suuremahulise seeriatootmisega M1

| 6.3.2. | Jalakäijate tuvastamise katsetel kasutatavad sihtmärgid on „pehmed sihtmärgid“ ja esindavad katsetamisel oleva kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi andursüsteemi jaoks standardi ISO 19206-2:2018 kohaselt asjakohaseid inimesele omaseid tunnuseid. |
| --- | --- |

6.3.2.

Jalakäijate tuvastamise katsetel kasutatavad sihtmärgid on „pehmed sihtmärgid“ ja esindavad katsetamisel oleva kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi andursüsteemi jaoks standardi ISO 19206-2:2018 kohaselt asjakohaseid inimesele omaseid tunnuseid.

| 6.3.3. | Sihtmärki (sihtmärke) konkreetselt kindlaks teha ja reprodutseerida võimaldavad andmed tuleb kanda sõiduki tüübikinnitusdokumentidesse. |
| --- | --- |

6.3.3.

Sihtmärki (sihtmärke) konkreetselt kindlaks teha ja reprodutseerida võimaldavad andmed tuleb kanda sõiduki tüübikinnitusdokumentidesse.

| 6.4. | Hoiatuse ja sisselülitamise katse seisva sihtmärgiga |
| --- | --- |

6.4.

Hoiatuse ja sisselülitamise katse seisva sihtmärgiga

| 6.4.1. | Katsesõiduk läheneb seisvale sihtmärgile sirgjooneliselt vähemalt kaks sekundit enne katsesõidukiga tehtava katse funktsionaalosa, kusjuures katsesõiduki kõrvalekalle sihtmärgi keskjoonest ei tohi olla üle 0,2 meetri.
  Katsed tehakse sõidukiga, mis liigub kiirusel 20, 42 ja 60 km/h (lubatud hälbega +0/–2 km/h). Kui seda peetakse õigustatuks, võib tehniline teenistus katsetada muid kiirusi, mis jäävad punktis 5.2.1.3 sätestatud kiirusvahemikku.
  Katse funktsionaalosa algab, kui katsesõiduk liigub püsival kiirusel ning on sihtmärgist sellisel kaugusel, mis vastab vähemalt 4sekundilisele ajale kokkupõrkeni.
  Funktsionaalosa algusest kuni kokkupõrkepunktini ei reguleeri juht katsesõiduki juhitavust muul viisil kui rooliratta kerge reguleerimisega kõrvalekaldumise takistamiseks. |
| --- | --- |

6.4.1.

Katsesõiduk läheneb seisvale sihtmärgile sirgjooneliselt vähemalt kaks sekundit enne katsesõidukiga tehtava katse funktsionaalosa, kusjuures katsesõiduki kõrvalekalle sihtmärgi keskjoonest ei tohi olla üle 0,2 meetri.

Katsed tehakse sõidukiga, mis liigub kiirusel 20, 42 ja 60 km/h (lubatud hälbega +0/–2 km/h). Kui seda peetakse õigustatuks, võib tehniline teenistus katsetada muid kiirusi, mis jäävad punktis 5.2.1.3 sätestatud kiirusvahemikku.

Katse funktsionaalosa algab, kui katsesõiduk liigub püsival kiirusel ning on sihtmärgist sellisel kaugusel, mis vastab vähemalt 4sekundilisele ajale kokkupõrkeni.

Funktsionaalosa algusest kuni kokkupõrkepunktini ei reguleeri juht katsesõiduki juhitavust muul viisil kui rooliratta kerge reguleerimisega kõrvalekaldumise takistamiseks.

| 6.4.2. | Punktis 5.5.1 viidatud kokkupõrkehoiatuse ajastus peab vastama punkti 5.2.1.1 sätetele. |
| --- | --- |

6.4.2.

Punktis 5.5.1 viidatud kokkupõrkehoiatuse ajastus peab vastama punkti 5.2.1.1 sätetele.

| 6.5. | Hoiatuse ja sisselülitamise katse liikuva sihtmärgiga |
| --- | --- |

6.5.

Hoiatuse ja sisselülitamise katse liikuva sihtmärgiga

| 6.5.1. | Katsesõiduk läheneb liikuvale sihtmärgile sirgjooneliselt samas suunas vähemalt kaks sekundit enne katsesõidukiga tehtava katse funktsionaalosa, kusjuures sõiduki kõrvalekalle sihtmärgi keskjoonest ei tohi olla üle 0,2 meetri.
  Katsed tehakse sõidukiga, mis liigub 30 ja 60 km/h, ning sihtmärgiga, mis liigub 20 km/h (lubatud hälbega +0/–2 km/h nii katsesõiduki kui ka sihtsõiduki puhul). Kui seda peetakse õigustatuks, võib tehniline teenistus katsetada muid katsesõiduki ja sihtsõiduki kiirusi, mis jäävad punktis 5.2.1.3 sätestatud kiirusvahemikku.
  Katse funktsionaalosa algab, kui katsesõiduk liigub püsival kiirusel ning on sihtmärgist sellisel kaugusel, mis vastab vähemalt 4sekundilisele ajale kokkupõrkeni.
  Funktsionaalosa algusest kuni hetkeni, mil katsesõiduki kiirus on võrdne sihtmärgi omaga, ei reguleeri juht sõiduki juhitavust muul viisil kui rooliratta kerge reguleerimisega kõrvalekaldumise takistamiseks. |
| --- | --- |

6.5.1.

Katsesõiduk läheneb liikuvale sihtmärgile sirgjooneliselt samas suunas vähemalt kaks sekundit enne katsesõidukiga tehtava katse funktsionaalosa, kusjuures sõiduki kõrvalekalle sihtmärgi keskjoonest ei tohi olla üle 0,2 meetri.

Katsed tehakse sõidukiga, mis liigub 30 ja 60 km/h, ning sihtmärgiga, mis liigub 20 km/h (lubatud hälbega +0/–2 km/h nii katsesõiduki kui ka sihtsõiduki puhul). Kui seda peetakse õigustatuks, võib tehniline teenistus katsetada muid katsesõiduki ja sihtsõiduki kiirusi, mis jäävad punktis 5.2.1.3 sätestatud kiirusvahemikku.

Katse funktsionaalosa algab, kui katsesõiduk liigub püsival kiirusel ning on sihtmärgist sellisel kaugusel, mis vastab vähemalt 4sekundilisele ajale kokkupõrkeni.

Funktsionaalosa algusest kuni hetkeni, mil katsesõiduki kiirus on võrdne sihtmärgi omaga, ei reguleeri juht sõiduki juhitavust muul viisil kui rooliratta kerge reguleerimisega kõrvalekaldumise takistamiseks.

| 6.5.2. | Punktis 5.5.1 viidatud kokkupõrkehoiatuse ajastus peab vastama eespool toodud punkti 5.2.1.1 sätetele. |
| --- | --- |

6.5.2.

Punktis 5.5.1 viidatud kokkupõrkehoiatuse ajastus peab vastama eespool toodud punkti 5.2.1.1 sätetele.

| 6.6. | Hoiatuse ja sisselülitamise katse jalakäijast sihtmärgiga |
| --- | --- |

6.6.

Hoiatuse ja sisselülitamise katse jalakäijast sihtmärgiga

| 6.6.1. | Katsesõiduk läheneb jalakäijast sihtmärgiga kokkupõrkepunktile sirgjooneliselt vähemalt kaks sekundit enne katsesõidukiga tehtava katse funktsionaalosa, kusjuures katsesõiduki kõrvalekalle kokkupõrkepunkti keskjoonest ei tohi olla üle 0,1 meetri.
  Katse funktsionaalosa algab, kui katsesõiduk liigub püsival kiirusel ning on kokkupõrkepunktist kaugusel, mis vastab ajale kokkupõrkeni, mis on vähemalt 4 sekundit.
  Jalakäijast sihtmärk liigub püsival kiirusel 5 km/h ± 0,2 km/h sirgjooneliselt katsesõiduki liikumissuunaga risti, kusjuures ta alustab alles siis, kui katse funktsionaalosa on alanud. Jalakäijast sihtmärgi asukoht tuleb kooskõlastada katsesõidukiga viisil, et jalakäijast sihtmärgi kokkupõrkepunkt katsesõiduki esiosal asuks vaadeldava sõiduki pikisuunalisel keskjoonel lubatud hälbega kuni 0,1 m, kui katsesõiduk jääb ettenähtud katsekiiruse juurde kogu katse funktsionaalosas ja ei pidurda.
  Katsed tehakse sõidukiga, mis liigub kiirusel 20, 30 ja 60 km/h (lubatud hälbega +0/–2 km/h). Tehniline teenistus võib katsetada muid kiirusi, mis jäävad punktides 5.2.2.3 ja 5.2.2.4 sätestatud kiirusvahemikku.
  Funktsionaalosa algusest kuni hetkeni, mil katsesõiduk on kokkupõrget vältinud või mil katsesõiduk on jalakäijast sihtmärgiga kokkupõrkepunktist möödunud, ei reguleeri juht katsesõiduki juhitavust muul viisil kui rooliratta kerge reguleerimisega kõrvalekaldumise takistamiseks.
  Eespool kirjeldatud katse tehakse punktis 6.3.2 kindlaks määratud 6aastast lapsjalakäijat kujutava „pehme sihtmärgiga“. |
| --- | --- |

6.6.1.

Katsesõiduk läheneb jalakäijast sihtmärgiga kokkupõrkepunktile sirgjooneliselt vähemalt kaks sekundit enne katsesõidukiga tehtava katse funktsionaalosa, kusjuures katsesõiduki kõrvalekalle kokkupõrkepunkti keskjoonest ei tohi olla üle 0,1 meetri.

Katse funktsionaalosa algab, kui katsesõiduk liigub püsival kiirusel ning on kokkupõrkepunktist kaugusel, mis vastab ajale kokkupõrkeni, mis on vähemalt 4 sekundit.

Jalakäijast sihtmärk liigub püsival kiirusel 5 km/h ± 0,2 km/h sirgjooneliselt katsesõiduki liikumissuunaga risti, kusjuures ta alustab alles siis, kui katse funktsionaalosa on alanud. Jalakäijast sihtmärgi asukoht tuleb kooskõlastada katsesõidukiga viisil, et jalakäijast sihtmärgi kokkupõrkepunkt katsesõiduki esiosal asuks vaadeldava sõiduki pikisuunalisel keskjoonel lubatud hälbega kuni 0,1 m, kui katsesõiduk jääb ettenähtud katsekiiruse juurde kogu katse funktsionaalosas ja ei pidurda.

Katsed tehakse sõidukiga, mis liigub kiirusel 20, 30 ja 60 km/h (lubatud hälbega +0/–2 km/h). Tehniline teenistus võib katsetada muid kiirusi, mis jäävad punktides 5.2.2.3 ja 5.2.2.4 sätestatud kiirusvahemikku.

Funktsionaalosa algusest kuni hetkeni, mil katsesõiduk on kokkupõrget vältinud või mil katsesõiduk on jalakäijast sihtmärgiga kokkupõrkepunktist möödunud, ei reguleeri juht katsesõiduki juhitavust muul viisil kui rooliratta kerge reguleerimisega kõrvalekaldumise takistamiseks.

Eespool kirjeldatud katse tehakse punktis 6.3.2 kindlaks määratud 6aastast lapsjalakäijat kujutava „pehme sihtmärgiga“.

| 6.6.2. | Punktis 5.5.1 viidatud kokkupõrkehoiatuse ajastus peab vastama punkti 5.2.2.1 sätetele. |
| --- | --- |

6.6.2.

Punktis 5.5.1 viidatud kokkupõrkehoiatuse ajastus peab vastama punkti 5.2.2.1 sätetele.

| 6.7. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

6.7.

(reserveeritud)

| 6.8. | Tõrke avastamise katse |
| --- | --- |

6.8.

Tõrke avastamise katse

| 6.8.1. | Elektririkke simuleerimine, näiteks katkestades kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi mis tahes komponendi elektritoite või süsteemi komponentide vahelise elektriühenduse. Kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi tõrke simuleerimisel ei katkestata elektriühendust punktis 5.5.4 kirjeldatud hoiatussignaaliga ega inaktiveerita punktis 5.4 viidatud vabatahtliku kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi käsitsi välja lülitamise võimalust. |
| --- | --- |

6.8.1.

Elektririkke simuleerimine, näiteks katkestades kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi mis tahes komponendi elektritoite või süsteemi komponentide vahelise elektriühenduse. Kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi tõrke simuleerimisel ei katkestata elektriühendust punktis 5.5.4 kirjeldatud hoiatussignaaliga ega inaktiveerita punktis 5.4 viidatud vabatahtliku kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi käsitsi välja lülitamise võimalust.

| 6.8.2. | Punktis 5.5.4 kirjeldatud tõrkehoiatussignaal peab aktiveeruma ja jääma aktiivseks hiljemalt 10 sekundit pärast seda, kui sõiduk on saavutanud kiiruse üle 10 km/h, ning see peab uuesti aktiveeruma kohe pärast järgmist paigalseisva sõiduki süüte välja- ja sisselülitamise tsüklit, kuni simuleeritud tõrge kõrvaldatakse. |
| --- | --- |

6.8.2.

Punktis 5.5.4 kirjeldatud tõrkehoiatussignaal peab aktiveeruma ja jääma aktiivseks hiljemalt 10 sekundit pärast seda, kui sõiduk on saavutanud kiiruse üle 10 km/h, ning see peab uuesti aktiveeruma kohe pärast järgmist paigalseisva sõiduki süüte välja- ja sisselülitamise tsüklit, kuni simuleeritud tõrge kõrvaldatakse.

| 6.9. | Väljalülitamiskatse |
| --- | --- |

6.9.

Väljalülitamiskatse

| 6.9.1. | Sõidukite puhul, mis on varustatud seadmetega, mis võimaldavad kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi välja lülitada, tuleb süütelüliti keerata sisselülitatud asendisse ja lülitada kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem välja. Punktis 5.4.2 nimetatud hoiatussignaal peab aktiveeruma. Süütelüliti pööratakse väljalülitatud asendisse. Süütelüliti tuleb uuesti keerata sisselülitatud asendisse ja kontrollida, et eelnevalt aktiveeritud hoiatussignaal ei lülituks uuesti sisse, mis annab märku sellest, et kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi funktsionaalsus on punkti 5.4.1 kohaselt taastatud. Kui süütesüsteem lülitatakse sisse võtme abil, peab eespool kirjeldatud nõue olema täidetud võtit eemaldamata. |
| --- | --- |

6.9.1.

Sõidukite puhul, mis on varustatud seadmetega, mis võimaldavad kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi välja lülitada, tuleb süütelüliti keerata sisselülitatud asendisse ja lülitada kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem välja. Punktis 5.4.2 nimetatud hoiatussignaal peab aktiveeruma. Süütelüliti pööratakse väljalülitatud asendisse. Süütelüliti tuleb uuesti keerata sisselülitatud asendisse ja kontrollida, et eelnevalt aktiveeritud hoiatussignaal ei lülituks uuesti sisse, mis annab märku sellest, et kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi funktsionaalsus on punkti 5.4.1 kohaselt taastatud. Kui süütesüsteem lülitatakse sisse võtme abil, peab eespool kirjeldatud nõue olema täidetud võtit eemaldamata.

| 6.10. | Süsteemi vastupidavus |
| --- | --- |

6.10.

Süsteemi vastupidavus

| 6.10.1. | Igat eespool kirjeldatud katsestsenaariumi, mis kirjeldab ühe kategooria (autodevaheline, auto ja jalakäija vaheline) katset ühtedel katsetingimustel ühe katsesõiduki kiirusega ja ühtedel koormustingimustel, tuleb katsetada kaks korda. Kui üks kahest katsest ei vasta nõuetele, võib katset korrata üks kord. Katsestsenaarium loetakse läbituks, kui nõutav toimivus saavutatakse kahes katses. Ebaõnnestunud katsete arv ühes kategoorias ei tohi ületada:






  a) | 10 % autodevahelise kokkupõrke katsetest; ja |
| --- | --- | --- |

6.10.1.

Igat eespool kirjeldatud katsestsenaariumi, mis kirjeldab ühe kategooria (autodevaheline, auto ja jalakäija vaheline) katset ühtedel katsetingimustel ühe katsesõiduki kiirusega ja ühtedel koormustingimustel, tuleb katsetada kaks korda. Kui üks kahest katsest ei vasta nõuetele, võib katset korrata üks kord. Katsestsenaarium loetakse läbituks, kui nõutav toimivus saavutatakse kahes katses. Ebaõnnestunud katsete arv ühes kategoorias ei tohi ületada:

a)

10 % autodevahelise kokkupõrke katsetest; ja

| b) | 10 % auto ja jalakäija vahelise kokkupõrke katsetest; |
| --- | --- |

b)

10 % auto ja jalakäija vahelise kokkupõrke katsetest;

| 6.10.2. | Katse ebaõnnestumise algpõhjust analüüsitakse koos tehnilise teenistusega ja see lisatakse katsearuandele. Kui algpõhjust ei saa seostada kõrvalekaldega katsetingimustes, võib tehniline teenistus katsetada muid punktis 5.2.1.3, 5.2.1.4, 5.2.2.3 või 5.2.2.4 (olenevalt sellest, mis on asjakohane) sätestatud kiiruste vahemikku jäävaid kiirusi. |
| --- | --- |

6.10.2.

Katse ebaõnnestumise algpõhjust analüüsitakse koos tehnilise teenistusega ja see lisatakse katsearuandele. Kui algpõhjust ei saa seostada kõrvalekaldega katsetingimustes, võib tehniline teenistus katsetada muid punktis 5.2.1.3, 5.2.1.4, 5.2.2.3 või 5.2.2.4 (olenevalt sellest, mis on asjakohane) sätestatud kiiruste vahemikku jäävaid kiirusi.

| 6.10.3. | 3. lisa kohase hindamise käigus peab tootja asjakohaste dokumentidega tõendama, et süsteem suudab usaldusväärselt tagada nõutava toimivuse. |
| --- | --- |

6.10.3.

3. lisa kohase hindamise käigus peab tootja asjakohaste dokumentidega tõendama, et süsteem suudab usaldusväärselt tagada nõutava toimivuse.

7.   SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 7.1. | Igast punktis 2.4 määratletud sõidukitüübi muudatusest teatatakse sõidukile tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Seejärel võib asutus kas |
| --- | --- |

7.1.

Igast punktis 2.4 määratletud sõidukitüübi muudatusest teatatakse sõidukile tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Seejärel võib asutus kas

| 7.1.1. | leida, et tehtud muudatused ei mõjuta negatiivselt tüübikinnituse andmise tingimusi, ja tüübikinnitust laiendada; |
| --- | --- |

7.1.1.

leida, et tehtud muudatused ei mõjuta negatiivselt tüübikinnituse andmise tingimusi, ja tüübikinnitust laiendada;

| 7.1.2. | leida, et tehtud muudatused mõjutavad tüübikinnituse andmise tingimusi, ja nõuda enne tüübikinnituse laiendamist täiendavaid katseid või lisakontrolli. |
| --- | --- |

7.1.2.

leida, et tehtud muudatused mõjutavad tüübikinnituse andmise tingimusi, ja nõuda enne tüübikinnituse laiendamist täiendavaid katseid või lisakontrolli.

| 7.2. | Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või selle andmata jätmise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 sätestatud korras. |
| --- | --- |

7.2.

Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või selle andmata jätmise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 sätestatud korras.

| 7.3. | Tüübikinnitusasutus teatab laiendamisest teistele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud teatisevormi. Ta määrab igale laiendusele seerianumbri, mida nimetatakse laienduse numbriks. |
| --- | --- |

7.3.

Tüübikinnitusasutus teatab laiendamisest teistele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud teatisevormi. Ta määrab igale laiendusele seerianumbri, mida nimetatakse laienduse numbriks.

8.   TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUS

| 8.1. | Tootmise nõuetele vastavuse järelevalvemenetlused peavad olema kooskõlas 1958. aasta kokkuleppe liites 1 sätestatud korraga (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) ning vastama järgmistele nõuetele: |
| --- | --- |

8.1.

Tootmise nõuetele vastavuse järelevalvemenetlused peavad olema kooskõlas 1958. aasta kokkuleppe liites 1 sätestatud korraga (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) ning vastama järgmistele nõuetele:

| 8.2. | käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et ta vastaks kinnitatud tüübile, täites punktis 5 sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

8.2.

käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et ta vastaks kinnitatud tüübile, täites punktis 5 sätestatud nõudeid.

| 8.3. | Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal igas tootmisüksuses kontrollida rakendatavate kontrollimeetodite nõuetekohasust. Kõnealused kontrollid toimuvad tavapäraselt kord iga kahe aasta järel. |
| --- | --- |

8.3.

Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal igas tootmisüksuses kontrollida rakendatavate kontrollimeetodite nõuetekohasust. Kõnealused kontrollid toimuvad tavapäraselt kord iga kahe aasta järel.

9.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 9.1. | Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 8 sätestatud nõuded ei ole täidetud. |
| --- | --- |

9.1.

Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 8 sätestatud nõuded ei ole täidetud.

| 9.2. | Kui kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisvormi kohase teatise. |
| --- | --- |

9.2.

Kui kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisvormi kohase teatise.

10.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja alusel kinnitatud sõidukitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele, kes omakorda teavitab viivitamata teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

11.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised edastavad ÜRO sekretariaadile (4) tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ning kellele tuleb saata vormikohased teatised tüübikinnituse andmise, andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise kohta.

4

12.   ÜLEMINEKUSÄTTED

| 12.1. | Alates 01-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest või selle tunnustamisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 01-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

12.1.

Alates 01-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest või selle tunnustamisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

| 12.2. | Alates 1. maist 2024 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama tüübikinnitusi, mis on antud käesoleva eeskirja algversiooni alusel esmakordselt pärast 1. maid 2024. |
| --- | --- |

12.2.

Alates 1. maist 2024 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama tüübikinnitusi, mis on antud käesoleva eeskirja algversiooni alusel esmakordselt pärast 1. maid 2024.

| 12.3. | Kuni 1. maini 2026 peavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tunnustama tüübikinnitusi, mis on antud käesoleva eeskirja algversiooni alusel esmakordselt enne 1. maid 2024. |
| --- | --- |

12.3.

Kuni 1. maini 2026 peavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tunnustama tüübikinnitusi, mis on antud käesoleva eeskirja algversiooni alusel esmakordselt enne 1. maid 2024.

| 12.4. | Alates 1. maist 2026 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama tüübikinnitusi, mis on antud käesoleva eeskirja algversiooni alusel. |
| --- | --- |

12.4.

Alates 1. maist 2026 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama tüübikinnitusi, mis on antud käesoleva eeskirja algversiooni alusel.

| 12.5. | Olenemata punktist 12.4 tunnustavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkuvalt käesoleva eeskirja algversiooni alusel antud tüübikinnitusi sõidukite puhul, mida 01-seeria muudatused ei mõjuta. |
| --- | --- |

12.5.

Olenemata punktist 12.4 tunnustavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkuvalt käesoleva eeskirja algversiooni alusel antud tüübikinnitusi sõidukite puhul, mida 01-seeria muudatused ei mõjuta.

| 12.6. | Ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline ei tohi keelduda andmast käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohaseid tüübikinnitusi või nende laiendusi. |
| --- | --- |

12.6.

Ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline ei tohi keelduda andmast käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohaseid tüübikinnitusi või nende laiendusi.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3.) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas, dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.

2

(*1)  Suhteliste kiiruste puhul, mis jäävad loetletud väärtuste vahele (nt 53 km/h), kasutatakse maksimaalset suhtelist kokkupõrkekiirust (st 35/30 km/h), mis on määratud järgmisele suuremale loetletud suhtelisele kiirusele (st 55 km/h).

*1

Sõidukorras sõiduki massist suuremate masside puhul kasutatakse suurimale massile vastavat maksimaalset kokkupõrkekiirust.

(*2)  Suhteliste kiiruste puhul, mis jäävad loetletud väärtuste vahele (nt 53 km/h), kasutatakse maksimaalset suhtelist kokkupõrkekiirust (st 30/30 km/h), mis on määratud järgmisele suuremale loetletud suhtelisele kiirusele (st 55 km/h).

*2

Sõidukorras sõiduki massist suuremate masside puhul kasutatakse suurimale massile vastavat maksimaalset kokkupõrkekiirust.

(*3)  Katsesõiduki kiiruste puhul, mis jäävad loetletud väärtuste vahele (nt 53 km/h), kasutatakse maksimaalset kokkupõrkekiirust (st 35/30 km/h), mis on määratud järgmisele suuremale loetletud katsesõiduki kiirusele (st 55 km/h).

*3

Sõidukorras sõiduki massist suuremate masside puhul kasutatakse suurimale massile vastavat maksimaalset kokkupõrkekiirust.

(3)  Nominaalse väärtuse all mõistetakse teoreetilist sihtväärtust.

3

(4)  ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sekretariaat pakub sellise teabe sekretariaadiga vahetamiseks veebiplatvormi („/343 Application“): https://www.unece.org/trans/main/wp29/datasharing.html.

4

---

1. LISA

Teatis

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Välja andnud: ametiasutuse nimi: |
| --- | --- |
| ...
  ... |

Image 11

Välja andnud: ametiasutuse nimi:

...

...

| sõidukitüübi (2) | tüübikinnituse |
| --- | --- |
| | tüübikinnituse laiendamise |
| | tüübikinnituse andmata jätmise |
| | tüübikinnituse tühistamise |
| | tootmise lõpetamise |

sõidukitüübi (2)

tüübikinnituse

tüübikinnituse laiendamise

tüübikinnituse andmata jätmise

tüübikinnituse tühistamise

tootmise lõpetamise

kohta seoses kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemiga vastavalt ÜRO eeskirjale nr 152.

Tüübikinnitus nr:...

| 1. | Kaubamärk:... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tüüp ja kaubanimi (-nimed):... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tootja nimi ja aadress:... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sõiduki lühikirjeldus:... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sõiduki tüübikinnituse saamiseks esitamise kuupäev: ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutav tehniline teenistus: ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Teenistuse väljastatud aruande kuupäev:... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Teenistuse väljastatud aruande number:... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tüübikinnitus antud / andmata jäetud / laiendatud / tühistatud:2 |
| --- | --- |

10.

| 11. | Koht:... |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kuupäev:... |
| --- | --- |

12.

| 13. | Allkiri:... |
| --- | --- |

13.

| 14. | Käesolevale teatisele on lisatud järgmised dokumendid, mis kannavad eespool märgitud tüübikinnitusnumbrit:... |
| --- | --- |

14.

| 15. | Märkused:... |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätteid tüübikinnituse kohta).

(2)  Mittevajalik maha tõmmata.

---

2. LISA

Tüübikinnitusmärkide kujundus

(vt käesoleva eeskirja punkte 4.4–4.4.2)

Image 12

a = vähemalt 8 mm

Sõidukile paigutatud ülalkujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemiga seoses saanud tüübikinnituse Belgias (E6) vastavalt ÜRO eeskirjale nr 152 (tähistatud tähega C autodevahelise kokkupõrke korral ning tähega P auto ja jalakäija vahelise kokkupõrke korral). Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et kinnitus on antud vastavalt ÜRO eeskirja nr 152 algversiooni nõuetele.

---

3. LISA

Sõidukite elektrooniliste juhtsüsteemide ohutusaspektide suhtes kohaldatavad erinõuded

1.   Üldsätted

Käesolevas lisas määratakse kindlaks sõidukite komplekssete elektrooniliste juhtsüsteemide (vt punkti 2.4) dokumentide, rikkestrateegia ja kontrolli suhtes käesoleva eeskirja raames kohaldatavad erinõuded.

Samuti kohaldatakse seda lisa käesolevas eeskirjas nimetatud ohutusfunktsioonide suhtes, mida juhivad elektroonilised süsteemid (punkt 2.3), niivõrd kui see puudutab käesolevat eeskirja.

Käesolevas lisas ei määrata kindlaks süsteemi toimivuskriteeriume, kuid see hõlmab projekteerimisel rakendatavaid meetodeid ja tüübikinnituse saamiseks tehnilisele teenistusele edastatavat teavet.

Selle teabega näidatakse, et „süsteem“ vastab nii riketeta kui ka rikkeolukorras kõikidele asjakohastele toimuvuskriteeriumidele, mis on sätestatud käesoleva eeskirja teistes osades, ja see on projekteeritud töötama selliselt, et see ei põhjusta ohutuskriitilisi riske.

2.   Mõisted

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 2.1. | „süsteem“ – elektrooniline juhtsüsteem või kompleksne elektrooniline juhtsüsteem, mis tagab käesoleva eeskirjaga hõlmatud funktsioonile juhtimissignaali ülekande või on osa sellest ülekandest. See hõlmab ka kõiki muid käesoleva eeskirja kohaldamisalasse kuuluvaid süsteeme ning ülekandeühendusi teistest süsteemidest või teistesse süsteemidesse, mis ei kuulu käesoleva eeskirja kohaldamisalasse ning mis mõjutavad funktsioone, mille suhtes kohaldatakse käesolevat eeskirja; |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | „ohutuskontseptsioon“ – selliste süsteemi, näiteks elektroonilistesse seadmetesse projekteeritud abinõude kirjeldus, millega tagatakse süsteemi terviklikkus ja ohutu toimimine nii rikke- kui ka riketeta olekus, sealhulgas elektririkke korral. Ohutuskontseptsiooni osa võib olla ka üleminek osalisele funktsioneerimisele või koguni täielikule sõiduki hädavajalike funktsioonide tagamise varusüsteemile; |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | „elektrooniline juhtsüsteem“ – selliste seadmete kombinatsioon, mis omavahelises koostoimes peavad elektroonilise andmetöötluse abil tagama sõiduki kindlaksmääratud juhtimisfunktsiooni. Sellised süsteemid on sageli tarkvaraga juhitavad ja need koostatakse eraldi funktsionaalsetest osadest, nagu andurid, elektroonilised juhtseadmed ja ajamid, ning need ühendatakse ülekandelülide abil. Need võivad sisaldada mehaanilisi, elektropneumaatilisi või elektrohüdraulilisi elemente; |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | „sõidukite komplekssed elektroonilised juhtsüsteemid“ – elektroonilised juhtsüsteemid, milles funktsiooni, mida kontrollib elektrooniline süsteem või juht, võib tühistada juhtimishierarhias kõrgemal tasemel olev elektrooniline juhtsüsteem/funktsioon. Funktsioon, mille tegevus tühistatakse, muutub kompleksse süsteemi osaks, nagu ka kõik selle tegevuse tühistanud süsteemid/funktsioonid, mis kuuluvad käesoleva eeskirja kohaldamisalasse. Sellesse kuuluvad ka kõrgema taseme süsteemidesse/funktsioonidesse viivad ja nendest süsteemidest/funktsioonidest tulevad ülekandelülid; |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | „kõrgema taseme juhtsüsteemid/-funktsioonid“ – süsteemid/funktsioonid, mis kasutavad sõiduki käitumise muutmiseks lisatöötlusseadmeid ja/või lisaandureid, varieerides käskluste abil sõiduki juhtsüsteemi funktsioone. See võimaldab komplekssetel süsteemidel muuta automaatselt oma eesmärke vastavalt nende tajutud olukordadest sõltuvale prioriteedile; |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | „seadmed“ – käesolevas lisas käsitletavad väikseimad süsteemikomponentide osad, kuna kõnealuseid komponentide kombinatsioone vaadeldakse identimise, analüüsimise või asendamise seisukohast ühe üksusena; |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | „ülekandelülid” – eraldi asuvate seadmete omavaheliseks ühendamiseks kasutatavad vahendid, mille kaudu edastatakse signaale, andmeid või energiat. Need on enamasti elektrilised, kuid võivad osaliselt olla ka mehaanilised, pneumaatilised või hüdraulilised; |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | „reguleerimispiirkond“ – tähistab väljundparameetrit ning sellega määratakse kindlaks, millist ulatust süsteem tõenäoliselt kontrollib; |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | „funktsionaalse toimimise piirid“ – välised füüsilised piirid, mille ulatuses suudab süsteem kontrolli säilitada; |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | „ohutusfunktsioon“ – süsteemi funktsioon, mis suudab muuta sõiduki dünaamilist käitumist. Süsteem võib olla suuteline täitma rohkem kui üht ohutusfunktsiooni. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Dokumendid

| 3.1. | Nõuded
  Tootja esitab dokumendipaketi, milles kirjeldatakse süsteemi põhikonstruktsiooni ja vajaduse korral ka seda, kuidas see on ühendatud sõiduki muude süsteemidega või kuidas toimub väljundparameetrite otsene reguleerimine. Selgitada tuleb süsteemi ja ohutuskontseptsiooni funktsioone, mis tootja on ette näinud. Andmed võib esitada lühidalt, aga need peavad sisaldama tõendeid selle kohta, et projekteerimis- ja arendustegevuses on osalenud kõigi hõlmatud süsteemivaldkondade asjatundjad. Korraliste tehnoülevaatustega seoses tuleb dokumentides kirjeldada, kuidas saab kontrollida süsteemi käitusoleku hetkeolukorda.
  Tehniline teenistus hindab dokumendipaketti eesmärgiga kontrollida, et süsteem






  a) | on projekteeritud selliselt, et see töötab nii riketeta kui ka rikkeolukorras ilma ohutuskriitilisi riske põhjustamata; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Tootja esitab dokumendipaketi, milles kirjeldatakse süsteemi põhikonstruktsiooni ja vajaduse korral ka seda, kuidas see on ühendatud sõiduki muude süsteemidega või kuidas toimub väljundparameetrite otsene reguleerimine. Selgitada tuleb süsteemi ja ohutuskontseptsiooni funktsioone, mis tootja on ette näinud. Andmed võib esitada lühidalt, aga need peavad sisaldama tõendeid selle kohta, et projekteerimis- ja arendustegevuses on osalenud kõigi hõlmatud süsteemivaldkondade asjatundjad. Korraliste tehnoülevaatustega seoses tuleb dokumentides kirjeldada, kuidas saab kontrollida süsteemi käitusoleku hetkeolukorda.

Tehniline teenistus hindab dokumendipaketti eesmärgiga kontrollida, et süsteem

a)

on projekteeritud selliselt, et see töötab nii riketeta kui ka rikkeolukorras ilma ohutuskriitilisi riske põhjustamata;

| b) | jälgib nii riketeta kui ka rikkeolukorras kõiki asjakohaseid mujal käesolevas eeskirjas sätestatud toimivusnõudeid ning |
| --- | --- |

b)

jälgib nii riketeta kui ka rikkeolukorras kõiki asjakohaseid mujal käesolevas eeskirjas sätestatud toimivusnõudeid ning

| c) | on välja töötatud tootja deklareeritud arendusprotsessi/-meetodi kohaselt. |
| --- | --- |

c)

on välja töötatud tootja deklareeritud arendusprotsessi/-meetodi kohaselt.

| 3.1.1. | Dokumendid tehakse kättesaadavaks kahes osas:






  a) | ametlik tüübikinnituse saamiseks esitatav dokumendipakett, mis sisaldab punktis 3 (välja arvatud punktis 3.4.4) loetletud materjale ja mis esitatakse tehnilisele teenistusele tüübikinnitustaotluse esitamise ajal. Tehniline teenistus kasutab seda dokumendipaketti käesoleva lisa punktis 4 sätestatud kontrolli käigus võrdlusalusena. Tehniline teenistus peab tagama, et see dokumendipakett jääb kättesaadavaks ajavahemikuks, mis määratakse kindlaks kokkuleppel tüübikinnitusasutusega. See ajavahemik peab olema vähemalt kümme aastat alates sõiduki tootmise lõpetamisest; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

a)

ametlik tüübikinnituse saamiseks esitatav dokumendipakett, mis sisaldab punktis 3 (välja arvatud punktis 3.4.4) loetletud materjale ja mis esitatakse tehnilisele teenistusele tüübikinnitustaotluse esitamise ajal. Tehniline teenistus kasutab seda dokumendipaketti käesoleva lisa punktis 4 sätestatud kontrolli käigus võrdlusalusena. Tehniline teenistus peab tagama, et see dokumendipakett jääb kättesaadavaks ajavahemikuks, mis määratakse kindlaks kokkuleppel tüübikinnitusasutusega. See ajavahemik peab olema vähemalt kümme aastat alates sõiduki tootmise lõpetamisest;

| b) | punktis 3.4.4 sätestatud lisamaterjalid ja analüüsiandmed, mis jäävad tootja valdusse, kuid mis tuleb tüübikinnituse ajal teha kontrollimise tarvis kättesaadavaks. Tootja tagab, et see materjal ja analüüsiandmed jäävad kättesaadavaks kümneks aastaks alates sõiduki tootmise lõpetamisest. |
| --- | --- |

b)

punktis 3.4.4 sätestatud lisamaterjalid ja analüüsiandmed, mis jäävad tootja valdusse, kuid mis tuleb tüübikinnituse ajal teha kontrollimise tarvis kättesaadavaks. Tootja tagab, et see materjal ja analüüsiandmed jäävad kättesaadavaks kümneks aastaks alates sõiduki tootmise lõpetamisest.

| 3.2. | Süsteemi funktsioonide kirjeldus.
  Esitada tuleb kirjeldus, milles selgitatakse lihtsalt ja arusaadavalt kõiki süsteemi juhtfunktsioone ja eesmärkide saavutamiseks kasutatavaid meetodeid, sealhulgas ka juhttoiminguid teostava(te) mehhanismi(de) kirjeldus.
  Nimetatakse kõik kirjeldatud funktsioonid, mille toimimise saab tühistada, ja esitatakse täiendav kirjeldus funktsiooni toimimise muudetud loogika kohta. |
| --- | --- |

3.2.

Esitada tuleb kirjeldus, milles selgitatakse lihtsalt ja arusaadavalt kõiki süsteemi juhtfunktsioone ja eesmärkide saavutamiseks kasutatavaid meetodeid, sealhulgas ka juhttoiminguid teostava(te) mehhanismi(de) kirjeldus.

Nimetatakse kõik kirjeldatud funktsioonid, mille toimimise saab tühistada, ja esitatakse täiendav kirjeldus funktsiooni toimimise muudetud loogika kohta.

| 3.2.1. | Esitatakse kõikide sisendparameetrite ja jälgitavate parameetrite loend ning määratakse kindlaks nende tööpiirkond. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Esitada tuleb ka kõigi süsteemi reguleeritavate väljundparameetrite loend ja iga juhtumi kohta ka selgitus, kas reguleerimine toimub otse või sõiduki mõne muu süsteemi kaudu. Kindlaks tuleb määrata iga kõnealuse parameetri reguleerimispiirkond (punkt 2.8). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Funktsionaalse toimimise piirid (punkt 2.9) tuleb ära näidata juhul, kui see on süsteemi toimimise seisukohast oluline. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.3. | Süsteemi skeemid |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Komponentide loetelu
  Esitada tuleb kõiki süsteemi seadmeid hõlmav loend, milles nimetatakse ka muid kõnealuse juhtfunktsiooni toimimiseks vajalikke sõiduki süsteeme.
  Kõnealuste seadmete kombinatsiooni kujutav ülevaatlik skeem esitatakse koos seadmestiku jaotumise ning seadmete omavaheliste ühenduste selgitusega. |
| --- | --- |

3.3.1.

Esitada tuleb kõiki süsteemi seadmeid hõlmav loend, milles nimetatakse ka muid kõnealuse juhtfunktsiooni toimimiseks vajalikke sõiduki süsteeme.

Kõnealuste seadmete kombinatsiooni kujutav ülevaatlik skeem esitatakse koos seadmestiku jaotumise ning seadmete omavaheliste ühenduste selgitusega.

| 3.3.2. | Seadmete funktsioonid
  Süsteemi iga seadme funktsiooni selgitatakse ülevaatlikult ja näidatakse, millised signaalid ühendavad seadet teiste seadmetega või sõiduki muude süsteemidega. Selle võib esitada kas märgistatud plokkdiagrammina või muu skeemina või diagrammiga illustreeritud kirjeldusena. |
| --- | --- |

3.3.2.

Süsteemi iga seadme funktsiooni selgitatakse ülevaatlikult ja näidatakse, millised signaalid ühendavad seadet teiste seadmetega või sõiduki muude süsteemidega. Selle võib esitada kas märgistatud plokkdiagrammina või muu skeemina või diagrammiga illustreeritud kirjeldusena.

| 3.3.3. | Ühendused
  Süsteemisiseseid ühendusi näidatakse elektriliste ühenduste puhul lülitusskeemidega, pneumaatiliste või hüdrauliliste ühenduste puhul torustiku skeemiga ning mehaaniliste ühenduste puhul lihtsustatud diagrammskeemiga. Samuti tuuakse esile nii teistesse süsteemidesse viivad kui ka neist tulevad ülekandelülid. |
| --- | --- |

3.3.3.

Süsteemisiseseid ühendusi näidatakse elektriliste ühenduste puhul lülitusskeemidega, pneumaatiliste või hüdrauliliste ühenduste puhul torustiku skeemiga ning mehaaniliste ühenduste puhul lihtsustatud diagrammskeemiga. Samuti tuuakse esile nii teistesse süsteemidesse viivad kui ka neist tulevad ülekandelülid.

| 3.3.4. | Signaalivoog, tööandmed ja prioriteedid
  Nende ülekandelülide ning seadmete vahel edastatavate signaalide ja/või tööandmete vahel peab valitsema selge vastavus. Multipleksitud andmeteede signaalide ja/või tööandmete prioriteedid tuleb esitada juhul, kui prioriteet võib käesoleva eeskirja raames mõjutada toimimist või ohutust. |
| --- | --- |

3.3.4.

Nende ülekandelülide ning seadmete vahel edastatavate signaalide ja/või tööandmete vahel peab valitsema selge vastavus. Multipleksitud andmeteede signaalide ja/või tööandmete prioriteedid tuleb esitada juhul, kui prioriteet võib käesoleva eeskirja raames mõjutada toimimist või ohutust.

| 3.3.5. | Seadmete identimine
  Iga seade peab olema selgelt ja üheselt idenditav (nt riistvara märgistamise abil ja tarkvara sisu märgistamise või tarkvaraväljundi abil), et vastavat riistvara ja dokumente oleks võimalik omavahel seostada.
  Kui ühes seadmes või ka ühe arvuti piires on ühendatud mitu funktsiooni, aga plokkskeemil on need arusaadavama ja ülevaatlikuma selgituse huvides esitatud mitme plokina, kasutatakse vaid ühte riistvara identimismärgistust. Kõnealuse identimismärgistuse kasutamisega kinnitab tootja, et paigaldatud seadmestik vastab seonduvatele dokumentidele. |
| --- | --- |

3.3.5.

Iga seade peab olema selgelt ja üheselt idenditav (nt riistvara märgistamise abil ja tarkvara sisu märgistamise või tarkvaraväljundi abil), et vastavat riistvara ja dokumente oleks võimalik omavahel seostada.

Kui ühes seadmes või ka ühe arvuti piires on ühendatud mitu funktsiooni, aga plokkskeemil on need arusaadavama ja ülevaatlikuma selgituse huvides esitatud mitme plokina, kasutatakse vaid ühte riistvara identimismärgistust. Kõnealuse identimismärgistuse kasutamisega kinnitab tootja, et paigaldatud seadmestik vastab seonduvatele dokumentidele.

| 3.3.5.1. | Identimismärgistusega määratletakse riist- ja tarkvara versioon ning kui versiooni muutmisel muutuvad käesoleva eeskirjaga seoses ka seadme funktsioonid, muudetakse ka identimismärgistust. |
| --- | --- |

3.3.5.1.

| 3.4. | Tootja ohutuskontseptsioon |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Tootja esitab deklaratsiooni, millega kinnitab, et riketeta olukorras ei piira süsteemi eesmärkide saavutamiseks valitud strateegia sõiduki ohutut toimimist. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Seoses süsteemis kasutatava tarkvaraga tuleb ülevaatlikult selgitada selle arhitektuuri ning märkida ära kasutatud projekteerimismeetodid ja -vahendid. Tootja peab esitama tõendid vahendite kohta, mille abil on projekteerimis- ja arendustegevuse käigus määratud kindlaks süsteemiloogika toimimine. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Tootja esitab tehnilisele teenistusele selgituse selliste lahutamatult süsteemi kuuluvate projekteerimistingimuste kohta, millega tagatakse ohutu toimimine ka rikkeolukorras. Võimalikud projekteerimistingimused süsteemi tõrke puhul on näiteks järgmised:






  a) | toimimise tagamine osalise süsteemi abil; |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

a)

toimimise tagamine osalise süsteemi abil;

| b) | ümberlülitumine eraldiseisvale varusüsteemile; |
| --- | --- |

b)

ümberlülitumine eraldiseisvale varusüsteemile;

| c) | kõrgema taseme funktsiooni väljalülitamine. |
| --- | --- |

c)

kõrgema taseme funktsiooni väljalülitamine.

Tõrke korral hoiatatakse juhti näiteks hoiatussignaaliga või kuvatava teatega. Kui juht ei ole süsteemi välja lülitanud, pöörates näiteks süüteluku väljalülitatud asendisse või lülitades välja konkreetse funktsiooni, kui selleks on ette nähtud spetsiaalne lüliti, peab hoiatus kestma senikaua, kuni rikkeolukord püsib.

| 3.4.3.1. | Kui valitud tingimusel aktiveeritakse teatavate rikkeolukordade puhul osalise toimimise režiim, loetletakse need rikkeolukorrad ning määratakse kindlaks nendest tulenevad tõhususpiirangud. |
| --- | --- |

3.4.3.1.

| 3.4.3.2. | Kui valitud kontseptsioon näeb sõiduki juhtsüsteemi eesmärkide saavutamiseks ette sekundaarsete vahendite (varusüsteemi) kasutamise, selgitatakse ümberlülitumismehhanismi põhimõtteid, dubleerituse loogikat ja taset ning kõiki sisseehitatud varukontrollisüsteeme ning esitatakse nendest tulenevad toimivuspiirangud. |
| --- | --- |

3.4.3.2.

| 3.4.3.3. | Kui valitud tingimusel eemaldatakse kõrgema taseme funktsioon, katkestatakse kõik selle funktsiooniga seotud vastavad väljund-juhtsignaalid, välistades samal ajal üleminekuhäiringute tekkimise. |
| --- | --- |

3.4.3.3.

| 3.4.4. | Dokumentide täienduseks esitatakse analüüs, millest nähtub üldjoontes, kuidas süsteem käitub teatava üksikohuolukorra või rikke korral, mis mõjutab sõiduki juhitavust või ohutust.
  Tootja peab valitud analüütilise(d) lähenemise(d) kindlaks määrama ja sellest/nendest kinni pidama ning tüübikinnituse ajal tuleb need tehnilisele teenistusele kontrollimise tarvis kättesaadavaks teha.
  Tehniline teenistus hindab analüütilis(t)e meetodi(te) rakendamist. See kontroll hõlmab järgmist:






  a) | ohutuspõhimõtete kontroll kontseptsiooni (sõiduki) tasandil koos kinnitusega selle kohta, et selles on arvesse võetud koostoimet sõiduki muude süsteemidega. Need põhimõtted peavad toetuma süsteemi ohutuse seisukohast sobivale ohu-/riskianaüüsile; |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

Tootja peab valitud analüütilise(d) lähenemise(d) kindlaks määrama ja sellest/nendest kinni pidama ning tüübikinnituse ajal tuleb need tehnilisele teenistusele kontrollimise tarvis kättesaadavaks teha.

Tehniline teenistus hindab analüütilis(t)e meetodi(te) rakendamist. See kontroll hõlmab järgmist:

a)

ohutuspõhimõtete kontroll kontseptsiooni (sõiduki) tasandil koos kinnitusega selle kohta, et selles on arvesse võetud koostoimet sõiduki muude süsteemidega. Need põhimõtted peavad toetuma süsteemi ohutuse seisukohast sobivale ohu-/riskianaüüsile;

| b) | ohutuspõhimõtete kontroll süsteemi tasandil. Need põhimõtted peavad toetuma tõrgete võimalikkuse ja mõju analüüsile (Failure Mode and Effect Analysis, FMEA), vigadepuu analüüsile (Fault Tree Analysis, FTA) või muule sarnasele süsteemi ohutuse seisukohalt sobivale protsessile; |
| --- | --- |

b)

ohutuspõhimõtete kontroll süsteemi tasandil. Need põhimõtted peavad toetuma tõrgete võimalikkuse ja mõju analüüsile (Failure Mode and Effect Analysis, FMEA), vigadepuu analüüsile (Fault Tree Analysis, FTA) või muule sarnasele süsteemi ohutuse seisukohalt sobivale protsessile;

| c) | valideerimiskavade ja valideerimise tulemuste kontroll. Valideerimisel kasutatakse näiteks HIL-katsetusmeetodit (Hardware-in-the-Loop), sõiduki talitluse katseid maanteel või muid valideerimiseks sobivaid viise. |
| --- | --- |

c)

valideerimiskavade ja valideerimise tulemuste kontroll. Valideerimisel kasutatakse näiteks HIL-katsetusmeetodit (Hardware-in-the-Loop), sõiduki talitluse katseid maanteel või muid valideerimiseks sobivaid viise.

Hindamine koosneb tehnilise teenistuse valitud ohtude ja rikete kontrollist, millega tehakse kindlaks, et tootjapoolne ohutuskontseptsiooni selgitus on arusaadav, loogiline ja et valideerimiskavad on sobivad ja on ellu viidud.

Tehniline teenistus võib ohutuskontseptsiooni kontrolliks teha punktis 4 sätestatud katsed või nõuda nende katsete tegemist.

| 3.4.4.1. | Kõnealustes dokumentides loetletakse jälgitavad parameetrid ning nähakse iga käesoleva lisa punktis 3.4.4 määratletud rikkeolukorra liigi puhuks ette juhile ja/või hooldustöötajatele / tehnoülevaatuse töötajatele antav hoiatussignaal. |
| --- | --- |

3.4.4.1.

| 3.4.4.2. | Dokumentides kirjeldatakse meetmeid, mis on võetud selleks, et süsteem ei kahjustaks sõiduki ohutut käsitsemist, kui süsteemi toimimist mõjutavad keskkonnatingimused, nagu ilmastik, temperatuur, tolmu või vee sissetung, jääkihi teke. |
| --- | --- |

3.4.4.2.

4.   Kontrollimine ja katsetamine

| 4.1. | Punktis 3 nõutavates dokumentides sätestatud süsteemi funktsionaalset toimimist katsetatakse järgmisel viisil. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Süsteemi funktsioneerimise kontrollimine
  Tehniline teenistus kontrollib süsteemi riketeta olukorras, katsetades teatavat hulka tootja poolt punkti 3.2 kohaselt deklareeritud funktsioonide hulgast valitud funktsioone.
  Komplekssete elektrooniliste süsteemide puhul peavad need katsed hõlmama stsenaariume, milles deklareeritud funktsiooni toime tühistatakse. |
| --- | --- |

4.1.1.

Tehniline teenistus kontrollib süsteemi riketeta olukorras, katsetades teatavat hulka tootja poolt punkti 3.2 kohaselt deklareeritud funktsioonide hulgast valitud funktsioone.

Komplekssete elektrooniliste süsteemide puhul peavad need katsed hõlmama stsenaariume, milles deklareeritud funktsiooni toime tühistatakse.

| 4.1.2. | Punkti 3.4 ohutuskontseptsiooni kontrollimine
  Süsteemi reageerimist tuleb kontrollida üksikus seadmes tekkinud tõrke tingimustes, andes seadme sisemise rikke tagajärgede imiteerimiseks elektriseadmetele või mehaanilistele elementidele vastava väljundsignaali. Tehniline teenistus teeb selle kontrolli vähemalt ühe üksikseadmega, kuid ei kontrolli süsteemi reaktsiooni mitme samaaegse üksikseadmes tekkinud tõrke korral.
  Tehniline teenistus kontrollib, et need katsed hõlmaksid aspekte, mis võivad mõjutada sõiduki juhitavust ja kasutajateavet (kasutajaliidese aspektid). |
| --- | --- |

4.1.2.

Süsteemi reageerimist tuleb kontrollida üksikus seadmes tekkinud tõrke tingimustes, andes seadme sisemise rikke tagajärgede imiteerimiseks elektriseadmetele või mehaanilistele elementidele vastava väljundsignaali. Tehniline teenistus teeb selle kontrolli vähemalt ühe üksikseadmega, kuid ei kontrolli süsteemi reaktsiooni mitme samaaegse üksikseadmes tekkinud tõrke korral.

Tehniline teenistus kontrollib, et need katsed hõlmaksid aspekte, mis võivad mõjutada sõiduki juhitavust ja kasutajateavet (kasutajaliidese aspektid).

| 4.1.2.1. | Kontrolli tulemused peavad vastama tõrkeanalüüsi dokumenteeritud kokkuvõttele sellisel üldmõju tasemel, et leiaks kinnitust ohutuskontseptsiooni ja selle rakendamise piisavus. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

5.   Tehnilise teenistuse aruandlus

Tehnilise teenistuse hindamisaruanded koostatakse viisil, mis võimaldab jälgitavust, nt kontrollitud dokumentide versioonid kodeeritakse ja loetletakse tehnilise teenistuse ülestähendustes.

Tehnilise teenistuse poolt tüübikinnitusasutusele esitatava hindamisvormi võimaliku ülesehituse näide on esitatud käesoleva lisa 1. liites.

---

1. liide

Elektrooniliste süsteemide hindamise vormi näidis

Katsearuande nr: ...

| 1. | Identimisandmed |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Sõiduki mark: ... |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tüübi tunnusandmed, kui need on märgitud sõidukile: ... |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Märgistuse asukoht: ... |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tootja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Tootja ametlik dokumendipakett:
  Dokumentide viitenumber: ...
  Algse väljaandmise kuupäev: ...
  Viimati ajakohastatud: ... |
| --- | --- |

1.7.

Dokumentide viitenumber: ...

Algse väljaandmise kuupäev: ...

Viimati ajakohastatud: ...

| 2. | Katsesõiduki(te)/süsteemi(de) kirjeldus |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Üldkirjeldus: ... |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Süsteemi kõikide juhtfunktsioonide ja töömeetodite kirjeldus: ... |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Süsteemi komponentide kirjeldus ja ühenduste diagrammid: ... |
| --- | --- |

2.3.

| 3. | Tootja ohutuskontseptsioon |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Signaalivoo ja tööandmete ning nende prioriteetide kirjeldus: ... |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tootja kinnitus:

  Tootja(d)...kinnitab/kinnitavad, et süsteemi eesmärkide saavutamiseks valitud strateegia ei kahjusta riketeta olukorras sõiduki ohutut käitamist. |
| --- | --- |

3.2.

Tootja(d)...kinnitab/kinnitavad, et süsteemi eesmärkide saavutamiseks valitud strateegia ei kahjusta riketeta olukorras sõiduki ohutut käitamist.

| 3.3. | Tarkvara põhiarhitektuur ning kasutatud projekteerimismeetodid ja -vahendid: ... |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Selgitus rikkeolukorra puhuks süsteemi sisse ehitatud projekteerimistingimuste kohta: ... |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Dokumenteeritud analüüs süsteemi käitumise kohta konkreetses ohu- või rikkeolukorras: ... |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Keskkonnatingimuste puhuks võetud meetmete kirjeldus: ... |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Süsteemi korralise tehnoülevaatuse suhtes kohaldatavad sätted: ... |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Süsteemi ÜRO eeskirja nr 152 3. lisa punkti 4.1.1 kohase kontrollkatse tulemused: ... |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Ohutuskontseptsiooni ÜRO eeskirja nr 152 3. lisa punkti 4.1.2 kohase kontrollkatse tulemused: ... |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Katsekuupäev: ... |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Katse on tehtud ja katsetulemused on esitatud ÜRO eeskirja nr 152 (viimati muudetud ... seeria muudatustega) .... kohaselt.
  Katse teinud tehniline teenistus (1)

  Allkiri: ... Kuupäev: ... |
| --- | --- |

3.11.

Katse teinud tehniline teenistus (1)

Allkiri: ... Kuupäev: ...

| 3.12. | Tüübikinnitusasutus (1)

  Allkiri: ... Kuupäev: ... |
| --- | --- |

3.12.

Allkiri: ... Kuupäev: ...

| 3.13. | Märkused: ... |
| --- | --- |

3.13.

---

(1)  Allakirjutanud peavad olema eri isikud isegi juhul, kui tehniline teenistus on ühtlasi tüübikinnitusasutus; teise võimalusena antakse koos aruandega välja tüübikinnitusasutuse eraldi luba.

---

2. liide

Valereaktsiooni stsenaariumid

1.   Sihtsõiduk

| 1.1. | Kaks seisvat M1-kategooria sõidukit keretüübiga AA sedaan paigutatakse järgmiselt:






  a) | katsesõiduki liikumissuunaga samas suunas; |
| --- | --- | --- |

1.1.

a)

katsesõiduki liikumissuunaga samas suunas;

| b) | üksteisest 4,5 meetri kaugusele; |
| --- | --- |

b)

üksteisest 4,5 meetri kaugusele;

| c) | nii, et mõlema sõiduki tagaosad on ühel joonel. |
| --- | --- |

c)

nii, et mõlema sõiduki tagaosad on ühel joonel.

| 1.2. | Katsesõiduk liigub vähemalt 60 meetrit käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.4 esitatud tabelis loetletud kiiruste vahemikus ühtlasel kiirusel ja sõidab kahe seisva sõiduki vahelt läbi.
  Katse ajal ei reguleerita katsesõiduki juhitavust muul viisil kui rooliratta kerge reguleerimisega kõrvalekaldumise takistamiseks. |
| --- | --- |

1.2.

Katse ajal ei reguleerita katsesõiduki juhitavust muul viisil kui rooliratta kerge reguleerimisega kõrvalekaldumise takistamiseks.

| 1.3. | Kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem ei tohi anda kokkupõrkehoiatust ega kutsuda esile hädapidurdamist. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Jalakäijast sihtmärk

| 2.1. | Punktis 6.3.2 osutatud jalakäijast sihtmärk paigutatakse






  a) | katsesõiduki liikumissuunaga samas suunas; |
| --- | --- | --- |

2.1.

a)

katsesõiduki liikumissuunaga samas suunas;

| b) | sihtmärgile kõige lähemal olevast sõiduki küljest 1 m kaugusele külje poole ja liikluse suunas. |
| --- | --- |

b)

sihtmärgile kõige lähemal olevast sõiduki küljest 1 m kaugusele külje poole ja liikluse suunas.

| 2.2. | Katsesõiduk liigub sirgjooneliselt vähemalt 60 meetrit käesoleva eeskirja punktis 5.2.2.4 esitatud tabelis loetletud kiiruste vahemikus ühtlasel kiirusel ja sõidab paigalolevast jalakäijast sihtmärgist mööda.
  Katse ajal ei reguleerita katsesõiduki juhitavust muul viisil kui rooliratta kerge reguleerimisega kõrvalekaldumise takistamiseks. |
| --- | --- |

2.2.

Katse ajal ei reguleerita katsesõiduki juhitavust muul viisil kui rooliratta kerge reguleerimisega kõrvalekaldumise takistamiseks.

| 2.3. | Kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem ei tohi anda kokkupõrkehoiatust ega kutsuda esile hädapidurdamist. |
| --- | --- |

2.3.

---

Parandused

| 30.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 360/90 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 360/90

---

Nõukogu 22. oktoobri 2020. aasta rakendusmääruse (EL) 2020/1536 (millega rakendatakse määrust (EL) 2019/796 piiravate meetmete kohta, illega takistada liitu või selle liikmesriike ähvardavaid küberründeid) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 351 I, 22. oktoober 2020
  )

Kaanel sisukorras ja leheküljel 1 asendatakse pealkiri järgmisega:

„
  Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2020/1536, 22. oktoober 2020, millega rakendatakse määrust (EL) 2019/796 piiravate meetmete kohta, millega takistada liitu või selle liikmesriike ähvardavaid küberründeid
  “.

---

| 30.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 360/91 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 360/91

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. oktoobri 2020. aasta määruse (EL) 2020/1503 (mis käsitleb ettevõtjatele Euroopa ühisrahastusteenuse osutajaid ning millega muudetakse määrust (EL) 2017/1129 ja direktiivi (EL) 2019/1937) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 347, 20. oktoober 2020
  )

Leheküljel 44 artikli 51 teises lõigus

asendatakse

„Seda kohaldatakse alates 10. novembrist 2020.”

järgmisega :

„Seda kohaldatakse alates 10. novembrist 2021.”

---