# Službeni list L 305/2020

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 305 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 63.21 rujna 2020. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 305

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 63.21 rujna 2020.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1302 оd 14. srpnja 2020. o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s naknadama koje Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala zaračunava središnjim drugim ugovornim stranama s poslovnim nastanom u trećim zemljama  (
  1
  ) | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1303 оd 14. srpnja 2020. o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu kriterija koje ESMA treba uzeti u obzir kako bi utvrdila je li središnja druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u trećoj zemlji sistemski važna ili će vjerojatno postati sistemski važna za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica  (
  1
  ) | 7 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1304 оd 14. srpnja 2020. o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu minimalnih elemenata koje ESMA treba procijeniti prilikom procjene zahtjeva za usporedivu usklađenost središnjih drugih ugovornih strana treće zemlje te modaliteta i uvjeta te procjene  (
  1
  ) | 13 |
| | | ODLUKE |
| | * | Provedbena odluka Vijeća (EU) 2020/1305 od 18. rujna 2020. o davanju odobrenja Ujedinjenoj Kraljevini da u svoje ime izrazi suglasnost da bude obvezana određenim međunarodnim sporazumima koji će se primjenjivati tijekom prijelaznog razdoblja u području zajedničke ribarstvene politike Unije | 27 |
| | | Odluka (EU) 2020/1306 Europske središnje banke od 16. rujna 2020. o privremenom isključenju određenih izloženosti prema središnjim bankama iz mjere ukupne izloženosti s obzirom na pandemiju bolesti COVID-19 (ECB/2020/44) | 30 |
| | | PREPORUKE |
| | * | Preporuka Komisije (EU) 2020/1307 оd 18. rujna 2020. o zajedničkom Unijinom paketu mjera za smanjenje troškova postavljanja mreža vrlo velikog kapaciteta i osiguravanje pravodobnog i investicijski poticajnog pristupa radiofrekvencijskom spektru za mreže 5G radi poticanja povezivosti u cilju pružanja potpore gospodarskom oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19 u Uniji | 33 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1302 оd 14. srpnja 2020. o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s naknadama koje Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala zaračunava središnjim drugim ugovornim stranama s poslovnim nastanom u trećim zemljama  (
  1
  )

1

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1303 оd 14. srpnja 2020. o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu kriterija koje ESMA treba uzeti u obzir kako bi utvrdila je li središnja druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u trećoj zemlji sistemski važna ili će vjerojatno postati sistemski važna za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica  (
  1
  )

1

7

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1304 оd 14. srpnja 2020. o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu minimalnih elemenata koje ESMA treba procijeniti prilikom procjene zahtjeva za usporedivu usklađenost središnjih drugih ugovornih strana treće zemlje te modaliteta i uvjeta te procjene  (
  1
  )

1

13

ODLUKE

*

Provedbena odluka Vijeća (EU) 2020/1305 od 18. rujna 2020. o davanju odobrenja Ujedinjenoj Kraljevini da u svoje ime izrazi suglasnost da bude obvezana određenim međunarodnim sporazumima koji će se primjenjivati tijekom prijelaznog razdoblja u području zajedničke ribarstvene politike Unije

27

Odluka (EU) 2020/1306 Europske središnje banke od 16. rujna 2020. o privremenom isključenju određenih izloženosti prema središnjim bankama iz mjere ukupne izloženosti s obzirom na pandemiju bolesti COVID-19 (ECB/2020/44)

30

PREPORUKE

*

Preporuka Komisije (EU) 2020/1307 оd 18. rujna 2020. o zajedničkom Unijinom paketu mjera za smanjenje troškova postavljanja mreža vrlo velikog kapaciteta i osiguravanje pravodobnog i investicijski poticajnog pristupa radiofrekvencijskom spektru za mreže 5G radi poticanja povezivosti u cilju pružanja potpore gospodarskom oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19 u Uniji

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst važan za EGP. |

---

(1)   Tekst važan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 21.9.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 305/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 305/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1302

оd 14. srpnja 2020.

o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s naknadama koje Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala zaračunava središnjim drugim ugovornim stranama s poslovnim nastanom u trećim zemljama

(Tekst važan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 25.d stavak 3.,

Budući da:

| (1) | Člankom 25.d Uredbe (EU) br. 648/2012 propisuje se da Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala („ESMA”) zaračunava središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja naknade povezane sa zahtjevima za priznavanje u skladu s člankom 25. te Uredbe i godišnje naknade povezane s izvršavanjem svojih zadaća u skladu s tom Uredbom u odnosu na priznate središnje druge ugovorne strane trećih država. Člankom 25.d stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 propisuje se da su takve naknade razmjerne prometu dotične središnje druge ugovorne strane i pokrivaju sve troškove ESMA-e koji se odnose na priznavanje te na izvršavanje njezinih zadaća u odnosu na središnju ugovornu stranu treće zemlje u skladu s tom Uredbom. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 25.d Uredbe (EU) br. 648/2012 propisuje se da Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala („ESMA”) zaračunava središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja naknade povezane sa zahtjevima za priznavanje u skladu s člankom 25. te Uredbe i godišnje naknade povezane s izvršavanjem svojih zadaća u skladu s tom Uredbom u odnosu na priznate središnje druge ugovorne strane trećih država. Člankom 25.d stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 propisuje se da su takve naknade razmjerne prometu dotične središnje druge ugovorne strane i pokrivaju sve troškove ESMA-e koji se odnose na priznavanje te na izvršavanje njezinih zadaća u odnosu na središnju ugovornu stranu treće zemlje u skladu s tom Uredbom.

| (2) | Naknade povezane sa zahtjevima za priznavanje („naknade za priznavanje”) trebale bi se zaračunavati središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja kako bi se pokrili troškovi ESMA-e za obradu zahtjeva za priznavanje, uključujući troškove provjere potpunosti zahtjeva, zahtijevanja dodatnih informacija, sastavljanja odluka i troškove koji se odnose na procjenu sistemske važnosti središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja („klasificiranje”). Za središnje druge ugovorne strane koje su sistemski važne ili će vjerojatno postati sistemski važne za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica i koje je ESMA priznala u skladu s člankom 25. stavkom 2.b Uredbe (EU) br. 648/2012 („središnje druge ugovorne strane druge razine rizika”), ESMA ima dodatne troškove. Ti dodatni troškovi nastaju kada ESMA procjenjuje usklađenost s uvjetima priznavanja iz članka 25. stavka 2.b Uredbe (EU) br. 648/2012 i može li se smatrati da je središnja druga ugovorna strana usklađenošću s primjenjivim pravnim okvirom treće zemlje usklađena sa zahtjevima iz članka 16. i glava IV. i V. Uredbe (EU) br. 648/2012 („usporediva usklađenost”). Stoga će troškovi povezani sa zahtjevima koje podnose središnje druge ugovorne strane druge razine rizika biti veći od onih povezanih sa zahtjevima koje podnose središnje druge ugovorne strane trećih zemalja za koje se ne smatra da su sistemski važne ili da će vjerojatno postati sistemski važne za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica („središnje druge ugovorne strane prve razine rizika”). |
| --- | --- |

(2)

Naknade povezane sa zahtjevima za priznavanje („naknade za priznavanje”) trebale bi se zaračunavati središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja kako bi se pokrili troškovi ESMA-e za obradu zahtjeva za priznavanje, uključujući troškove provjere potpunosti zahtjeva, zahtijevanja dodatnih informacija, sastavljanja odluka i troškove koji se odnose na procjenu sistemske važnosti središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja („klasificiranje”). Za središnje druge ugovorne strane koje su sistemski važne ili će vjerojatno postati sistemski važne za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica i koje je ESMA priznala u skladu s člankom 25. stavkom 2.b Uredbe (EU) br. 648/2012 („središnje druge ugovorne strane druge razine rizika”), ESMA ima dodatne troškove. Ti dodatni troškovi nastaju kada ESMA procjenjuje usklađenost s uvjetima priznavanja iz članka 25. stavka 2.b Uredbe (EU) br. 648/2012 i može li se smatrati da je središnja druga ugovorna strana usklađenošću s primjenjivim pravnim okvirom treće zemlje usklađena sa zahtjevima iz članka 16. i glava IV. i V. Uredbe (EU) br. 648/2012 („usporediva usklađenost”). Stoga će troškovi povezani sa zahtjevima koje podnose središnje druge ugovorne strane druge razine rizika biti veći od onih povezanih sa zahtjevima koje podnose središnje druge ugovorne strane trećih zemalja za koje se ne smatra da su sistemski važne ili da će vjerojatno postati sistemski važne za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica („središnje druge ugovorne strane prve razine rizika”).

| (3) | Dok bi svim središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja koje podnose zahtjev za priznavanje u skladu s člankom 25. Uredbe (EU) br. 648/2012 trebalo zaračunati osnovnu naknadu za priznavanje, središnjim drugim ugovornim stranama druge razine rizika trebalo bi zaračunati dodatnu naknadu kako bi se pokrili dodatni troškovi ESMA-e koji su nastali u okviru postupka prijave. Dodatnu naknadu za priznavanje trebalo bi zaračunati i već priznatim središnjim drugim ugovornim stranama kada ESMA prvi put utvrđuje treba li ih klasificirati kao središnje druge ugovorne strane druge razine rizika nakon preispitivanja njihove sistemske važnosti u skladu s člankom 25. stavkom 5. ili člankom 89. stavkom 3.c Uredbe (EU) br. 648/2012. |
| --- | --- |

(3)

Dok bi svim središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja koje podnose zahtjev za priznavanje u skladu s člankom 25. Uredbe (EU) br. 648/2012 trebalo zaračunati osnovnu naknadu za priznavanje, središnjim drugim ugovornim stranama druge razine rizika trebalo bi zaračunati dodatnu naknadu kako bi se pokrili dodatni troškovi ESMA-e koji su nastali u okviru postupka prijave. Dodatnu naknadu za priznavanje trebalo bi zaračunati i već priznatim središnjim drugim ugovornim stranama kada ESMA prvi put utvrđuje treba li ih klasificirati kao središnje druge ugovorne strane druge razine rizika nakon preispitivanja njihove sistemske važnosti u skladu s člankom 25. stavkom 5. ili člankom 89. stavkom 3.c Uredbe (EU) br. 648/2012.

| (4) | Godišnje naknade trebalo bi zaračunavati i priznatim središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja kako bi se pokrili troškovi ESMA-e za izvršavanje njezinih zadaća na temelju Uredbe (EU) br. 648/2012 u vezi s takvim središnjim drugim ugovornim stranama. Za središnje druge ugovorne strane prve razine rizika i one druge razine rizika te zadaće uključuju povremeno preispitivanje sistemske važnosti središnjih drugih ugovornih strana u skladu s člankom 25. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 648/2012, provedbu i održavanje sporazuma o suradnji s tijelima trećih zemalja i praćenje regulatornih i nadzornih kretanja u trećim zemljama. Za središnje druge ugovorne strane druge razine rizika, od ESMA-e se zahtijeva da kontinuirano nadzire usklađenost tih središnjih drugih ugovornih strana sa zahtjevima utvrđenima u članku 16. i glavama IV. i V. Uredbe (EU) br. 648/2012, uključujući u okviru usporedive usklađenosti, gdje je odobrena. Stoga je prikladno da se na središnje druge ugovorne strane prve razine rizika i druge razine rizika primjenjuju različite godišnje naknade. |
| --- | --- |

(4)

Godišnje naknade trebalo bi zaračunavati i priznatim središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja kako bi se pokrili troškovi ESMA-e za izvršavanje njezinih zadaća na temelju Uredbe (EU) br. 648/2012 u vezi s takvim središnjim drugim ugovornim stranama. Za središnje druge ugovorne strane prve razine rizika i one druge razine rizika te zadaće uključuju povremeno preispitivanje sistemske važnosti središnjih drugih ugovornih strana u skladu s člankom 25. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 648/2012, provedbu i održavanje sporazuma o suradnji s tijelima trećih zemalja i praćenje regulatornih i nadzornih kretanja u trećim zemljama. Za središnje druge ugovorne strane druge razine rizika, od ESMA-e se zahtijeva da kontinuirano nadzire usklađenost tih središnjih drugih ugovornih strana sa zahtjevima utvrđenima u članku 16. i glavama IV. i V. Uredbe (EU) br. 648/2012, uključujući u okviru usporedive usklađenosti, gdje je odobrena. Stoga je prikladno da se na središnje druge ugovorne strane prve razine rizika i druge razine rizika primjenjuju različite godišnje naknade.

| (5) | Naknade za priznavanje i godišnje naknade utvrđene ovom Uredbom trebale bi pokriti troškove koje ESMA očekuje za obradu zahtjeva za priznavanje na temelju njezina iskustva u obavljanju zadaća povezanih sa središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja i drugim nadziranim subjektima te na temelju njezinih očekivanih troškova kako su navedeni u godišnjem proračunu koji se temelji na aktivnostima. |
| --- | --- |

(5)

Naknade za priznavanje i godišnje naknade utvrđene ovom Uredbom trebale bi pokriti troškove koje ESMA očekuje za obradu zahtjeva za priznavanje na temelju njezina iskustva u obavljanju zadaća povezanih sa središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja i drugim nadziranim subjektima te na temelju njezinih očekivanih troškova kako su navedeni u godišnjem proračunu koji se temelji na aktivnostima.

| (6) | Zadaće koje ESMA obavlja na temelju Uredbe (EU) br. 648/2012 u odnosu na priznate središnje druge ugovorne strane prve razine rizika u velikoj će mjeri biti iste za sve središnje druge ugovorne strane prve razine rizika, neovisno o njihovoj veličini. Stoga je prikladno da se troškovi koji nastaju za ESMA-u u odnosu na priznate središnje druge ugovorne strane prve razine rizika pokrivaju zaračunavanjem godišnje naknade u istom iznosu svakoj priznatoj središnjoj drugoj ugovornoj strani prve razine rizika. U odnosu na priznate središnje druge ugovorne strane druge razine rizika, kako bi se osiguralo pravedno određivanje naknada koje istodobno odražavaju stvarne administrativne napore koje ESMA treba uložiti za obavljanje svojih zadaća u odnosu na svaku središnju drugu ugovornu stranu druge razine rizika, za godišnje naknade trebao bi se uzeti u obzir i promet središnje druge ugovorne strane druge razine rizika. |
| --- | --- |

(6)

Zadaće koje ESMA obavlja na temelju Uredbe (EU) br. 648/2012 u odnosu na priznate središnje druge ugovorne strane prve razine rizika u velikoj će mjeri biti iste za sve središnje druge ugovorne strane prve razine rizika, neovisno o njihovoj veličini. Stoga je prikladno da se troškovi koji nastaju za ESMA-u u odnosu na priznate središnje druge ugovorne strane prve razine rizika pokrivaju zaračunavanjem godišnje naknade u istom iznosu svakoj priznatoj središnjoj drugoj ugovornoj strani prve razine rizika. U odnosu na priznate središnje druge ugovorne strane druge razine rizika, kako bi se osiguralo pravedno određivanje naknada koje istodobno odražavaju stvarne administrativne napore koje ESMA treba uložiti za obavljanje svojih zadaća u odnosu na svaku središnju drugu ugovornu stranu druge razine rizika, za godišnje naknade trebao bi se uzeti u obzir i promet središnje druge ugovorne strane druge razine rizika.

| (7) | Godišnje naknade koje se zaračunavaju središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja za prvu godinu u kojoj su priznate u skladu s člankom 25. Uredbe (EU) br. 648/2012 trebaju biti razmjerne onom dijelu godine tijekom kojeg ESMA obavlja zadaće u skladu s tom Uredbom u odnosu na te središnje druge ugovorne strane. Isto bi se načelo trebalo primjenjivati u godini u kojoj je središnja druga ugovorna strana koja je priznata kao središnja druga ugovorna strana prve razine rizika prvi put klasificirana kao središnja druga ugovorna strana druge razine rizika u skladu s člankom 25. stavkom 5. te Uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Godišnje naknade koje se zaračunavaju središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja za prvu godinu u kojoj su priznate u skladu s člankom 25. Uredbe (EU) br. 648/2012 trebaju biti razmjerne onom dijelu godine tijekom kojeg ESMA obavlja zadaće u skladu s tom Uredbom u odnosu na te središnje druge ugovorne strane. Isto bi se načelo trebalo primjenjivati u godini u kojoj je središnja druga ugovorna strana koja je priznata kao središnja druga ugovorna strana prve razine rizika prvi put klasificirana kao središnja druga ugovorna strana druge razine rizika u skladu s člankom 25. stavkom 5. te Uredbe.

| (8) | Kako bi se osiguralo pravodobno financiranje ESMA-inih troškova koji su nastali u vezi s zahtjevima za priznavanje podnesenima u skladu s člankom 25. Uredbe (EU) br. 648/2012, naknade za priznavanje trebale bi se plaćati ESMA-i prije obrade zahtjeva za priznavanje ili procjene jesu li središnje druge ugovorne strane druge razine rizika usklađene sa zahtjevima za priznavanje utvrđenima u članku 25. stavku 2.b Uredbe (EU) br. 648/2012. Kako bi se osiguralo pravodobno financiranje ESMA-inih troškova koji su nastali pri izvršavanju njezinih zadaća u vezi s priznatim središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja, godišnje bi se naknade trebale plaćati na početku kalendarske godine na koju se odnose. Godišnje naknade u prvoj godini priznavanja trebale bi se plaćati ubrzo nakon donošenja odluka o priznavanju. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se osiguralo pravodobno financiranje ESMA-inih troškova koji su nastali u vezi s zahtjevima za priznavanje podnesenima u skladu s člankom 25. Uredbe (EU) br. 648/2012, naknade za priznavanje trebale bi se plaćati ESMA-i prije obrade zahtjeva za priznavanje ili procjene jesu li središnje druge ugovorne strane druge razine rizika usklađene sa zahtjevima za priznavanje utvrđenima u članku 25. stavku 2.b Uredbe (EU) br. 648/2012. Kako bi se osiguralo pravodobno financiranje ESMA-inih troškova koji su nastali pri izvršavanju njezinih zadaća u vezi s priznatim središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja, godišnje bi se naknade trebale plaćati na početku kalendarske godine na koju se odnose. Godišnje naknade u prvoj godini priznavanja trebale bi se plaćati ubrzo nakon donošenja odluka o priznavanju.

| (9) | Kako bi se obeshrabrilo ponovno podnošenje zahtjeva ili podnošenje neutemeljenih zahtjeva, ne bi trebalo izvršavati povrat naknada ako podnositelj zahtjeva povuče svoj zahtjev. S obzirom na to da je administrativni rad koji je potreban u slučaju zahtjeva za priznavanje koji se odbija jednak onome koji je potreban u slučaju zahtjeva koji se prihvaća, ne bi trebalo izvršavati povrat naknada za priznavanje ako se priznavanje odbije. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se obeshrabrilo ponovno podnošenje zahtjeva ili podnošenje neutemeljenih zahtjeva, ne bi trebalo izvršavati povrat naknada ako podnositelj zahtjeva povuče svoj zahtjev. S obzirom na to da je administrativni rad koji je potreban u slučaju zahtjeva za priznavanje koji se odbija jednak onome koji je potreban u slučaju zahtjeva koji se prihvaća, ne bi trebalo izvršavati povrat naknada za priznavanje ako se priznavanje odbije.

| (10) | Svi troškovi koje je ESMA imala nakon stupanja na snagu Uredbe (EU) 2019/2099 Europskog parlamenta i Vijeća (2) u pogledu središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja koje su već priznate u skladu s člankom 25. Uredbe (EU) br. 648/2012 prije 22. rujna 2020. trebaju biti pokriveni naknadama. Stoga bi se od takvih središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja trebalo zahtijevati plaćanje privremene godišnje naknade za 2020. i za svaku sljedeću godinu dok se ne provede preispitivanje njihove sistemske važnosti u skladu s člankom 89. stavkom 3.c Uredbe (EU) br. 648/2012. |
| --- | --- |

(10)

Svi troškovi koje je ESMA imala nakon stupanja na snagu Uredbe (EU) 2019/2099 Europskog parlamenta i Vijeća (2) u pogledu središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja koje su već priznate u skladu s člankom 25. Uredbe (EU) br. 648/2012 prije 22. rujna 2020. trebaju biti pokriveni naknadama. Stoga bi se od takvih središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja trebalo zahtijevati plaćanje privremene godišnje naknade za 2020. i za svaku sljedeću godinu dok se ne provede preispitivanje njihove sistemske važnosti u skladu s člankom 89. stavkom 3.c Uredbe (EU) br. 648/2012.

| (11) | Ova Delegirana uredba trebala bi stupiti na snagu po hitnom postupku kako bi se osiguralo pravovremeno i primjereno financiranje ESMA-e nakon stupanja na snagu Uredbe (EU) 2019/2099, |
| --- | --- |

(11)

Ova Delegirana uredba trebala bi stupiti na snagu po hitnom postupku kako bi se osiguralo pravovremeno i primjereno financiranje ESMA-e nakon stupanja na snagu Uredbe (EU) 2019/2099,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

NAKNADE

Članak 1.

Naknade za priznavanje

1.   Središnja druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u trećoj zemlji koja podnosi zahtjev za priznavanje u skladu s člankom 25. Uredbe (EU) br. 648/2012 plaća osnovnu naknadu za priznavanje u iznosu od 50 000 EUR.

2.   Središnja druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u trećoj zemlji plaća dodatnu naknadu za priznavanje u iznosu od 360 000 EUR ako ESMA utvrdi, u skladu s člankom 25. stavkom 2.a Uredbe (EU) br. 648/2012, da je središnja druga ugovorna strana sistemski važna ili će vjerojatno postati sistemski važna za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica („središnja druga ugovorna strana druge razine rizika”). Središnja druga ugovorna strana druge razine rizika plaća dodatnu naknadu za priznavanje u bilo kojem od sljedećih slučajeva:

| (a) | središnja druga ugovorna strana podnosi zahtjev za priznavanje; |
| --- | --- |

(a)

središnja druga ugovorna strana podnosi zahtjev za priznavanje;

| (b) | središnja druga ugovorna strana, ako je već priznata u skladu s člankom 25. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012, utvrđena je kao središnja druga ugovorna strana druge razine rizika nakon preispitivanja koje je izvršila ESMA u skladu s člankom 25. stavkom 5. te Uredbe. |
| --- | --- |

(b)

središnja druga ugovorna strana, ako je već priznata u skladu s člankom 25. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012, utvrđena je kao središnja druga ugovorna strana druge razine rizika nakon preispitivanja koje je izvršila ESMA u skladu s člankom 25. stavkom 5. te Uredbe.

Članak 2.

Godišnje naknade

1.   Priznata središnja druga ugovorna strana plaća godišnju naknadu.

2.   Ako ESMA prizna središnju drugu ugovornu stranu u skladu s člankom 25. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 („središnja druga ugovorna strana prve razine rizika”), godišnja naknada za svaku središnju drugu ugovornu stranu prve razine rizika za određenu godinu (n) jednaka je ukupnoj godišnjoj naknadi podijeljenoj na jednake dijelove na sve središnje druge ugovorne strane prve razine rizika priznate na dan 31. prosinca prethodne godine (n–1).

Za potrebe prvog podstavka, ukupna godišnja naknada za određenu godinu (n) jednaka je procjeni izdataka koji se odnose na zadaće koje će ESMA izvršavati u odnosu na sve priznate središnje druge ugovorne strane prve razine rizika na temelju Uredbe (EU) br. 648/2012 kako su navedene u proračunu ESMA-e za tu godinu.

3.   Ako ESMA prizna središnju drugu ugovornu stranu u skladu s člankom 25. stavkom 2.b Uredbe (EU) br. 648/2012 („središnje druge ugovorne strane druge razine rizika”), godišnja naknada za određenu godinu (n) jednaka je ukupnoj godišnjoj naknadi podijeljenoj na sve središnje druge ugovorne strane druge razine rizika koje su priznate na dan 31. prosinca prethodne godine (n–1) i pomnoženoj s primjenjivim ponderom utvrđenim u skladu s člankom 4. ove Uredbe.

Za potrebe prvog podstavka, ukupna godišnja naknada za određenu godinu (n) jednaka je procjeni izdataka koji se odnose na zadaće koje će ESMA izvršavati u odnosu na sve priznate središnje druge ugovorne strane druge razine rizika na temelju Uredbe (EU) br. 648/2012 kako su navedene u proračunu ESMA-e za tu godinu.

Članak 3.

Godišnje naknade u godini priznavanja

1.   Za godinu u kojoj ESMA prizna središnju drugu ugovornu stranu treće zemlje u skladu s člankom 25. Uredbe (EU) br. 648/2012, godišnja naknada izračunava se na sljedeći način:

| (a) | ako ESMA prizna središnju drugu ugovornu stranu kao središnju drugu ugovornu stranu prve razine rizika, godišnja naknada određuje se kao udio osnovne naknade za priznavanje utvrđene u članku 1. stavku 1. ove Uredbe, izračunan u skladu sa sljedećim omjerom: |
| --- | --- |

(a)

ako ESMA prizna središnju drugu ugovornu stranu kao središnju drugu ugovornu stranu prve razine rizika, godišnja naknada određuje se kao udio osnovne naknade za priznavanje utvrđene u članku 1. stavku 1. ove Uredbe, izračunan u skladu sa sljedećim omjerom:

Image 1

| (b) | ako ESMA prizna središnju drugu ugovornu stranu kao središnju drugu ugovornu stranu druge razine rizika, godišnja naknada određuje se kao udio dodatne naknade za priznavanje utvrđene u članku 1. stavku 2. ove Uredbe, izračunan u skladu sa sljedećim omjerom: |
| --- | --- |

(b)

ako ESMA prizna središnju drugu ugovornu stranu kao središnju drugu ugovornu stranu druge razine rizika, godišnja naknada određuje se kao udio dodatne naknade za priznavanje utvrđene u članku 1. stavku 2. ove Uredbe, izračunan u skladu sa sljedećim omjerom:

Image 2

2.   Ako je središnja druga ugovorna strana platila privremenu godišnju naknadu u skladu s člankom 9. za godinu u kojoj je ta središnja druga ugovorna strana priznata kao središnja druga ugovorna strana prve razine rizika, ne naplaćuje se godišnja naknada izračunana u skladu sa stavkom 1.a.

3.   Ako je središnja druga ugovorna strana platila privremenu godišnju naknadu u skladu s člankom 9. ili godišnju naknadu u skladu s člankom 2. stavkom 2. za godinu u kojoj je ta središnja druga ugovorna strana priznata kao središnja druga ugovorna strana druge razine rizika, iznos te naknade oduzima se od naknade koja se plaća u skladu sa stavkom 1.b.

Članak 4.

Primjenjivi promet za središnje druge ugovorne strane druge razine rizika

1.   Mjerodavan promet središnje druge ugovorne strane druge razine rizika jednak je svjetskom prihodu ostvarenom pružanjem usluga poravnanja (članarine i naknade za poravnanje bez transakcijskih troškova) tijekom posljednje financijske godine središnje druge ugovorne strane.

Središnje druge ugovorne strane druge razine rizika jednom godišnje dostavljaju ESMA-i revidirane podatke koji potvrđuju njezine svjetske prihode ostvarene pružanjem usluga poravnanja iz prvog podstavka. Revidirani podaci dostavljaju se ESMA-i najkasnije do 30. rujna svake godine. Dokumenti koji sadrže revidirane podatke dostavljaju se na jeziku koji je uobičajen u području financijskih usluga.

Ako se prihodi iz prvog podstavka iskazuju u valuti koja nije euro, ESMA ih pretvara u eure primjenom prosječnog deviznog tečaja eura primjenjivog na razdoblje tijekom kojeg su prihodi zabilježeni. U tu svrhu primjenjuje se referentni tečaj eura koji objavljuje Europska središnja banka.

2.   Na temelju prometa utvrđenog u skladu sa stavkom 1. za određenu godinu (n), smatrat će se da središnja druga ugovorna strana pripada jednoj od sljedećih skupina:

| (a) | skupina 1.: godišnji promet niži od 600 milijuna EUR; |
| --- | --- |

(a)

skupina 1.: godišnji promet niži od 600 milijuna EUR;

| (b) | skupina 2.: godišnji promet od 600 milijuna EUR ili viši. |
| --- | --- |

(b)

skupina 2.: godišnji promet od 600 milijuna EUR ili viši.

Središnjoj drugoj ugovornoj strani druge razine rizika u skupini 1. pripisuje se ponder prometa 1.

Središnjoj drugoj ugovornoj strani druge razine rizika u skupini 2. pripisuje se ponder prometa 1,2.

3.   Ukupan ponder prometa svih priznatih središnjih drugih ugovornih strana druge razine rizika za određenu godinu (n) jednak je zbroju pondera prometa utvrđenih u skladu sa stavkom 2. svih središnjih drugih ugovornih strana druge razine rizika koje je ESMA priznala na dan 31. prosinca prethodne godine (n–1).

4.   Za potrebe članka 2. stavka 3., primjenjivi ponder za središnju drugu ugovornu stranu druge razine rizika za određenu godinu (n) jednak je ponderu prometa koji je utvrđen u skladu sa stavkom 2., podijeljen s ukupnim ponderom prometa svih priznatih središnjih drugih ugovornih strana druge razine rizika utvrđenih u skladu sa stavkom 3.

POGLAVLJE II.

UVJETI PLAĆANJA

Članak 5.

Opći načini plaćanja

1.   Sve se naknade plaćaju u eurima.

2.   Za svako kašnjenje u plaćanju zaračunava se kamata utvrđena u članku 99. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (3).

3.   Komunikacije između ESMA-e i središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja obavlja se elektroničkim putem.

Članak 6.

Plaćanje naknada za priznavanje

1.   Osnovna naknada za priznavanje predviđena člankom 1. stavkom 1. ove Uredbe plaća se kada središnja druga ugovorna strana podnese zahtjev za priznavanje.

Odstupajući od prvog podstavka, ako Komisija ne donese provedbeni akt u skladu s člankom 25. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 648/2012 za treću zemlju u kojoj središnja druga ugovorna strana ima poslovni nastan kad ta središnja druga ugovorna strana podnosi zahtjev za priznavanje, osnovna naknada za priznavanje plaća se najkasnije na dan kad takav provedbeni akt stupi na snagu.

2.   Datum do kojeg se plaća dodatna naknada za priznavanje propisana člankom 1. stavkom 2. ove Uredbe utvrđuje se u obavijesti o terećenju koju ESMA šalje središnjoj drugoj ugovornoj strani nakon što je ESMA od središnje ugovorne strane zatražila da dostavi dodatne informacije za procjenu usklađenosti središnje druge ugovorne strane sa zahtjevima utvrđenima u članku 25. stavku 2.b Uredbe (EU) br. 648/2012. Rok za plaćanje iznosi najmanje 30 kalendarskih dana od dana kada ESMA pošalje obavijest o terećenju središnjoj drugoj ugovornoj strani.

3.   Za naknade za priznavanje ne izvršava se povrat.

Članak 7.

Plaćanje godišnjih naknada

1.   Godišnje naknade predviđene u članku 2. za određenu godinu (n) plaćaju se najkasnije 31. ožujka godine (n).

ESMA šalje obavijesti o terećenju svim priznatim središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja s navedenim iznosom godišnje naknade najkasnije 1. ožujka godine (n).

2.   Iznos godišnje naknade predviđene u članku 3. u godini priznavanja i rok do kojeg se treba platiti godišnja naknada navode se u obavijesti o terećenju koju ESMA šalje središnjoj drugoj ugovornoj strani. Rok za plaćanje iznosi najmanje 30 kalendarskih dana od dana kada ESMA pošalje obavijest o terećenju središnjoj drugoj ugovornoj strani.

3.   Za godišnje naknade koje je platila središnja druga ugovorna strana ne izvršava se povrat.

POGLAVLJE III.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 8.

Zahtjevi za priznavanje koji su već podneseni

1.   Ako je središnja druga ugovorna strana treće zemlje podnijela zahtjev za priznavanje prije 22. rujna 2020., a ESMA još nije donijela odluku o priznavanju ili odbijanju priznavanja te središnje druge ugovorne strane, središnja druga ugovorna strana plaća naknadu za priznavanje predviđenu u članku 1. stavku 1. do 22. listopada 2020.

2.   Odstupajući od stavka 1., u slučaju da ESMA obustavi obradu zahtjeva za priznavanje središnje druge ugovorne strane treće zemlje prije 22. rujna 2020., središnja druga ugovorna strana plaća naknadu za priznavanje predviđenu u članku 1. stavku 1. do datuma plaćanja navedenog u obavijesti o terećenju koju ESMA pošalje središnjoj drugoj ugovornoj strani, nakon obavijesti da se obrada njezina zahtjeva nastavlja. Rok za plaćanje iznosi najmanje 30 kalendarskih dana od dana kada ESMA pošalje obavijest o terećenju središnjoj drugoj ugovornoj strani.

Članak 9.

Privremena godišnja naknada za središnje druge ugovorne strane koje su već priznate

1.   Središnja druga ugovorna strana treće zemlje koju je ESMA već priznala u skladu s člankom 25. Uredbe (EU) br. 648/2012 u trenutku kada ova Uredba stupi na snagu plaća privremenu godišnju naknadu u iznosu od 50 000 EUR za 2020. i svaku sljedeću godinu dok se ne provede preispitivanje njezine sistemske važnosti u skladu s člankom 89. stavkom 3.c Uredbe (EU) br. 648/2012 i dok ne bude priznata u skladu s člankom 25. stavkom 2. ili člankom 25. stavkom 2.b te Uredbe ili dok se takvo priznanje ne odobri.

2.   Privremena godišnja naknada za 2020. plaća se u roku od 30 kalendarskih dana od stupanja na snagu ove Uredbe. Privremene godišnje naknade za drugu godinu (n) plaćaju se najkasnije 31. ožujka u godini (n).

Članak 10.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2020.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 201, 27.7.2012., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2019/2099 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 u pogledu postupaka i tijela uključenih u izdavanje odobrenja središnjim drugim ugovornim stranama i zahtjevâ za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja (SL L 322, 12.12.2019., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

3

---

| 21.9.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 305/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 305/7

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1303

оd 14. srpnja 2020.

o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu kriterija koje ESMA treba uzeti u obzir kako bi utvrdila je li središnja druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u trećoj zemlji sistemski važna ili će vjerojatno postati sistemski važna za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica

(Tekst važan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 25. stavak 2.a. drugi podstavak,

Budući da:

| (1) | Pri ocjeni stupnja sistemskog rizika koji središnja druga ugovorna strana treće zemlje predstavlja za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica, ESMA bi trebala uzeti u obzir niz objektivnih kvantitativnih i kvalitativnih razmatranja koja opravdavaju njezinu odluku o priznavanju središnje druge ugovorne strane treće zemlje kao središnje druge ugovorne strane prve razine rizika ili druge razine rizika. Trebala bi uzeti u obzir i sve uvjete pod kojima je Komisija mogla donijeti svoju odluku o istovjetnosti. Konkretno, prilikom ocjene profila rizika središnje druge ugovorne strane treće zemlje, ESMA mora uzeti u obzir objektivne i transparentne kvantitativne pokazatelje aktivnosti u odnosu na poslovanje koje se obavlja u vezi sa sudionicima u sustavu poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji ili koje je iskazano u valutama Unije u vrijeme ocjenjivanja. Iako ESMA mora razmotriti poslovanje središnje druge ugovorne strane na cjelovit način, njezina procjena trebala bi odražavati rizik kojim bi određena središnja druga ugovorna strana mogla ugroziti financijsku stabilnost Unije. |
| --- | --- |

(1)

Pri ocjeni stupnja sistemskog rizika koji središnja druga ugovorna strana treće zemlje predstavlja za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica, ESMA bi trebala uzeti u obzir niz objektivnih kvantitativnih i kvalitativnih razmatranja koja opravdavaju njezinu odluku o priznavanju središnje druge ugovorne strane treće zemlje kao središnje druge ugovorne strane prve razine rizika ili druge razine rizika. Trebala bi uzeti u obzir i sve uvjete pod kojima je Komisija mogla donijeti svoju odluku o istovjetnosti. Konkretno, prilikom ocjene profila rizika središnje druge ugovorne strane treće zemlje, ESMA mora uzeti u obzir objektivne i transparentne kvantitativne pokazatelje aktivnosti u odnosu na poslovanje koje se obavlja u vezi sa sudionicima u sustavu poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji ili koje je iskazano u valutama Unije u vrijeme ocjenjivanja. Iako ESMA mora razmotriti poslovanje središnje druge ugovorne strane na cjelovit način, njezina procjena trebala bi odražavati rizik kojim bi određena središnja druga ugovorna strana mogla ugroziti financijsku stabilnost Unije.

| (2) | Pri preciziranju kriterija koje ESMA mora uzeti u obzir pri utvrđivanju razine rizika središnje druge ugovorne strane treće zemlje trebalo bi uzeti u obzir narav transakcija čije je poravnanje obavila središnja druga ugovorna strana, uključujući njihovu složenost, profil rizika i prosječni rok dospijeća, kao i transparentnost i likvidnost dotičnih tržišta te stupanj u kojem su aktivnosti poravnanja te središnje druge ugovorne strane iskazane u eurima ili u drugim valutama Unije. U tom pogledu, posebna obilježja određenih proizvoda, kao što su poljoprivredni proizvodi, koji su uvršteni na uređena tržišta trećih zemalja i koji se na njima izvršavaju, a koji se odnose na tržišta koja u velikoj mjeri služe domaćim nefinancijskim drugim ugovornim stranama u toj trećoj zemlji koje putem tih ugovora upravljaju svojim komercijalnim rizicima, mogu predstavljati neznatan rizik za članove sustava poravnanja i mjesta trgovanja u Uniji zbog niskog stupnja njihove sistemske međupovezanosti s ostatkom financijskog sustava. |
| --- | --- |

(2)

Pri preciziranju kriterija koje ESMA mora uzeti u obzir pri utvrđivanju razine rizika središnje druge ugovorne strane treće zemlje trebalo bi uzeti u obzir narav transakcija čije je poravnanje obavila središnja druga ugovorna strana, uključujući njihovu složenost, profil rizika i prosječni rok dospijeća, kao i transparentnost i likvidnost dotičnih tržišta te stupanj u kojem su aktivnosti poravnanja te središnje druge ugovorne strane iskazane u eurima ili u drugim valutama Unije. U tom pogledu, posebna obilježja određenih proizvoda, kao što su poljoprivredni proizvodi, koji su uvršteni na uređena tržišta trećih zemalja i koji se na njima izvršavaju, a koji se odnose na tržišta koja u velikoj mjeri služe domaćim nefinancijskim drugim ugovornim stranama u toj trećoj zemlji koje putem tih ugovora upravljaju svojim komercijalnim rizicima, mogu predstavljati neznatan rizik za članove sustava poravnanja i mjesta trgovanja u Uniji zbog niskog stupnja njihove sistemske međupovezanosti s ostatkom financijskog sustava.

| (3) | Zemlje u kojima središnja druga ugovorna strana posluje, opseg usluga koje pruža, karakteristike financijskih instrumenata čije poravnanje obavlja te obujam poravnanja objektivni su pokazatelji složenosti poslovanja središnje druge ugovorne strane. Kada uzima u obzir kriterij iz članka 25. stavka 2.a točke (a) Uredbe (EU) br. 648/2012, ESMA bi trebala razmotriti vlasničku, poslovnu i korporativnu strukturu središnje druge ugovorne strane te opseg, vrstu i složenost usluga poravnanja koje nudi središnja druga ugovorna strana i opseg u kojoj su te usluge važne za članove sustava poravnanja i klijente („sudionike u sustavu poravnanja”) s poslovnim nastanom u Uniji. Dok se sistemska važnost središnje druge ugovorne strane treba procjenjivati na cjelovit način, ESMA bi trebala posebno uzeti u obzir udio poslovanja središnje druge ugovorne strane u valutama Unije, kao i udio poslovanja središnje druge ugovorne strane koji potječe od sudionika u sustavu poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji. Za središnju drugu ugovornu stranu koja će vjerojatno postati sistemski važna za Uniju važno je da ESMA procijeni strukturu i vlasništvo nad grupom koje bi središnja druga ugovorna strana mogla biti dio kako bi utvrdila jesu li ugroženi interesi Unije. Osim toga, trebala bi se procijeniti i dubina, likvidnost i transparentnost tržišta na kojima središnja druga ugovorna strana pruža usluge kako bi ESMA pri provedbi dražbe upravljanja neispunjenim obvezama mogla bolje razumjeti rizik za članove sustava poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji. |
| --- | --- |

(3)

Zemlje u kojima središnja druga ugovorna strana posluje, opseg usluga koje pruža, karakteristike financijskih instrumenata čije poravnanje obavlja te obujam poravnanja objektivni su pokazatelji složenosti poslovanja središnje druge ugovorne strane. Kada uzima u obzir kriterij iz članka 25. stavka 2.a točke (a) Uredbe (EU) br. 648/2012, ESMA bi trebala razmotriti vlasničku, poslovnu i korporativnu strukturu središnje druge ugovorne strane te opseg, vrstu i složenost usluga poravnanja koje nudi središnja druga ugovorna strana i opseg u kojoj su te usluge važne za članove sustava poravnanja i klijente („sudionike u sustavu poravnanja”) s poslovnim nastanom u Uniji. Dok se sistemska važnost središnje druge ugovorne strane treba procjenjivati na cjelovit način, ESMA bi trebala posebno uzeti u obzir udio poslovanja središnje druge ugovorne strane u valutama Unije, kao i udio poslovanja središnje druge ugovorne strane koji potječe od sudionika u sustavu poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji. Za središnju drugu ugovornu stranu koja će vjerojatno postati sistemski važna za Uniju važno je da ESMA procijeni strukturu i vlasništvo nad grupom koje bi središnja druga ugovorna strana mogla biti dio kako bi utvrdila jesu li ugroženi interesi Unije. Osim toga, trebala bi se procijeniti i dubina, likvidnost i transparentnost tržišta na kojima središnja druga ugovorna strana pruža usluge kako bi ESMA pri provedbi dražbe upravljanja neispunjenim obvezama mogla bolje razumjeti rizik za članove sustava poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji.

| (4) | Kapital središnje druge ugovorne strane i financijska sredstva za koja su sudionici u sustavu poravnanja preuzeli obvezu te vrsta i priroda kolaterala koji su pružili bitni su elementi koje treba uzeti u obzir prilikom ocjene sposobnosti središnje druge ugovorne strane da podnese bilo kakva nepovoljna kretanja. Uzimajući u obzir kriterij naveden u članku 25 stavku 2.a točki (b) Uredbe (EU) br. 648/2012, ESMA bi trebala imati pregled financijskih sredstava koja su središnjoj drugoj ugovornoj strani dostupna u slučaju neispunjavanja ili ispunjavanja obveza. ESMA bi trebala razmotriti i osiguranu, neosiguranu, obvezujuću, neobvezujuću, materijalnu ili nematerijalnu prirodu tih sredstava te sredstva koja središnja druga ugovorna strana koristi za pružanje pravne sigurnosti i pouzdanosti za namiru plaćanja koja izvršava i kolaterale kojima upravlja. Konačno, ESMA bi trebala razmotriti postojanje, prirodu i učinak okvira za oporavak i sanaciju za središnje druge ugovorne strane u jurisdikciji u kojoj posluje središnja druga ugovorna strana koja podnosi zahtjev za priznavanje. Takve okvire za oporavak i sanaciju trebalo bi ocjenjivati prema međunarodno dogovorenim smjernicama i ključnim obilježjima. Pri razmatranju namirenja i rizika likvidnosti, ESMA bi za one središnje druge ugovorne strane za koje je vjerojatno da će biti sistemske trebala obratiti posebnu pozornost na to koliko sigurno te središnje druge ugovorne strane pristupaju likvidnosti i likvidnosnim pritiscima na valute Unije. Iako se sigurnost plaćanja i namira može ojačati korištenjem tehnologije decentraliziranog vođenja evidencije transakcija ili drugih novijih tehnologija, ESMA bi trebala obratiti pozornost na dodatni rizik koji to može prouzročiti središnjoj drugoj ugovornoj strani, posebice rizik u području kibersigurnosti. |
| --- | --- |

(4)

Kapital središnje druge ugovorne strane i financijska sredstva za koja su sudionici u sustavu poravnanja preuzeli obvezu te vrsta i priroda kolaterala koji su pružili bitni su elementi koje treba uzeti u obzir prilikom ocjene sposobnosti središnje druge ugovorne strane da podnese bilo kakva nepovoljna kretanja. Uzimajući u obzir kriterij naveden u članku 25 stavku 2.a točki (b) Uredbe (EU) br. 648/2012, ESMA bi trebala imati pregled financijskih sredstava koja su središnjoj drugoj ugovornoj strani dostupna u slučaju neispunjavanja ili ispunjavanja obveza. ESMA bi trebala razmotriti i osiguranu, neosiguranu, obvezujuću, neobvezujuću, materijalnu ili nematerijalnu prirodu tih sredstava te sredstva koja središnja druga ugovorna strana koristi za pružanje pravne sigurnosti i pouzdanosti za namiru plaćanja koja izvršava i kolaterale kojima upravlja. Konačno, ESMA bi trebala razmotriti postojanje, prirodu i učinak okvira za oporavak i sanaciju za središnje druge ugovorne strane u jurisdikciji u kojoj posluje središnja druga ugovorna strana koja podnosi zahtjev za priznavanje. Takve okvire za oporavak i sanaciju trebalo bi ocjenjivati prema međunarodno dogovorenim smjernicama i ključnim obilježjima. Pri razmatranju namirenja i rizika likvidnosti, ESMA bi za one središnje druge ugovorne strane za koje je vjerojatno da će biti sistemske trebala obratiti posebnu pozornost na to koliko sigurno te središnje druge ugovorne strane pristupaju likvidnosti i likvidnosnim pritiscima na valute Unije. Iako se sigurnost plaćanja i namira može ojačati korištenjem tehnologije decentraliziranog vođenja evidencije transakcija ili drugih novijih tehnologija, ESMA bi trebala obratiti pozornost na dodatni rizik koji to može prouzročiti središnjoj drugoj ugovornoj strani, posebice rizik u području kibersigurnosti.

| (5) | Priroda uvjeta koje je utvrdila središnja druga ugovorna strana kako bi sudionici u sustavu poravnanja pristupili njezinim uslugama i međusobne veze između tih sudionika u sustavu poravnanja utječu na način na koji štetni događaji povezani s tim sudionicima mogu utjecati na središnju drugu ugovornu stranu. Stoga, uzimajući u obzir kriterij iz članka 25. stavka 2.a točke (c) Uredbe (EU) br. 648/2012, ESMA bi trebala u mjeri u kojoj je to moguće utvrditi identitet sudionika u sustavu poravnanja u središnjoj drugoj ugovornoj strani, posebice ako središnja druga ugovorna strana pruža usluge poravnanja sudionicima u sustavu poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji. ESMA bi trebala utvrditi i relevantni tržišni udio ili relativnu važnost sudionika u sustavu poravnanja ili skupina sudionika u sustavu poravnanja te središnje druge ugovorne strane. U mjeri u kojoj je to potrebno za procjenu utjecaja koji bi mogla imati na strukturu članstva u sustavu poravnanja, ESMA bi trebala procijeniti uvjete i opcije pod kojima središnja druga ugovorna strana omogućuje pristup svojim uslugama poravnanja. Kad je riječ o središnjoj drugoj ugovornoj strani koja će vjerojatno biti sistemska za Uniju, ESMA bi trebala procijeniti jesu li pravni i bonitetni zahtjevi koje središnja druga ugovorna strana postavlja svojim članovima sustava poravnanja dovoljno strogi. |
| --- | --- |

(5)

Priroda uvjeta koje je utvrdila središnja druga ugovorna strana kako bi sudionici u sustavu poravnanja pristupili njezinim uslugama i međusobne veze između tih sudionika u sustavu poravnanja utječu na način na koji štetni događaji povezani s tim sudionicima mogu utjecati na središnju drugu ugovornu stranu. Stoga, uzimajući u obzir kriterij iz članka 25. stavka 2.a točke (c) Uredbe (EU) br. 648/2012, ESMA bi trebala u mjeri u kojoj je to moguće utvrditi identitet sudionika u sustavu poravnanja u središnjoj drugoj ugovornoj strani, posebice ako središnja druga ugovorna strana pruža usluge poravnanja sudionicima u sustavu poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji. ESMA bi trebala utvrditi i relevantni tržišni udio ili relativnu važnost sudionika u sustavu poravnanja ili skupina sudionika u sustavu poravnanja te središnje druge ugovorne strane. U mjeri u kojoj je to potrebno za procjenu utjecaja koji bi mogla imati na strukturu članstva u sustavu poravnanja, ESMA bi trebala procijeniti uvjete i opcije pod kojima središnja druga ugovorna strana omogućuje pristup svojim uslugama poravnanja. Kad je riječ o središnjoj drugoj ugovornoj strani koja će vjerojatno biti sistemska za Uniju, ESMA bi trebala procijeniti jesu li pravni i bonitetni zahtjevi koje središnja druga ugovorna strana postavlja svojim članovima sustava poravnanja dovoljno strogi.

| (6) | U slučaju poremećaja središnje druge ugovorne strane, sudionici u sustavu poravnanja možda će se trebati osloniti, izravno ili neizravno, na središnje druge ugovorne strane koje pružaju slične ili istovjetne usluge. Da bi procijenila relativnu važnost središnje druge ugovorne strane koja podnosi zahtjev za priznavanje, ESMA bi trebala, uzimajući u obzir kriterij iz članka 25. stavka 2.a točke (d) Uredbe (EU) br. 648/2012, utvrditi mogu li sudionici u sustavu poravnanja zamijeniti neke ili sve usluge poravnanja koje pruža ta središnja druga ugovorna strana s uslugama koje pružaju druge središnje druge ugovorne strane, posebno ako je tim alternativnim središnjim drugim ugovornim stranama izdano odobrenje ili su priznate u Uniji. Ako članovi sustava poravnanja i klijenti s poslovnim nastanom u Uniji mogu obavljati poravnanje samo za određene proizvode za koje postoji obveza poravnanja u središnjoj drugoj ugovornoj strani neke treće zemlje, ESMA bi trebala s osobitom pažnjom razmotriti sistemski značaj te središnje druge ugovorne strane. |
| --- | --- |

(6)

U slučaju poremećaja središnje druge ugovorne strane, sudionici u sustavu poravnanja možda će se trebati osloniti, izravno ili neizravno, na središnje druge ugovorne strane koje pružaju slične ili istovjetne usluge. Da bi procijenila relativnu važnost središnje druge ugovorne strane koja podnosi zahtjev za priznavanje, ESMA bi trebala, uzimajući u obzir kriterij iz članka 25. stavka 2.a točke (d) Uredbe (EU) br. 648/2012, utvrditi mogu li sudionici u sustavu poravnanja zamijeniti neke ili sve usluge poravnanja koje pruža ta središnja druga ugovorna strana s uslugama koje pružaju druge središnje druge ugovorne strane, posebno ako je tim alternativnim središnjim drugim ugovornim stranama izdano odobrenje ili su priznate u Uniji. Ako članovi sustava poravnanja i klijenti s poslovnim nastanom u Uniji mogu obavljati poravnanje samo za određene proizvode za koje postoji obveza poravnanja u središnjoj drugoj ugovornoj strani neke treće zemlje, ESMA bi trebala s osobitom pažnjom razmotriti sistemski značaj te središnje druge ugovorne strane.

| (7) | Središnje druge ugovorne strane mogu se na više načina povezati s drugim financijskim infrastrukturama kao što su druge središnje druge ugovorne strane ili središnji depozitoriji vrijednosnih papira. Poremećaj tih veza može negativno utjecati na dobro funkcioniranje središnje druge ugovorne strane. Stoga, uzimajući u obzir kriterij iz članka 25. stavka 2.a točke (e) Uredbe (EU) br. 648/2012, ESMA bi trebala procijeniti u kojoj je mjeri središnja druga ugovorna strana povezana s drugim infrastrukturama financijskog tržišta ili financijskim institucijama na način koji bi mogao utjecati na financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica. Pri tome bi ESMA trebala posvetiti posebnu pozornost onim vezama i međuovisnostima sa subjektima koji se nalaze u Uniji. Konačno, ESMA bi trebala utvrditi i procijeniti prirodu usluga koje izdvaja središnja druga ugovorna strana i rizik kojem bi u slučaju prekida ili narušavanja takvih aranžmana bila izložena središnja druga ugovorna strana. |
| --- | --- |

(7)

Središnje druge ugovorne strane mogu se na više načina povezati s drugim financijskim infrastrukturama kao što su druge središnje druge ugovorne strane ili središnji depozitoriji vrijednosnih papira. Poremećaj tih veza može negativno utjecati na dobro funkcioniranje središnje druge ugovorne strane. Stoga, uzimajući u obzir kriterij iz članka 25. stavka 2.a točke (e) Uredbe (EU) br. 648/2012, ESMA bi trebala procijeniti u kojoj je mjeri središnja druga ugovorna strana povezana s drugim infrastrukturama financijskog tržišta ili financijskim institucijama na način koji bi mogao utjecati na financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica. Pri tome bi ESMA trebala posvetiti posebnu pozornost onim vezama i međuovisnostima sa subjektima koji se nalaze u Uniji. Konačno, ESMA bi trebala utvrditi i procijeniti prirodu usluga koje izdvaja središnja druga ugovorna strana i rizik kojem bi u slučaju prekida ili narušavanja takvih aranžmana bila izložena središnja druga ugovorna strana.

| (8) | Ako je, kao što je utvrđeno s pomoću objektivnih kvantitativnih pokazatelja, izloženost članova sustava poravnanja i klijenata s poslovnim nastanom u Uniji značajna za središnju drugu ugovornu stranu, ESMA bi trebala procijeniti dodatne elemente za svaki kriterij. Što više tih pokazatelja ispunjava središnja druga ugovorna strana, to je veća vjerojatnost da ESMA zaključi da je ta središnja druga ugovorna strana sistemski važna za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica. |
| --- | --- |

(8)

Ako je, kao što je utvrđeno s pomoću objektivnih kvantitativnih pokazatelja, izloženost članova sustava poravnanja i klijenata s poslovnim nastanom u Uniji značajna za središnju drugu ugovornu stranu, ESMA bi trebala procijeniti dodatne elemente za svaki kriterij. Što više tih pokazatelja ispunjava središnja druga ugovorna strana, to je veća vjerojatnost da ESMA zaključi da je ta središnja druga ugovorna strana sistemski važna za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica.

| (9) | Ova Delegirana uredba trebala bi stupiti na snagu po hitnom postupku kako bi se osigurala najbrža operacionalizacija Uredbe (EU) 2019/2099 Europskog parlamenta i Vijeća (2), |
| --- | --- |

(9)

Ova Delegirana uredba trebala bi stupiti na snagu po hitnom postupku kako bi se osigurala najbrža operacionalizacija Uredbe (EU) 2019/2099 Europskog parlamenta i Vijeća (2),

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Vrsta, veličina i složenost poslovanja središnje druge ugovorne strane

1.   Uzimajući u obzir kriterij iz članka 25. stavka 2.a točke (a) Uredbe (EU) br. 648/2012, ESMA ocjenjuje sljedeće elemente:

| (a) | zemlje u kojima središnja druga ugovorna strana pruža ili namjerava pružati usluge; |
| --- | --- |

(a)

zemlje u kojima središnja druga ugovorna strana pruža ili namjerava pružati usluge;

| (b) | opseg u kojem središnja druga ugovorna strana, uz usluge poravnanja, pruža i druge usluge; |
| --- | --- |

(b)

opseg u kojem središnja druga ugovorna strana, uz usluge poravnanja, pruža i druge usluge;

| (c) | vrstu financijskih instrumenata za koje je središnja druga ugovorna strana obavila ili će obaviti poravnanje; |
| --- | --- |

(c)

vrstu financijskih instrumenata za koje je središnja druga ugovorna strana obavila ili će obaviti poravnanje;

| (d) | primjenjuje se li na financijske instrumente za koje je središnja druga ugovorna strana obavila ili će obaviti poravnanje obveza poravnanja iz članka 4. Uredbe (EU) br. 648/2012; |
| --- | --- |

(d)

primjenjuje se li na financijske instrumente za koje je središnja druga ugovorna strana obavila ili će obaviti poravnanje obveza poravnanja iz članka 4. Uredbe (EU) br. 648/2012;

| (e) | prosječne vrijednosti za koje je središnja druga ugovorna strana obavila poravnanje tijekom jedne godine, na sljedećim razinama:






  i. | na razini središnje druge ugovorne strane; |
| --- | --- | --- |

(e)

prosječne vrijednosti za koje je središnja druga ugovorna strana obavila poravnanje tijekom jedne godine, na sljedećim razinama:

i.

na razini središnje druge ugovorne strane;

| ii. | na razini svakog člana sustava poravnanja koji je subjekt s poslovnim nastanom u Uniji ili subjekt koji je dio grupe nad kojom se provodi konsolidirani nadzor u Uniji; |
| --- | --- |

ii.

na razini svakog člana sustava poravnanja koji je subjekt s poslovnim nastanom u Uniji ili subjekt koji je dio grupe nad kojom se provodi konsolidirani nadzor u Uniji;

| iii. | na ukupnoj razini članova sustava poravnanja s poslovnim nastanom izvan Unije ili koji nisu dio grupe nad kojom se provodi konsolidirani nadzor u Uniji u kojoj oni obavljaju poravnanja u ime klijenata i neizravnih klijenata s poslovnim nastanom u Uniji. |
| --- | --- |

iii.

na ukupnoj razini članova sustava poravnanja s poslovnim nastanom izvan Unije ili koji nisu dio grupe nad kojom se provodi konsolidirani nadzor u Uniji u kojoj oni obavljaju poravnanja u ime klijenata i neizravnih klijenata s poslovnim nastanom u Uniji.

| (f) | je li središnja druga ugovorna strana izvršila ocjenu svojeg profila rizika na temelju međunarodno dogovorenih standarda ili na neki drugi način, primijenjenu metodologiju i rezultat ocjene. |
| --- | --- |

(f)

je li središnja druga ugovorna strana izvršila ocjenu svojeg profila rizika na temelju međunarodno dogovorenih standarda ili na neki drugi način, primijenjenu metodologiju i rezultat ocjene.

2.   Za potrebe stavka 1. točke (e), ESMA zasebno ocjenjuje sljedeće vrijednosti:

| (a) | za transakcije vrijednosnim papirima (uključujući transakcije financiranja vrijednosnim papirima u skladu s Uredbom (EU) 2015/2365 Europskog parlamenta i Vijeća (3)) vrijednost otvorenih pozicija ili otvorenih udjela; |
| --- | --- |

(a)

za transakcije vrijednosnim papirima (uključujući transakcije financiranja vrijednosnim papirima u skladu s Uredbom (EU) 2015/2365 Europskog parlamenta i Vijeća (3)) vrijednost otvorenih pozicija ili otvorenih udjela;

| (b) | za transakcije izvedenicama s kojima se trguje na reguliranom tržištu u smislu Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4), vrijednost otvorene pozicije ili prometa; |
| --- | --- |

(b)

za transakcije izvedenicama s kojima se trguje na reguliranom tržištu u smislu Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4), vrijednost otvorene pozicije ili prometa;

| (c) | za transakcije s OTC izvedenicama, bruto i neto vrijednost otvorenih pozicija. |
| --- | --- |

(c)

za transakcije s OTC izvedenicama, bruto i neto vrijednost otvorenih pozicija.

Te se vrijednosti procjenjuju prema valuti i prema vrsti imovine.

3.   Ako se primjenjuje neki od pokazatelja iz članka 6., ESMA, uz elemente navedene u stavku 1. ovog članka, ocjenjuje i sljedeće elemente:

| (a) | vlasničku struktura središnje druge ugovorne strane; |
| --- | --- |

(a)

vlasničku struktura središnje druge ugovorne strane;

| (b) | ako središnja druga ugovorna strana pripada istoj grupi kao i druga infrastruktura na financijskom tržištu, npr. druga središnja druga ugovorna strana ili središnji depozitorij vrijednosnih papira, korporativna struktura grupe kojoj središnja druga ugovorna strana pripada; |
| --- | --- |

(b)

ako središnja druga ugovorna strana pripada istoj grupi kao i druga infrastruktura na financijskom tržištu, npr. druga središnja druga ugovorna strana ili središnji depozitorij vrijednosnih papira, korporativna struktura grupe kojoj središnja druga ugovorna strana pripada;

| (c) | pruža li središnja druga ugovorna strana usluge poravnanja klijentima ili neizravnim klijentima s poslovnim nastanom u Uniji preko članova sustava poravnanja s poslovnim nastanom izvan Unije; |
| --- | --- |

(c)

pruža li središnja druga ugovorna strana usluge poravnanja klijentima ili neizravnim klijentima s poslovnim nastanom u Uniji preko članova sustava poravnanja s poslovnim nastanom izvan Unije;

| (d) | prirodu, dubinu i likvidnost tržišta kojima pruža usluge i razinu dostupnih informacija o odgovarajućim podacima o cijenama za sudionike na tržištu i o svim općenito prihvaćenim i pouzdanim izvorima za formiranje cijena; |
| --- | --- |

(d)

prirodu, dubinu i likvidnost tržišta kojima pruža usluge i razinu dostupnih informacija o odgovarajućim podacima o cijenama za sudionike na tržištu i o svim općenito prihvaćenim i pouzdanim izvorima za formiranje cijena;

| (e) | objavljuju li se ponude, cijene prije trgovanja i prodajne cijene i dubina interesa za trgovanje; |
| --- | --- |

(e)

objavljuju li se ponude, cijene prije trgovanja i prodajne cijene i dubina interesa za trgovanje;

| (f) | objavljuje li se cijena nakon trgovanja, opseg i vrijeme izvršenih ili zaključenih transakcija, na tržištima kojima usluge pruža središnja druga ugovorna strana i izvan njih. |
| --- | --- |

(f)

objavljuje li se cijena nakon trgovanja, opseg i vrijeme izvršenih ili zaključenih transakcija, na tržištima kojima usluge pruža središnja druga ugovorna strana i izvan njih.

Članak 2.

Učinak propasti ili poremećaja rada središnje druge ugovorne strane

1.   Uzimajući u obzir kriterij iz članka 25. stavka 2.a točke (b) Uredbe (EU) br. 648/2012, ESMA ocjenjuje sljedeće elemente:

| (a) | kapital, uključujući zadržanu dobit i rezerve središnje druge ugovorne strane; |
| --- | --- |

(a)

kapital, uključujući zadržanu dobit i rezerve središnje druge ugovorne strane;

| (b) | vrstu i iznos kolaterala koji je središnja druga ugovorna strana prihvatila i kojim raspolaže, primijenjeni korektivni faktor, odgovarajuću metodologiju izračuna korektivnog faktora, valute u kojima je iskazan kolateral i u kojoj mjeri kolateral pružaju subjekti s poslovnim nastanom u Uniji ili koji su dio grupe nad kojom se provodi konsolidirani nadzor u Uniji; |
| --- | --- |

(b)

vrstu i iznos kolaterala koji je središnja druga ugovorna strana prihvatila i kojim raspolaže, primijenjeni korektivni faktor, odgovarajuću metodologiju izračuna korektivnog faktora, valute u kojima je iskazan kolateral i u kojoj mjeri kolateral pružaju subjekti s poslovnim nastanom u Uniji ili koji su dio grupe nad kojom se provodi konsolidirani nadzor u Uniji;

| (c) | najveći iznos nadoknada koje naplaćuje središnja druga ugovorna strana u jednom danu tijekom razdoblja od 365 dana prije ESMA-ine ocjene; |
| --- | --- |

(c)

najveći iznos nadoknada koje naplaćuje središnja druga ugovorna strana u jednom danu tijekom razdoblja od 365 dana prije ESMA-ine ocjene;

| (d) | najveći iznos nadoknada koje središnja druga ugovorna strana naplaćuje u jednom danu tijekom razdoblja od 365 dana prije ESMA-ine ocjene od svakog člana sustava poravnanja koji je subjekt s poslovnim nastanom u Uniji ili subjekt koji je dio grupe nad kojom se provodi konsolidirani nadzor u Uniji, prema vrsti imovine ili, ako je primjenjivo, odvojenom jamstvenom fondu; |
| --- | --- |

(d)

najveći iznos nadoknada koje središnja druga ugovorna strana naplaćuje u jednom danu tijekom razdoblja od 365 dana prije ESMA-ine ocjene od svakog člana sustava poravnanja koji je subjekt s poslovnim nastanom u Uniji ili subjekt koji je dio grupe nad kojom se provodi konsolidirani nadzor u Uniji, prema vrsti imovine ili, ako je primjenjivo, odvojenom jamstvenom fondu;

| (e) | ako je primjenjivo, za svaki jamstveni fond središnje druge ugovorne strane, maksimalne doprinose u jamstveni fond koje središnja druga ugovorna strana zahtijeva i s kojima raspolaže u jednome danu tijekom razdoblja od 365 dana prije ESMA-ine ocjene; |
| --- | --- |

(e)

ako je primjenjivo, za svaki jamstveni fond središnje druge ugovorne strane, maksimalne doprinose u jamstveni fond koje središnja druga ugovorna strana zahtijeva i s kojima raspolaže u jednome danu tijekom razdoblja od 365 dana prije ESMA-ine ocjene;

| (f) | ako je primjenjivo, za svaki jamstveni fond središnje druge ugovorne strane, maksimalne doprinose u jamstveni fond koje središnja druga ugovorna strana zahtijeva i s kojima raspolaže u jednome danu tijekom razdoblja od 365 dana prije ESMA-ine ocjene od svakog člana sustava poravnanja koji je subjekt s poslovnim nastanom u Uniji ili subjekt koji je dio grupe nad kojom se provodi konsolidirani nadzor u Uniji; |
| --- | --- |

(f)

ako je primjenjivo, za svaki jamstveni fond središnje druge ugovorne strane, maksimalne doprinose u jamstveni fond koje središnja druga ugovorna strana zahtijeva i s kojima raspolaže u jednome danu tijekom razdoblja od 365 dana prije ESMA-ine ocjene od svakog člana sustava poravnanja koji je subjekt s poslovnim nastanom u Uniji ili subjekt koji je dio grupe nad kojom se provodi konsolidirani nadzor u Uniji;

| (g) | procijenjena najveća obveza plaćanja u jednom danu ukupno i u svakoj valuti Unije do koje bi došlo zbog neizvršavanja obveza jednog ili dva najveća člana sustava poravnanja (i njihovih povezanih društava) u ekstremnim, ali mogućim tržišnim uvjetima; |
| --- | --- |

(g)

procijenjena najveća obveza plaćanja u jednom danu ukupno i u svakoj valuti Unije do koje bi došlo zbog neizvršavanja obveza jednog ili dva najveća člana sustava poravnanja (i njihovih povezanih društava) u ekstremnim, ali mogućim tržišnim uvjetima;

| (h) | ukupan iznos i iznosi za svaku valutu likvidnih financijskih sredstava Unije u korist središnje druge ugovorne strane odvojeno prema vrsti sredstava, uključujući gotovinske depozite, obvezujuća ili neobvezujuća sredstva; |
| --- | --- |

(h)

ukupan iznos i iznosi za svaku valutu likvidnih financijskih sredstava Unije u korist središnje druge ugovorne strane odvojeno prema vrsti sredstava, uključujući gotovinske depozite, obvezujuća ili neobvezujuća sredstva;

| (i) | iznos ukupnih likvidnih financijskih sredstava za središnju drugu ugovornu stranu za koje su obvezu preuzeli subjekti s poslovnim nastanom u Uniji ili koji su dio grupe nad kojom se provodi konsolidirani nadzor u Uniji. |
| --- | --- |

(i)

iznos ukupnih likvidnih financijskih sredstava za središnju drugu ugovornu stranu za koje su obvezu preuzeli subjekti s poslovnim nastanom u Uniji ili koji su dio grupe nad kojom se provodi konsolidirani nadzor u Uniji.

2.   Ako se primjenjuje neki od pokazatelja iz članka 6., ESMA, uz elemente navedene u stavku 1. ovog članka, ocjenjuje i sljedeće elemente:

| (a) | identitet pružatelja likvidnosti s poslovnim nastanom u Uniji ili koji su dio grupe nad kojom se provodi konsolidirani nadzor u Uniji; |
| --- | --- |

(a)

identitet pružatelja likvidnosti s poslovnim nastanom u Uniji ili koji su dio grupe nad kojom se provodi konsolidirani nadzor u Uniji;

| (b) | prosječne i najveće ukupne dnevne vrijednosti ulaznih i izlaznih plaćanja u valuti Unije; |
| --- | --- |

(b)

prosječne i najveće ukupne dnevne vrijednosti ulaznih i izlaznih plaćanja u valuti Unije;

| (c) | opseg u kojem se novac središnje banke koristi za namirenje i plaćanje ili koriste li se drugi subjekti za namirenje ili plaćanje; |
| --- | --- |

(c)

opseg u kojem se novac središnje banke koristi za namirenje i plaćanje ili koriste li se drugi subjekti za namirenje ili plaćanje;

| (d) | opseg u kojem središnja druga ugovorna strana primjenjuje tehnologije kao što je tehnologija decentraliziranog vođenja evidencije transakcija u postupku namire/plaćanja; |
| --- | --- |

(d)

opseg u kojem središnja druga ugovorna strana primjenjuje tehnologije kao što je tehnologija decentraliziranog vođenja evidencije transakcija u postupku namire/plaćanja;

| (e) | plan oporavka središnje druge ugovorne strane; |
| --- | --- |

(e)

plan oporavka središnje druge ugovorne strane;

| (f) | sanacijski program koji se primjenjuje na središnju drugu ugovornu stranu; |
| --- | --- |

(f)

sanacijski program koji se primjenjuje na središnju drugu ugovornu stranu;

| (g) | je li za tu središnju drugu ugovornu stranu osnovana skupina za upravljanje krizama. |
| --- | --- |

(g)

je li za tu središnju drugu ugovornu stranu osnovana skupina za upravljanje krizama.

Članak 3.

Struktura članstva u sustavu poravnanja središnje druge ugovorne strane

1.   Uzimajući u obzir kriterij iz članka 25. stavka 2.a točke (c) Uredbe (EU) br. 648/2012, ESMA ocjenjuje sljedeće elemente:

| (a) | članstvo u sustavu poravnanja i, ako su te informacije dostupne, koriste li klijenti ili neizravni klijenti, s poslovnim nastanom u Uniji ili koji su dio grupe nad kojom se provodi konsolidirani nadzor u Uniji, usluge poravnanja središnje druge ugovorne strane i koji su to klijenti; i |
| --- | --- |

(a)

članstvo u sustavu poravnanja i, ako su te informacije dostupne, koriste li klijenti ili neizravni klijenti, s poslovnim nastanom u Uniji ili koji su dio grupe nad kojom se provodi konsolidirani nadzor u Uniji, usluge poravnanja središnje druge ugovorne strane i koji su to klijenti; i

| (b) | različite dostupne mogućnosti za pristup uslugama poravnanja središnje druge ugovorne strane (uključujući različite vrste članstva i izravnog pristupa za klijente), uvjeti za odobravanje, odbijanje ili ukidanje pristupa. |
| --- | --- |

(b)

različite dostupne mogućnosti za pristup uslugama poravnanja središnje druge ugovorne strane (uključujući različite vrste članstva i izravnog pristupa za klijente), uvjeti za odobravanje, odbijanje ili ukidanje pristupa.

2.   Ako se primjenjuje neki od pokazatelja iz članka 6., ESMA, uz elemente navedene u stavku 1. ovog članka, posebno ocjenjuje sve pravne ili bonitetne zahtjeve koje je postavila središnja druga ugovorna strana članovima sustava poravnanja za pristup njezinim uslugama poravnanja.

Članak 4.

Alternativne usluge poravnanja koje pružaju druge središnje druge ugovorne strane

1.   Uzimajući u obzir kriterij iz članka 25. stavka 2.a točke (d) Uredbe (EU) br. 648/2012, ESMA ocjenjuje mogu li članovi u sustavu poravnanja i klijenti s poslovnim nastanom u Uniji pristupiti nekim ili svim uslugama poravnanja koje pruža središnja druga ugovorna strana preko drugih središnjih drugih ugovornih strana i je li tim središnjim drugim ugovornim stranama izdano odobrenje ili su priznate u skladu s člancima 14. i 25. te Uredbe.

2.   Ako se primjenjuje neki od pokazatelja iz članka 6., ESMA, osim elemenata navedenih u stavku 1. ovog članka, ocjenjuje i odnose li se usluge koje je pružila središnja druga ugovorna strana na vrstu izvedenica na koje se primjenjuje obveza poravnanja iz članka 4. Uredbe (EU) br. 648/2012.

Članak 5.

Odnos, međuovisnosti ili druga međudjelovanja središnje druge ugovorne strane

1.   Uzimajući u obzir kriterij iz članka 25. stavka 2.a točke (e) Uredbe (EU) br. 648/2012, ESMA ocjenjuje opseg funkcija, usluga ili aktivnosti koje je izdvojila središnja druga ugovorna strana.

2.   Ako se primjenjuje neki od pokazatelja iz članka 6., ESMA, uz elemente navedene u stavku 1. ovog članka, ocjenjuje i sljedeće elemente:

| (a) | moguće učinke koje bi nemogućnost pružatelja kojemu su izdvojene funkcije, usluge ili aktivnosti da se uskladi sa svojim obvezama iz ugovora o izdvajanju imala na Uniju ili jednu ili više njezinih država članica; |
| --- | --- |

(a)

moguće učinke koje bi nemogućnost pružatelja kojemu su izdvojene funkcije, usluge ili aktivnosti da se uskladi sa svojim obvezama iz ugovora o izdvajanju imala na Uniju ili jednu ili više njezinih država članica;

| (b) | pruža li središnja druga ugovorna strana usluge mjestima trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji; |
| --- | --- |

(b)

pruža li središnja druga ugovorna strana usluge mjestima trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji;

| (c) | ima li središnja druga ugovorna strana sklopljene ugovore o međudjelovanju ili ugovore o međusobnom kolateraliziranju sa središnjim drugim ugovornim stranama s poslovnim nastanom u Uniji ili veze ili sudjelovanja u drugim infrastrukturama financijskog tržišta koje se nalaze u Uniji, kao što su središnji depozitoriji vrijednosnih papira ili sustavi plaćanja. |
| --- | --- |

(c)

ima li središnja druga ugovorna strana sklopljene ugovore o međudjelovanju ili ugovore o međusobnom kolateraliziranju sa središnjim drugim ugovornim stranama s poslovnim nastanom u Uniji ili veze ili sudjelovanja u drugim infrastrukturama financijskog tržišta koje se nalaze u Uniji, kao što su središnji depozitoriji vrijednosnih papira ili sustavi plaćanja.

Članak 6.

Pokazatelji minimalne izloženosti članova sustava poravnanja i klijenata s poslovnim nastanom u Uniji središnjoj drugoj ugovornoj strani

1.   Za potrebe članaka od 1. do 5. pokazatelji su sljedeći:

| (a) | maksimalna otvorena pozicija transakcija vrijednosnim papirima, uključujući transakcije financiranja vrijednosnim papirima, ili izvedenica kojima se trguje na burzi iskazanih u valutama Unije, čije poravnanje obavlja središnja druga ugovorna strana u razdoblju od jedne godine prije ocjene odnosno čije poravnanje treba obaviti središnja druga ugovorna strana u razdoblju od jedne godine nakon ocjene, iznosi više od 1 000 milijardi EUR; |
| --- | --- |

(a)

maksimalna otvorena pozicija transakcija vrijednosnim papirima, uključujući transakcije financiranja vrijednosnim papirima, ili izvedenica kojima se trguje na burzi iskazanih u valutama Unije, čije poravnanje obavlja središnja druga ugovorna strana u razdoblju od jedne godine prije ocjene odnosno čije poravnanje treba obaviti središnja druga ugovorna strana u razdoblju od jedne godine nakon ocjene, iznosi više od 1 000 milijardi EUR;

| (b) | maksimalna ugovorena vrijednost neizvršenih transakcija OTC izvedenicama iskazanih u valutama Unije, čije poravnanje obavlja središnja druga ugovorna strana u razdoblju od jedne godine prije ocjene odnosno čije poravnanje treba obaviti središnja druga ugovorna strana u razdoblju od jedne godine nakon ocjene, iznosi više od 1 000 milijardi EUR; |
| --- | --- |

(b)

maksimalna ugovorena vrijednost neizvršenih transakcija OTC izvedenicama iskazanih u valutama Unije, čije poravnanje obavlja središnja druga ugovorna strana u razdoblju od jedne godine prije ocjene odnosno čije poravnanje treba obaviti središnja druga ugovorna strana u razdoblju od jedne godine nakon ocjene, iznosi više od 1 000 milijardi EUR;

| (c) | zahtjevi u pogledu prosječnog ukupnog iznosa nadoknade i doprinosi u jamstveni fond za račune koje kod središnje druge ugovorne strane drže članovi sustava poravnanja koji su subjekti s poslovnim nastanom u Uniji ili dio grupe nad kojom se provodi konsolidirani nadzor u Uniji, a koje izračunava središnja druga ugovorna strana na neto osnovi na razini računa člana sustava poravnanja, u razdoblju od dvije godine prije procjene iznose više od 25 milijardi EUR; |
| --- | --- |

(c)

zahtjevi u pogledu prosječnog ukupnog iznosa nadoknade i doprinosi u jamstveni fond za račune koje kod središnje druge ugovorne strane drže članovi sustava poravnanja koji su subjekti s poslovnim nastanom u Uniji ili dio grupe nad kojom se provodi konsolidirani nadzor u Uniji, a koje izračunava središnja druga ugovorna strana na neto osnovi na razini računa člana sustava poravnanja, u razdoblju od dvije godine prije procjene iznose više od 25 milijardi EUR;

| (d) | procijenjena najveća obveza plaćanja koju su preuzeli subjekti s poslovnim nastanom u Uniji ili koji su dio grupe nad kojom se provodi konsolidirani nadzor u Uniji i izračunana za razdoblje od jedne godine prije ocjene do koje bi došlo zbog neizvršavanja obveza najmanje dva najveća člana sustava poravnanja i njihovih povezanih društava u ekstremnim, ali mogućim tržišnim uvjetima, iznosi više od tri milijarde EUR. |
| --- | --- |

(d)

procijenjena najveća obveza plaćanja koju su preuzeli subjekti s poslovnim nastanom u Uniji ili koji su dio grupe nad kojom se provodi konsolidirani nadzor u Uniji i izračunana za razdoblje od jedne godine prije ocjene do koje bi došlo zbog neizvršavanja obveza najmanje dva najveća člana sustava poravnanja i njihovih povezanih društava u ekstremnim, ali mogućim tržišnim uvjetima, iznosi više od tri milijarde EUR.

Za potrebe točke (d), u obvezi plaćanja zbrajaju se obveze u svim valutama Unije i prema potrebi preračunavaju u EUR.

2.   ESMA može samo utvrditi, na temelju kriterija navedenih u člancima od 1. do 5., da je središnja druga ugovorna strana treće zemlje središnja druga ugovorna strana druge razine rizika ako je ispunjen barem jedan od pokazatelja iz stavka 1.

Članak 7.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2020.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 201, 27.7.2012., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2019/2099 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 u pogledu postupaka i tijela uključenih u izdavanje odobrenja središnjim drugim ugovornim stranama i zahtjevâ za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja (SL L 322, 12.12.2019., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EU) 2015/2365 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira i ponovne uporabe te o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 337, 23.12.2015., str. 1.).

3

(4)  Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.).

4

---

| 21.9.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 305/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 305/13

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1304

оd 14. srpnja 2020.

o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu minimalnih elemenata koje ESMA treba procijeniti prilikom procjene zahtjeva za usporedivu usklađenost središnjih drugih ugovornih strana treće zemlje te modaliteta i uvjeta te procjene

(Tekst važan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 25.a stavak 3.,

Budući da:

| (1) | U skladu s člankom 25.a Uredbe (EU) br. 648/2012, središnja druga ugovorna strana treće zemlje koja je sistemski važna ili će vjerojatno postati sistemski važna za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica (središnja druga ugovorna strana druge razine rizika) može zatražiti od Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) da procijeni može li se smatrati da je ta središnja druga ugovorna strana druge razine rizika svojom usklađenošću s primjenjivim okvirom treće zemlje usklađena sa zahtjevima iz članka 16. te glava IV. i V. Uredbe (EU) br. 648/2012 (usporediva usklađenost) i u skladu s tim donese odluku. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 25.a Uredbe (EU) br. 648/2012, središnja druga ugovorna strana treće zemlje koja je sistemski važna ili će vjerojatno postati sistemski važna za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica (središnja druga ugovorna strana druge razine rizika) može zatražiti od Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) da procijeni može li se smatrati da je ta središnja druga ugovorna strana druge razine rizika svojom usklađenošću s primjenjivim okvirom treće zemlje usklađena sa zahtjevima iz članka 16. te glava IV. i V. Uredbe (EU) br. 648/2012 (usporediva usklađenost) i u skladu s tim donese odluku.

| (2) | Usporedivom usklađenošću čuva se financijska stabilnost Unije i osiguravaju jednaki uvjeti za središnje druge ugovorne strane druge razine rizika i središnje druge ugovorne strane kojima je izdano odobrenje u Uniji i istodobno smanjuju administrativna i regulatorna opterećenja za te središnje druge ugovorne strane druge razine rizika. Procjenom usporedive usklađenosti stoga bi se trebalo provjeriti je li središnja druga ugovorna strana druge razine rizika usklađenošću s okvirom treće zemlje stvarno usklađena s određenim ili svim zahtjevima utvrđenima u članku 16. te glava IV. i V. Uredbe (EU) br. 648/2012. Stoga bi se u ovoj Uredbi trebali navesti elementi koje ESMA treba procijeniti pri procjeni zahtjeva središnje druge ugovorne strane druge razine rizika za usporedivu usklađenost. Pri provedbi procjene ESMA bi trebala razmotriti i usklađenost te središnje druge ugovorne strane sa zahtjevima iz eventualnih delegiranih ili provedbenih akata u kojima su ti elementi dodatno razrađeni, uključujući zahtjeve koji se odnose na zahtjeve za iznos nadoknade, kontrole likvidnosnog rizika i kolateralne zahtjeve. |
| --- | --- |

(2)

Usporedivom usklađenošću čuva se financijska stabilnost Unije i osiguravaju jednaki uvjeti za središnje druge ugovorne strane druge razine rizika i središnje druge ugovorne strane kojima je izdano odobrenje u Uniji i istodobno smanjuju administrativna i regulatorna opterećenja za te središnje druge ugovorne strane druge razine rizika. Procjenom usporedive usklađenosti stoga bi se trebalo provjeriti je li središnja druga ugovorna strana druge razine rizika usklađenošću s okvirom treće zemlje stvarno usklađena s određenim ili svim zahtjevima utvrđenima u članku 16. te glava IV. i V. Uredbe (EU) br. 648/2012. Stoga bi se u ovoj Uredbi trebali navesti elementi koje ESMA treba procijeniti pri procjeni zahtjeva središnje druge ugovorne strane druge razine rizika za usporedivu usklađenost. Pri provedbi procjene ESMA bi trebala razmotriti i usklađenost te središnje druge ugovorne strane sa zahtjevima iz eventualnih delegiranih ili provedbenih akata u kojima su ti elementi dodatno razrađeni, uključujući zahtjeve koji se odnose na zahtjeve za iznos nadoknade, kontrole likvidnosnog rizika i kolateralne zahtjeve.

| (3) | Kad procjenjuje jesu li zbog usklađenosti s primjenjivim okvirom treće zemlje ispunjeni zahtjevi iz članka 16. te glava IV. i V. Uredbe (EU) br. 648/2012, ESMA može razmotriti i preporuke koje su izradili Odbor za platni sustav i tržišne infrastrukture i Međunarodna organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire. |
| --- | --- |

(3)

Kad procjenjuje jesu li zbog usklađenosti s primjenjivim okvirom treće zemlje ispunjeni zahtjevi iz članka 16. te glava IV. i V. Uredbe (EU) br. 648/2012, ESMA može razmotriti i preporuke koje su izradili Odbor za platni sustav i tržišne infrastrukture i Međunarodna organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire.

| (4) | ESMA bi trebala provesti detaljnu procjenu kako bi utvrdila hoće li središnjoj drugoj ugovornoj strani druge razine rizika odobriti usporedivu usklađenost u odnosu na glavu IV. Uredbe (EU) br. 648/2012. Svako moguće odbijanje usporedive usklađenosti u odnosu na tu glavu IV. može utjecati na procjenu istovrijednosti koju Komisija provodi u skladu s člankom 25. stavkom 6. te uredbe. Stoga bi ESMA trebala obavijestiti Komisiju ako ne namjerava odobriti usporedivu usklađenost u odnosu na tu glavu. |
| --- | --- |

(4)

ESMA bi trebala provesti detaljnu procjenu kako bi utvrdila hoće li središnjoj drugoj ugovornoj strani druge razine rizika odobriti usporedivu usklađenost u odnosu na glavu IV. Uredbe (EU) br. 648/2012. Svako moguće odbijanje usporedive usklađenosti u odnosu na tu glavu IV. može utjecati na procjenu istovrijednosti koju Komisija provodi u skladu s člankom 25. stavkom 6. te uredbe. Stoga bi ESMA trebala obavijestiti Komisiju ako ne namjerava odobriti usporedivu usklađenost u odnosu na tu glavu.

| (5) | Ako je središnja druga ugovorna strana druge razine rizika sklopila ugovor o međudjelovanju sa središnjom drugom ugovornom stranom kojoj je izdano odobrenje u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) br. 648/2012, taj ugovor predstavlja izravnu vezu i, prema tome, izravan kanal širenja na središnju drugu ugovornu stranu u Uniji. Za takve bi ugovore ESMA trebala provesti detaljnu procjenu kako bi utvrdila hoće li odobriti usporedivu usklađenost za glavu V. te uredbe. Ugovor o međudjelovanju između središnje druge ugovorne strane druge razine rizika i druge središnje druge ugovorne strane treće zemlje ne predstavlja izravnu vezu sa središnjom drugom ugovornom stranom u Uniji, ali pod određenim okolnostima može funkcionirati kao neizravan kanal širenja. Za takve bi ugovore ESMA trebala provesti detaljnu procjenu samo ako je to opravdano zbog utjecaja tog ugovora na financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica. |
| --- | --- |

(5)

Ako je središnja druga ugovorna strana druge razine rizika sklopila ugovor o međudjelovanju sa središnjom drugom ugovornom stranom kojoj je izdano odobrenje u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) br. 648/2012, taj ugovor predstavlja izravnu vezu i, prema tome, izravan kanal širenja na središnju drugu ugovornu stranu u Uniji. Za takve bi ugovore ESMA trebala provesti detaljnu procjenu kako bi utvrdila hoće li odobriti usporedivu usklađenost za glavu V. te uredbe. Ugovor o međudjelovanju između središnje druge ugovorne strane druge razine rizika i druge središnje druge ugovorne strane treće zemlje ne predstavlja izravnu vezu sa središnjom drugom ugovornom stranom u Uniji, ali pod određenim okolnostima može funkcionirati kao neizravan kanal širenja. Za takve bi ugovore ESMA trebala provesti detaljnu procjenu samo ako je to opravdano zbog utjecaja tog ugovora na financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica.

| (6) | Budući da je jedan od ciljeva usporedive usklađenosti smanjiti administrativno i regulatorno opterećenje za središnje druge ugovorne strane druge razine rizika, usporedivu usklađenost ne treba odbiti samo zato što središnja druga ugovorna strana druge razine rizika primjenjuje, na temelju primjenjivog okvira treće zemlje, izuzeća koja su usporediva s onima utvrđenima u članku 1. stavcima 4. i 5. Uredbe (EU) br. 648/2012. Prilikom procjene usporedive usklađenosti trebalo bi se uzeti u obzir i to u kojoj mjeri uskraćivanje odobrenja može prouzročiti nemogućnost da središnja druga ugovorna strana druge razine rizika bude istodobno usklađena sa zahtjevima Unije i zahtjevima treće zemlje. |
| --- | --- |

(6)

Budući da je jedan od ciljeva usporedive usklađenosti smanjiti administrativno i regulatorno opterećenje za središnje druge ugovorne strane druge razine rizika, usporedivu usklađenost ne treba odbiti samo zato što središnja druga ugovorna strana druge razine rizika primjenjuje, na temelju primjenjivog okvira treće zemlje, izuzeća koja su usporediva s onima utvrđenima u članku 1. stavcima 4. i 5. Uredbe (EU) br. 648/2012. Prilikom procjene usporedive usklađenosti trebalo bi se uzeti u obzir i to u kojoj mjeri uskraćivanje odobrenja može prouzročiti nemogućnost da središnja druga ugovorna strana druge razine rizika bude istodobno usklađena sa zahtjevima Unije i zahtjevima treće zemlje.

| (7) | Odluka ESMA-e o tome hoće li odobriti usporedivu usklađenost trebala bi se temeljiti na procjeni koja je provedena u trenutku donošenja te odluke. Kako bi ESMA mogla ponovno procijeniti svoju odluku kad god nastupe relevantne promjene, uključujući izmjene internih pravila i postupaka središnje druge ugovorne strane, središnja druga ugovorna strana druge razine rizika trebala bi obavijestiti ESMA-u o takvim promjenama. |
| --- | --- |

(7)

Odluka ESMA-e o tome hoće li odobriti usporedivu usklađenost trebala bi se temeljiti na procjeni koja je provedena u trenutku donošenja te odluke. Kako bi ESMA mogla ponovno procijeniti svoju odluku kad god nastupe relevantne promjene, uključujući izmjene internih pravila i postupaka središnje druge ugovorne strane, središnja druga ugovorna strana druge razine rizika trebala bi obavijestiti ESMA-u o takvim promjenama.

| (8) | Uredba (EU) br. 2019/2099 Europskog parlamenta i Vijeća (2), kojom je u Uredbu (EU) br. 648/2012 umetnut članak 25.a, počela se primjenjivati 1. siječnja 2020. Da bi se osiguralo da se taj članak može u potpunosti primjenjivati, ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu, |
| --- | --- |

(8)

Uredba (EU) br. 2019/2099 Europskog parlamenta i Vijeća (2), kojom je u Uredbu (EU) br. 648/2012 umetnut članak 25.a, počela se primjenjivati 1. siječnja 2020. Da bi se osiguralo da se taj članak može u potpunosti primjenjivati, ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Postupak za podnošenje zahtjeva za usporedivu usklađenost

1.   Obrazloženi zahtjev iz članka 25.a stavka 1. Uredbe (EU) br. 648/2012 podnosi se ili u roku koji je ESMA odredila u obavijesti kojom se središnja druga ugovorna strana treće zemlje obavješćuje da se ne smatra središnjom ugovornom stranom prve razine rizika ili u bilo kojem trenutku nakon što je ESMA priznala središnju drugu ugovornu stranu treće zemlje kao središnju drugu ugovornu stranu druge razine rizika u skladu s člankom 25. stavkom 2.b.

Središnja druga ugovorna strana druge razine rizika obavješćuje svoje nadležno tijelo o podnošenju zahtjeva iz prvog podstavka.

2.   U obrazloženom zahtjevu iz stavka 1. navodi se sljedeće:

| (a) | zahtjevi za koje središnja druga ugovorna strana druge razine rizika zahtijeva usporedivu usklađenost; |
| --- | --- |

(a)

zahtjevi za koje središnja druga ugovorna strana druge razine rizika zahtijeva usporedivu usklađenost;

| (b) | razlozi zašto je središnja druga ugovorna strana druge razine rizika usklađenošću s okvirom treće zemlje usklađena s relevantnim zahtjevima utvrđenima u članku 16. i glavama IV. i V. Uredbe (EU) br. 648/2012. |
| --- | --- |

(b)

razlozi zašto je središnja druga ugovorna strana druge razine rizika usklađenošću s okvirom treće zemlje usklađena s relevantnim zahtjevima utvrđenima u članku 16. i glavama IV. i V. Uredbe (EU) br. 648/2012.

| (c) | način na koji središnja druga ugovorna strana druge razine rizika ispunjava sve uvjete utvrđene za primjenu provedbenog akta iz članka 25. stavka 6. Uredbe (EU) br. 648/2012. |
| --- | --- |

(c)

način na koji središnja druga ugovorna strana druge razine rizika ispunjava sve uvjete utvrđene za primjenu provedbenog akta iz članka 25. stavka 6. Uredbe (EU) br. 648/2012.

Za potrebe točke (b) središnja druga ugovorna strana druge razine rizika dostavlja, prema potrebi, dokaze iz članka 5.

3.   Središnja druga ugovorna strana druge razine rizika na zahtjev ESMA-e u obrazloženi zahtjev iz stavka 1. uključuje sljedeće:

| (a) | izjavu nadležnog tijela kojom se potvrđuje da središnja druga ugovorna strana druge razine rizika ima dobar ugled i položaj; |
| --- | --- |

(a)

izjavu nadležnog tijela kojom se potvrđuje da središnja druga ugovorna strana druge razine rizika ima dobar ugled i položaj;

| (b) | prema potrebi, u pogledu zahtjeva iz članka 16. i glave V. Uredbe (EU) br. 648/2012, prijevod relevantnog primjenjivog okvira treće zemlje na jezik koji se obično koristi u financijama. |
| --- | --- |

(b)

prema potrebi, u pogledu zahtjeva iz članka 16. i glave V. Uredbe (EU) br. 648/2012, prijevod relevantnog primjenjivog okvira treće zemlje na jezik koji se obično koristi u financijama.

4.   ESMA u roku od 30 radnih dana od primitka obrazloženog zahtjeva podnesenog u skladu sa stavkom 1. procjenjuje je li taj obrazloženi zahtjev potpun. ESMA određuje rok u kojem središnja druga ugovorna strana druge razine rizika mora dostaviti dodatne informacije ako je zahtjev nepotpun.

5.   ESMA u roku od 90 radnih dana od primitka potpunog obrazloženog zahtjeva podnesenog u skladu sa stavkom 4. ovog članka odlučuje hoće li odobriti usporedivu usklađenost za zahtjeve sadržane u obrazloženom zahtjevu.

ESMA tu odluku može odgoditi ako obrazloženi zahtjev ili dodatne informacije iz stavka 4. nisu dostavljeni na vrijeme te bi stoga procjena tog zahtjeva mogla dovesti do odgode odluke ESMA-e o priznavanju središnje druge ugovorne strane treće zemlje ili preispitivanja njezina priznavanja.

6.   Središnja druga ugovorna strana druge razine rizika kojoj ESMA nije odobrila usporedivu usklađenost za jedan ili više zahtjeva ne može podnijeti novi obrazloženi zahtjev iz stavka 1. u vezi s tim zahtjevima, osim ako nije došlo do relevantne promjene primjenjivog okvira treće zemlje ili načina na koji je ta središnja druga ugovorna strana usklađena s tim okvirom.

Članak 2.

Usporediva usklađenost u odnosu na članak 16. Uredbe (EU) br. 648/2012

1.   ESMA odobrava usporedivu usklađenost u odnosu na članak 16. stavak 1. Uredbe (EU) br. 648/2012 ako kapital središnje druge ugovorne strane druge razine rizika, uključujući zadržanu dobit i rezerve, uključuje stalan i raspoloživ početni kapital koji odgovara iznosu od najmanje 7,5 milijuna EUR.

2.   ESMA odobrava usporedivu usklađenost u odnosu na članak 16. stavak 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 ako je kapital središnje druge ugovorne strane druge razine rizika, uključujući zadržanu dobit i rezerve, u svakom trenutku veći ili jednak zbroju:

| (a) | kapitalnih zahtjeva središnje druge ugovorne strane za zatvaranje ili restrukturiranje njezinih aktivnosti; |
| --- | --- |

(a)

kapitalnih zahtjeva središnje druge ugovorne strane za zatvaranje ili restrukturiranje njezinih aktivnosti;

| (b) | kapitalnih zahtjeva središnje druge ugovorne strane za operativne i pravne rizike; |
| --- | --- |

(b)

kapitalnih zahtjeva središnje druge ugovorne strane za operativne i pravne rizike;

| (c) | kapitalnih zahtjeva središnje druge ugovorne strane za kreditni rizik, rizik druge ugovorne stranke i tržišni rizik koji nisu već pokriveni posebnim financijskim sredstvima iz članaka od 41. do 44. Uredbe (EU) br. 648/2012 ili usporedivim posebnim financijskim sredstvima koja su propisana u okviru nacionalnog pravnog poretka središnje druge ugovorne strane; |
| --- | --- |

(c)

kapitalnih zahtjeva središnje druge ugovorne strane za kreditni rizik, rizik druge ugovorne stranke i tržišni rizik koji nisu već pokriveni posebnim financijskim sredstvima iz članaka od 41. do 44. Uredbe (EU) br. 648/2012 ili usporedivim posebnim financijskim sredstvima koja su propisana u okviru nacionalnog pravnog poretka središnje druge ugovorne strane;

| (d) | kapitalnih zahtjeva središnje druge ugovorne strane za rizik poslovanja. |
| --- | --- |

(d)

kapitalnih zahtjeva središnje druge ugovorne strane za rizik poslovanja.

Za potrebe prvog podstavka ESMA izračunava kapitalne zahtjeve u skladu s posebnim kapitalnim zahtjevima utvrđenima u primjenjivom okviru treće zemlje ili, ako tim okvirom nije predviđen ni jedan od tih kapitalnih zahtjeva, u skladu s relevantnim zahtjevima utvrđenima u člancima od 2. do 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 152/2013 (3).

Članak 3.

Usporediva usklađenost u odnosu na glavu IV. Uredbe (EU) br. 648/2012

1.   ESMA odobrava usporedivu usklađenost u odnosu na zahtjeve utvrđene u glavi IV. Uredbe (EU) br. 648/2012 u sljedećim slučajevima:

| (a) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika usklađena je sa zahtjevima navedenima u provedbenom aktu iz članka 25. stavka 6. te uredbe, ako postoje; |
| --- | --- |

(a)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika usklađena je sa zahtjevima navedenima u provedbenom aktu iz članka 25. stavka 6. te uredbe, ako postoje;

| (b) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika usklađena je sa svim relevantnim elementima utvrđenima u Prilogu I. ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(b)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika usklađena je sa svim relevantnim elementima utvrđenima u Prilogu I. ovoj Uredbi.

2.   Prije nego što ESMA donese odluku da ne odobrava usporedivu usklađenost, ona:

| (a) | provjerava s nadležnim tijelom te središnje druge ugovorne strane svoje razumijevanje primjenjivog okvira treće zemlje i način na koji je središnja druga ugovorna strana druge razine rizika s njime usklađena, |
| --- | --- |

(a)

provjerava s nadležnim tijelom te središnje druge ugovorne strane svoje razumijevanje primjenjivog okvira treće zemlje i način na koji je središnja druga ugovorna strana druge razine rizika s njime usklađena,

| (b) | o tome obavješćuje Komisiju. |
| --- | --- |

(b)

o tome obavješćuje Komisiju.

Članak 4.

Usporediva usklađenost u odnosu na glavu V. Uredbe (EU) br. 648/2012

1.   Ako je središnja druga ugovorna strana druge razine rizika sklopila ugovor o međudjelovanju sa središnjom drugom ugovornom stranom kojoj je izdano odobrenje u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) br. 648/2012, ESMA odobrava usporedivu usklađenost s obzirom na zahtjeve utvrđene u glavi V. te uredbe ako je središnja druga ugovorna strana druge razine rizika usklađena sa svim relevantnim elementima utvrđenima u Prilogu II. ovoj Uredbi.

2.   Ako je središnja druga ugovorna strana druge razine rizika sklopila ugovor o međudjelovanju sa središnjom drugom ugovornom stranom treće zemlje, ESMA odobrava usporedivu usklađenost u odnosu na zahtjeve utvrđene u glavi V. Uredbe (EU) br. 648/2012 osim ako je zbog utjecaja tog ugovora na financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica opravdano procijeniti može li se odobriti usporediva usklađenost u skladu sa stavkom 1.

Članak 5.

Izuzeća i nespojivi zahtjevi

1.   ESMA ne odbija usporedivu usklađenost u odnosu na zahtjeve utvrđene u članku 16. te glavama IV. i V. Uredbe (EU) br. 648/2012 samo iz razloga što središnja druga ugovorna strana druge razine rizika primjenjuje izuzeće na temelju primjenjivog okvira treće zemlje koje je usporedivo s bilo kojim od izuzeća utvrđenih u članku 1. stavcima 4. i 5. te uredbe. Središnja druga ugovorna strana druge razine rizika dostavlja dokaze da su izuzeće koje primjenjuje Unija i izuzeće koje primjenjuje treća zemlja usporedivi.

2.   Ako usklađenost s posebnim zahtjevom iz članka 16. ili glava IV. ili V. Uredbe (EU) br. 648/2012 zahtijeva kršenje primjenjivog okvira treće zemlje, ESMA odobrava usporedivu usklađenost u odnosu na taj zahtjev samo ako središnja druga ugovorna strana druge razine rizika dostavi dokaze o sljedećem:

| (a) | nemoguće je ispuniti taj zahtjev bez kršenja obvezne odredbe primjenjivog okvira treće zemlje; |
| --- | --- |

(a)

nemoguće je ispuniti taj zahtjev bez kršenja obvezne odredbe primjenjivog okvira treće zemlje;

| (b) | primjenjivim okvirom treće zemlje učinkovito se postižu isti ciljevi kao i člankom 16. te glavama IV. i V. Uredbe (EU) br. 648/2012; |
| --- | --- |

(b)

primjenjivim okvirom treće zemlje učinkovito se postižu isti ciljevi kao i člankom 16. te glavama IV. i V. Uredbe (EU) br. 648/2012;

| (c) | ona je usklađena s primjenjivim okvirom treće zemlje. |
| --- | --- |

(c)

ona je usklađena s primjenjivim okvirom treće zemlje.

Članak 6.

Promjene primjenjivog okvira treće zemlje

Središnja druga ugovorna strana druge razine rizika kojoj je odobrena usporediva usklađenost obavješćuje ESMA-u o svim promjenama primjenjivog okvira treće zemlje i svojih internih pravila i postupaka. ESMA o tim obavijestima obavješćuje Komisiju.

Članak 7.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2020.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 201, 27.7.2012., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2019/2099 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 u pogledu postupaka i tijela uključenih u izdavanje odobrenja središnjim drugim ugovornim stranama i zahtjevâ za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja (SL L 322, 12.12.2019., str. 1.).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 152/2013 od 19. prosinca 2012. o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s regulatornim tehničkim standardima o kapitalnim zahtjevima za središnje druge ugovorne strane (SL L 52, 23.2.2013., str. 37.).

3

---

PRILOG I.

ELEMENTI IZ ČLANKA 3. STAVKA 1.

| Odredba prava Unije | Elementi iz članka 3. stavka 1. |
| --- | --- |
| Poglavlje 1.: Organizacijski zahtjevi |
| Opće odredbe

  Članak 26. stavak 1. Uredbe (EU) br. 648/2012 | Središnja druga ugovorna strana treće zemlje ima:






  (a) | pouzdane sustave upravljanja s jasnom organizacijskom strukturom i dobro određenim, transparentnim i dosljednim linijama odgovornosti, |

Odredba prava Unije

Elementi iz članka 3. stavka 1.

Poglavlje 1.: Organizacijski zahtjevi

Opće odredbe

Članak 26. stavak 1. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje ima:

(a)

pouzdane sustave upravljanja s jasnom organizacijskom strukturom i dobro određenim, transparentnim i dosljednim linijama odgovornosti,

| (b) | učinkovite postupke za utvrđivanje, upravljanje, praćenje i izvješćivanje o rizicima kojima je izložena ili bi mogla biti izložena; |
| --- | --- |

(b)

učinkovite postupke za utvrđivanje, upravljanje, praćenje i izvješćivanje o rizicima kojima je izložena ili bi mogla biti izložena;

| (c) | primjerene mehanizme unutarnje kontrole, uključujući odgovarajuće administrativne i računovodstvene postupke. |
| --- | --- |

(c)

primjerene mehanizme unutarnje kontrole, uključujući odgovarajuće administrativne i računovodstvene postupke.

Članak 26. stavak 2. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje uspostavila je politike i postupke koji su dovoljno učinkoviti za osiguravanje usklađenosti s relevantnim okvirom treće zemlje, uključujući usklađivanje njezinih direktora i zaposlenika s tim okvirom.

Članak 26. stavci 3. i 4. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje:

| (a) | održava i upravlja organizacijskom strukturom koja osigurava kontinuitet i uredno funkcioniranje u obavljanju njezinih usluga i aktivnosti; |
| --- | --- |

(a)

održava i upravlja organizacijskom strukturom koja osigurava kontinuitet i uredno funkcioniranje u obavljanju njezinih usluga i aktivnosti;

| (b) | koristi se primjerenim i proporcionalnim sustavima, sredstvima i postupcima; |
| --- | --- |

(b)

koristi se primjerenim i proporcionalnim sustavima, sredstvima i postupcima;

| (c) | osigurava jasno odvajanje između linija odgovornosti za upravljanje rizicima i onih za ostale operacije središnje druge ugovorne strane. |
| --- | --- |

(c)

osigurava jasno odvajanje između linija odgovornosti za upravljanje rizicima i onih za ostale operacije središnje druge ugovorne strane.

Članak 26. stavak 5. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje provodi i vodi politiku naknada kojom se promiče pouzdano i učinkovito upravljanje rizicima i kojom se ne stvara poticaje za ublažavanje standarda koji se odnose na rizike.

Članak 26. stavci 6., 7. i 8. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje:

| (a) | održava sustave informacijske tehnologije koji odgovaraju složenosti, raznovrsnosti i vrsti usluga i aktivnosti koje se obavljaju kako bi se osigurali visoki standardi sigurnosti i integriteta i povjerljivosti informacija; |
| --- | --- |

(a)

održava sustave informacijske tehnologije koji odgovaraju složenosti, raznovrsnosti i vrsti usluga i aktivnosti koje se obavljaju kako bi se osigurali visoki standardi sigurnosti i integriteta i povjerljivosti informacija;

| (b) | stavlja na raspolaganje javnosti svoje sustave upravljanja, pravila kojima se uređuje središnja druga ugovorna strana i svoje pristupne kriterije za članstvo u sustavu poravnanja; |
| --- | --- |

(b)

stavlja na raspolaganje javnosti svoje sustave upravljanja, pravila kojima se uređuje središnja druga ugovorna strana i svoje pristupne kriterije za članstvo u sustavu poravnanja;

| (c) | podliježe čestim i neovisnim revizijama, čiji se rezultati priopćavaju njezinu odboru i stavljaju na raspolaganje njezinu nadležnom tijelu. |
| --- | --- |

(c)

podliježe čestim i neovisnim revizijama, čiji se rezultati priopćavaju njezinu odboru i stavljaju na raspolaganje njezinu nadležnom tijelu.

Više rukovodstvo i odbor

Članak 27. stavak 1. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje ima više rukovodstvo koje ima dovoljno dobar ugled i dovoljno iskustva kako bi osiguralo pouzdano i razborito upravljanje središnjom drugom ugovornom stranom.

Članak 27. stavci 2. i 3. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje ima odbor s dovoljnim brojem neovisnih članova koji imaju jasne uloge i odgovornosti, u kojem su prikladno zastupljeni članovi sustava poravnanja i klijenti, te mehanizme za rješavanje mogućih sukoba interesa unutar središnje druge ugovorne strane kako bi se osiguralo pouzdano i razborito upravljanje središnjom drugom ugovornom stranom.

Odbor za rizike

Članak 28. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje:

| (a) | održava tijelo koje, neovisno o bilo kakvom izravnom utjecaju uprave te središnje druge ugovorne strane, savjetuje odbor o promjenama koje utječu na upravljanje rizikom središnje druge ugovorne strane, u kojem su zastupljeni njezini članovi sustava poravnanja, neovisni članovi odbora i predstavnici njezinih klijenata; |
| --- | --- |

(a)

održava tijelo koje, neovisno o bilo kakvom izravnom utjecaju uprave te središnje druge ugovorne strane, savjetuje odbor o promjenama koje utječu na upravljanje rizikom središnje druge ugovorne strane, u kojem su zastupljeni njezini članovi sustava poravnanja, neovisni članovi odbora i predstavnici njezinih klijenata;

| (b) | ima uspostavljene mehanizme s pomoću kojih odmah obavješćuje relevantno nadležno tijelo treće zemlje o svakoj odluci kojom odbor odluči da neće slijediti savjete tog tijela. |
| --- | --- |

(b)

ima uspostavljene mehanizme s pomoću kojih odmah obavješćuje relevantno nadležno tijelo treće zemlje o svakoj odluci kojom odbor odluči da neće slijediti savjete tog tijela.

Čuvanje evidencije

Članak 29. stavak 1. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje čuva, tijekom razdoblja od najmanje 10 godina, svu evidenciju o pruženim uslugama i aktivnostima kako bi svojem nadležnom tijelu osigurala praćenje njezine usklađenosti s relevantnim okvirom treće zemlje.

Članak 29. stavak 2. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje čuva, tijekom razdoblja od najmanje 10 godina od prekida ugovora, sve informacije o svim ugovorima koje je obradila kako bi omogućila identifikaciju izvornih uvjeta transakcije prije poravnanja posredstvom te središnje druge ugovorne strane;

Članak 29. stavak 3. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje na zahtjev stavlja na raspolaganje bilo kojem relevantnom tijelu treće zemlje evidenciju o pruženim uslugama i aktivnostima, informacije o svim ugovorima koje je obradila i sve informacije o pozicijama ugovora čije je poravnanje obavljeno, bez obzira na mjesto izvršenja transakcija.

Dioničari i članovi s kvalificiranim udjelima

Članak 30. stavak 1. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje obavješćuje svoje nadležno tijelo o identitetu dioničara ili članova koji imaju kvalificirane udjele i o iznosima tih udjela.

Članak 30. stavci 2. i 4. Uredbe (EU) br. 648/2012

Dioničari ili članovi s kvalificiranim udjelima u središnjoj drugoj ugovornoj strani:

| (a) | prikladni su, uzimajući u obzir potrebu osiguravanja pouzdanog i razboritog upravljanja tom središnjom drugom ugovornom stranom; |
| --- | --- |

(a)

prikladni su, uzimajući u obzir potrebu osiguravanja pouzdanog i razboritog upravljanja tom središnjom drugom ugovornom stranom;

| (b) | ne vrše utjecaj kojim se vjerojatno može dovesti u pitanje pouzdano i razborito upravljanje središnjom drugom ugovornom stranom. |
| --- | --- |

(b)

ne vrše utjecaj kojim se vjerojatno može dovesti u pitanje pouzdano i razborito upravljanje središnjom drugom ugovornom stranom.

Članak 30. stavak 3. Uredbe (EU) br. 648/2012

Uska povezanost središnje druge ugovorne strane treće zemlje i drugih fizičkih ili pravnih osoba ne sprječava učinkovito obavljanje nadzornih funkcija nadležnog tijela treće zemlje.

Članak 30. stavak 5. Uredbe (EU) br. 648/2012

Zakoni i drugi propisi neke treće zemlje koji vrijede za jednu ili više fizičkih ili pravnih osoba s kojima je središnja druga ugovorna strana usko povezana ili poteškoće u provođenju tih zakona i propisa ne sprječavaju nadležno tijelo da učinkovito obavlja svoje nadzorne funkcije.

Članak 31. stavak 1. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje obavješćuje svoje nadležno tijelo o svim promjenama u svojem upravljanju, a okvir treće zemlje osigurava poduzimanje odgovarajućih mjera ako postoji vjerojatnost da će ponašanje člana odbora središnje druge ugovorne strane treće zemlje dovesti u pitanje pouzdano i razborito upravljanje središnjom drugom ugovornom stranom.

Sukob interesa

Članak 33. stavak 1. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje održava i upravlja učinkovitim aranžmanima za identifikaciju i upravljanje mogućim sukobima interesa između nje, uključujući njezine direktore, zaposlenike ili druge osobe s izravnom ili neizravnom kontrolom ili usko povezane osobe, i njezinih članova sustava poravnanja ili njihovih klijenata koji su poznati središnjoj drugoj ugovornoj strani te za njihovo rješavanje.

Članak 33. stavak 2. Uredbe (EU) br. 648/2012

Kada aranžmani središnje druge ugovorne strane treće zemlje za upravljanje sukobima interesa nisu dovoljni kako bi se njima sa zadovoljavajućom pouzdanošću osiguralo sprječavanje rizika od nastanka štete za interese članova sustava poravnanja ili klijenta, ta središnja ugovorna strana jasno objavljuje članu sustava poravnanja opću prirodu ili izvore sukoba interesa prije prihvaćanja novih transakcija od tog člana sustava poravnanja.

Članak 33. stavak 3. Uredbe (EU) br. 648/2012

Kada je središnja druga ugovorna strana treće zemlje matično društvo ili društvo kći, aranžmanima te središnje druge ugovorne strane za rješavanje sukoba interesa uzimaju se u obzir i sve okolnosti kojih je središnja druga ugovorna strana svjesna ili bi trebala biti svjesna i koje mogu dovesti do sukoba interesa zbog strukture i poslovnih aktivnosti ostalih društava kojima je ona matično društvo ili društvo kći.

Članak 33. stavak 5. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje poduzima sve odgovarajuće korake za sprječavanje zlouporabe informacija koje se vode u njezinom sustavu i sprječava uporabu tih informacija za ostale poslovne aktivnosti.

Kontinuitet poslovanja

Članak 34. stavak 1. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje provodi i održava primjerenu politiku kontinuiteta poslovanja i plan oporavka od kriznih situacija koji imaju za cilj osigurati očuvanje njezinih funkcija, pravovremen oporavak operacija i ispunjavanje obveza središnje druge ugovorne strane, uključujući oporavak svih transakcija u trenutku smetnje kako bi se središnjoj drugoj ugovornoj strani omogućio siguran nastavak njezina poslovanja i okončanje namire na planirani datum.

Članak 34. stavak 2. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje provodi i održava primjereni postupak kojim se osigurava pravovremena namira ili prijenos imovine i pozicija klijenata i članova sustava poravnanja u slučaju oduzimanja odobrenja.

Izdvajanje poslovnih procesa

Članak 35. Uredbe (EU) br. 648/2012

Kada središnja druga ugovorna strana treće zemlje izdvaja poslovne procese, usluge ili aktivnosti, ona osigurava da u svakom trenutku:

| (a) | izdvajanje poslovnih procesa ne dovodi do delegiranja njezinih odgovornosti; |
| --- | --- |

(a)

izdvajanje poslovnih procesa ne dovodi do delegiranja njezinih odgovornosti;

| (b) | odnos i obveze te središnje druge ugovorne strane prema njezinim članovima sustava poravnanja ili, kada je to potrebno, prema njihovim klijentima se ne mijenjaju; |
| --- | --- |

(b)

odnos i obveze te središnje druge ugovorne strane prema njezinim članovima sustava poravnanja ili, kada je to potrebno, prema njihovim klijentima se ne mijenjaju;

| (c) | izdvajanje poslovnih procesa ne sprječava izvršavanje supervizorskih i nadzornih funkcija; |
| --- | --- |

(c)

izdvajanje poslovnih procesa ne sprječava izvršavanje supervizorskih i nadzornih funkcija;

| (d) | izdvajanjem poslovnih procesa središnjoj drugoj ugovornoj strani ne uskraćuju se potrebni sustavi i kontrole za upravljanje rizicima kojima je izložena; |
| --- | --- |

(d)

izdvajanjem poslovnih procesa središnjoj drugoj ugovornoj strani ne uskraćuju se potrebni sustavi i kontrole za upravljanje rizicima kojima je izložena;

| (e) | pružatelj usluga ispunjava zahtjeve u pogledu kontinuiteta poslovanja koji su istovrijedni onima koje je središnja druga ugovorna strana dužna ispuniti; |
| --- | --- |

(e)

pružatelj usluga ispunjava zahtjeve u pogledu kontinuiteta poslovanja koji su istovrijedni onima koje je središnja druga ugovorna strana dužna ispuniti;

| (f) | središnja druga ugovorna strana raspolaže stručnošću i sredstvima potrebnima za ocjenu kvalitete pruženih usluga i organizacijske adekvatnosti i adekvatnosti kapitala pružatelja usluga, za učinkovit nadzor izdvojenih poslovnih procesa i upravljanje rizicima povezanima s izdvajanjem poslovnih procesa i nadzire te procese i upravlja tim rizicima na kontinuiranoj osnovi; |
| --- | --- |

(f)

središnja druga ugovorna strana raspolaže stručnošću i sredstvima potrebnima za ocjenu kvalitete pruženih usluga i organizacijske adekvatnosti i adekvatnosti kapitala pružatelja usluga, za učinkovit nadzor izdvojenih poslovnih procesa i upravljanje rizicima povezanima s izdvajanjem poslovnih procesa i nadzire te procese i upravlja tim rizicima na kontinuiranoj osnovi;

| (g) | središnja druga ugovorna strana ima izravan pristup relevantnim informacijama izdvojenih poslovnih procesa; |
| --- | --- |

(g)

središnja druga ugovorna strana ima izravan pristup relevantnim informacijama izdvojenih poslovnih procesa;

| (h) | pružatelj usluga štiti povjerljive informacije koje se odnose na središnju drugu ugovornu stranu i njezine članove sustava poravnanja i klijente. |
| --- | --- |

(h)

pružatelj usluga štiti povjerljive informacije koje se odnose na središnju drugu ugovornu stranu i njezine članove sustava poravnanja i klijente.

Poglavlje 2.: Pravila poslovnog ponašanja

Opće odredbe

Članak 36. stavak 1. Uredbe (EU) br. 648/2012

Prilikom pružanja usluga svojim članovima sustava poravnanja, i prema potrebi, njihovim klijentima, središnja druga ugovorna strana treće zemlje postupa pošteno i profesionalno i u skladu s najboljim interesima tih članova sustava poravnanja i klijenata i pouzdanim upravljanja rizicima.

Članak 36. stavak 2. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje ima dostupna, transparentna i fer pravila za brzo rješavanje pritužbi.

Zahtjevi za sudjelovanje

Članak 37. stavci 1. i 2. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje utvrđuje kategorije prihvatljivih članova sustava poravnanja i nediskriminirajuće, transparentne i objektivne kriterije za pristup kako bi osigurala pravedan i otvoren pristup toj središnjoj drugoj ugovornoj strani te kako bi članovi sustava poravnanja imali dovoljno financijskih sredstava i operativne sposobnosti, omogućujući središnjoj drugoj ugovornoj strani da kontrolira rizik kojem je izložena i kontinuirano nadzire da su ti kriteriji ispunjeni.

Članak 37. stavak 3. Uredbe (EU) br. 648/2012

Pravila središnje druge ugovorne strane treće zemlje za članove sustava poravnanja omogućavaju joj prikupljanje relevantnih temeljnih informacija za identifikaciju, praćenje i upravljanje relevantnim koncentracijama rizika povezanima s pružanjem usluga klijentima.

Članak 37. stavci 4. i 5. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje ima objektivne i transparentne postupke za suspenziju i uredno isključenje članova sustava poravnanja koji više ne ispunjavaju kriterije za pristup i može uskratiti pristup članovima sustava poravnanja koji ispunjavaju kriterije za pristup samo ako je to propisno obrazloženo u pisanom obliku i utemeljeno na sveobuhvatnoj analizi rizika.

Članak 37. stavak 6. Uredbe (EU) br. 648/2012

Posebne dodatne obveze članova sustava poravnanja, kao što je sudjelovanje na aukcijama pozicija člana sustava poravnanja koji ne ispunjava svoje obveze, razmjerne su riziku koji nosi član sustava poravnanja i ne smiju ograničiti sudjelovanje na određene kategorije članova sustava poravnanja.

Transparentnost

Članak 38. stavak 1. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje javno objavljuje cijene i naknade povezane sa svakom uslugom koju pruža, uključujući diskonte i rabate i uvjete pod kojima se ostvaruje korist od tih smanjenja, te omogućuje svojim članovima sustava poravnanja i, prema potrebi, njihovim klijentima, odvojen pristup specifičnim uslugama koje pruža.

Članak 38. stavak 2. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje izvješćuje članove sustava poravnanja i klijente o rizicima povezanima s pruženim uslugama.

Članak 38. stavak 3. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje dostavlja svojim članovima sustava poravnanja informacije o cijenama koje su korištene za izračun njezinih izloženosti na kraju dana prema njezinim članovima sustava poravnanja i javno objavljuje ukupan obujam obračunatih transakcija za svaku vrstu instrumenta čije je poravnanje izvršila.

Članak 38. stavak 4. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje javno objavljuje operativne i tehničke zahtjeve povezane s komunikacijskim protokolima o formatima sadržaja i poruka kojima se koristi u interakciji s trećim stranama, uključujući operativne i tehničke zahtjeve povezane s pristupom središnje druge ugovorne strane mjestu trgovanja.

Članak 38. stavci 6. i 7. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje osigurava svojim članovima sustava poravnanja informacije o modelima inicijalnog iznosa nadoknade koje upotrebljava i jasno objašnjava kako ti modeli funkcioniraju te opisuje ključne pretpostavke i ograničenja tih modela.

Odvajanje i prenosivost

Članak 39. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje vodi odvojene evidencije i račune za svakog člana sustava poravnanja, odvaja imovinu i pozicije člana sustava poravnanja od imovine i pozicija klijenata člana sustava poravnanja i pruža dovoljnu zaštitu imovine i pozicija svakog člana sustava poravnanja i svakog klijenta te odabir odvajanja pozicija i imovine i mogućnosti prenosivosti za svakog klijenta, uključujući odvajanje pojedinačnih računa za klijente.

Poglavlje 3.: Bonitetni zahtjevi

Upravljanje izloženošću

Članak 40. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje održava odgovarajuće politike i mehanizme s pomoću kojih gotovo u realnom vremenu upravlja unutardnevnim izloženostima naglim promjenama tržišnih uvjeta i pozicija.

Zahtjevi za iznos nadoknade

Članak 41. stavak 1. Uredbe (EU) br. 648/2012

Kako bi ograničila svoje kreditne izloženosti, središnja druga ugovorna strana treće zemlje određuje, poziva i prikuplja iznose nadoknade od svojih članova sustava poravnanja i, prema potrebi, od središnjih drugih ugovornih strana s kojima ima sklopljene ugovore o međudjelovanju i ta središnja druga ugovorna strana redovito prati i, prema potrebi, revidira razinu svojih iznosa nadoknada u svjetlu trenutačnih uvjeta na tržištu uzimajući u obzir moguće procikličke učinke takvih revizija. Takvi iznosi nadoknade dovoljni su:

| (a) | za pokriće mogućih izloženosti koje se mogu pojaviti do likvidacije dotičnih pozicija; |
| --- | --- |

(a)

za pokriće mogućih izloženosti koje se mogu pojaviti do likvidacije dotičnih pozicija;

| (b) | za pokriće gubitaka koji proizlaze iz najmanje 99 % kretanja izloženosti tijekom odgovarajućeg razdoblja. |
| --- | --- |

(b)

za pokriće gubitaka koji proizlaze iz najmanje 99 % kretanja izloženosti tijekom odgovarajućeg razdoblja.

Ti iznosi nadoknade osiguravaju da središnja druga ugovorna strana potpuno kolateralizira svoje izloženosti prema svim svojim članovima sustava poravnanja i, prema potrebi, prema središnjim drugim ugovornim stranama s kojima ima sklopljene ugovore o međudjelovanju, najmanje jednom dnevno.

Članak 41. stavak 2. Uredbe (EU) br. 648/2012

Pri određivanju zahtjeva za iznos nadoknade, središnja druga ugovorna strana treće zemlje donosi modele i parametre kojima se uzimaju u obzir rizična obilježja proizvoda čije se poravnanje obavlja vodeći računa o vremenskom razdoblju između prikupljanja iznosa nadoknade, tržišne likvidnosti i mogućnosti promjena tijekom trajanja transakcije.

Članak 41. stavak 3. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje poziva i prikuplja iznose nadoknade na dnevnoj osnovi, barem kada su premašeni unaprijed definirani pragovi.

Članak 41. stavak 4. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje izračunava, poziva i prikuplja iznose nadoknade koji su primjereni za pokriće rizika koji proizlazi iz pozicija u računima koji se vode u vezi s određenim financijskim instrumentima, ili portfeljem financijskih instrumenata pod uvjetom da je metodologija koju primjenjuje razborita i pouzdana.

Jamstveni fond i ostala financijska sredstva

Članak 42. stavci 1. i 4. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje:

| (a) | održava jedan ili više unaprijed financiranih jamstvenih fondova za pokriće gubitaka koji premašuju gubitke koji se pokrivaju zahtjevima za iznos nadoknade, a proizlaze iz neispunjavanja obveza, uključujući pokretanje postupka u slučaju insolventnosti jednog ili više članova sustava poravnanja; |
| --- | --- |

(a)

održava jedan ili više unaprijed financiranih jamstvenih fondova za pokriće gubitaka koji premašuju gubitke koji se pokrivaju zahtjevima za iznos nadoknade, a proizlaze iz neispunjavanja obveza, uključujući pokretanje postupka u slučaju insolventnosti jednog ili više članova sustava poravnanja;

| (b) | određuje minimalni iznos ispod kojeg jamstveni fond ni u kojim okolnostima ne smije pasti. |
| --- | --- |

(b)

određuje minimalni iznos ispod kojeg jamstveni fond ni u kojim okolnostima ne smije pasti.

Članak 42. stavak 2. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje određuje minimalnu veličinu doprinosa u jamstveni fond i kriterije za izračun doprinosa pojedinačnih članova sustava poravnanja. Doprinosi su razmjerni izloženostima svakog člana sustava poravnanja.

Članak 42. stavak 3. i članak 43. stavak 2. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje izrađuje scenarije ekstremnih, ali mogućih tržišnih uvjeta, uključujući najvolatilnija razdoblja na tržištima na kojima središnja druga ugovorna strana pruža svoje usluge i niz mogućih budućih scenarija u kojima se u obzir uzimaju iznenadne prodaje financijskih sredstava i nagla smanjenja tržišne likvidnosti, a jamstveni fond te središnje druge ugovorne strane omogućuje joj da u ekstremnim, ali mogućim tržišnim uvjetima u svakom trenutku podnese neispunjavanje obveza barem dva člana sustava poravnanja prema kojima je najviše izložena.

Članak 43. stavak 1. Uredbe (EU) br. 648/2012

Jamstvenim fondom središnja druga ugovorna strana treće zemlje održava dostatna unaprijed financirana dostupna financijska sredstva za pokriće mogućih gubitaka koji premašuju gubitke koji se pokrivaju zahtjevima za iznos nadoknade. Ta unaprijed financirana dostupna financijska sredstva uključuju namjenska sredstva središnje druge ugovorne strane koja su središnjoj drugoj ugovornoj strani dostupna bez ograničenja i koja se koriste za ispunjavanje kapitalnih zahtjeva.

Članak 43. stavak 3. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje osigurava da je izloženost članova sustava poravnanja prema toj središnjoj drugoj ugovornoj strani ograničena.

Kontrole likvidnosnog rizika

Članak 44. stavak 1. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje:

| (a) | u svakom trenutku ima pristup odgovarajućoj likvidnosti za pokriće svojih likvidnosnih potreba, mjereno na dnevnoj osnovi, pri čemu uzima u obzir likvidnosni rizik koji proizlazi iz neispunjavanja obveza najmanje dvaju članova sustava poravnanja prema kojima ima najveće izloženosti; |
| --- | --- |

(a)

u svakom trenutku ima pristup odgovarajućoj likvidnosti za pokriće svojih likvidnosnih potreba, mjereno na dnevnoj osnovi, pri čemu uzima u obzir likvidnosni rizik koji proizlazi iz neispunjavanja obveza najmanje dvaju članova sustava poravnanja prema kojima ima najveće izloženosti;

| (b) | pribavlja potrebne kreditne linije ili slične aranžmane za pokriće svojih likvidnosnih potreba u slučaju da financijska sredstva koja joj stoje na raspolaganju nisu odmah dostupna; |
| --- | --- |

(b)

pribavlja potrebne kreditne linije ili slične aranžmane za pokriće svojih likvidnosnih potreba u slučaju da financijska sredstva koja joj stoje na raspolaganju nisu odmah dostupna;

| (c) | osigurava da član sustava poravnanja, matično društvo ili društvo kći tog člana sustava poravnanja zajedno ne osiguravaju više od 25 % kreditnih linija potrebnih središnjoj drugoj ugovornoj strani. |
| --- | --- |

(c)

osigurava da član sustava poravnanja, matično društvo ili društvo kći tog člana sustava poravnanja zajedno ne osiguravaju više od 25 % kreditnih linija potrebnih središnjoj drugoj ugovornoj strani.

Redoslijed pokrića nepodmirenih obveza

Članak 45. stavci 1. i 2. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje za pokriće gubitaka prije uporabe ostalih financijskih sredstava koristi iznose nadoknade člana sustava poravnanja koji ne ispunjava obveze i zatim, kada iznosi nadoknade tog člana sustava poravnanja nisu dovoljni za pokriće gubitaka koje ima središnja druga ugovorna strana, za pokriće tih gubitaka koristi doprinose iz jamstvenog fonda tog člana.

Članak 45. stavci 3. i 4. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje:

| (a) | koristi doprinose iz jamstvenog fonda članova sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze i druga financijska sredstva u okviru redoslijeda pokrića nepodmirenih obveza tek nakon što je iscrpila doprinose člana sustava poravnanja koji ne ispunjava svoje obveze i svoja vlastita namjenska sredstva; |
| --- | --- |

(a)

koristi doprinose iz jamstvenog fonda članova sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze i druga financijska sredstva u okviru redoslijeda pokrića nepodmirenih obveza tek nakon što je iscrpila doprinose člana sustava poravnanja koji ne ispunjava svoje obveze i svoja vlastita namjenska sredstva;

| (b) | ne koristi iznose nadoknade članova sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze za pokriće gubitaka koji proizlaze iz neispunjavanja obveza drugog člana sustava poravnanja. |
| --- | --- |

(b)

ne koristi iznose nadoknade članova sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze za pokriće gubitaka koji proizlaze iz neispunjavanja obveza drugog člana sustava poravnanja.

Kolateralni zahtjevi

Članak 46. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana prihvaća samo visoko likvidni kolateral koji nosi minimalan kreditni i tržišni rizik za pokriće svoje početne i tekuće izloženosti prema svojim članovima sustava poravnanja i primjenjuje odgovarajuće korektivne faktore na vrijednosti imovine kojima se uzima u obzir mogući pad njihove vrijednosti u razdoblju od njihove posljednje revalorizacije i trenutka do kojeg se mogu opravdano smatrati likvidiranima te pri utvrđivanju prihvatljivog kolaterala i odgovarajućih korektivnih faktora uzima u obzir likvidnosni rizik koji proizlazi iz neispunjavanja obveza određenog sudionika na tržištu i rizik koncentracije za određenu imovinu.

Investicijska politika

Članak 47. stavak 1. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje ulaže svoja financijska sredstva samo u gotovinu ili u visoko likvidne financijske instrumente koji nose minimalan tržišni i kreditni rizik i njezina ulaganja su takva da ih je moguće brzo unovčiti uz minimalan negativan učinak na cijene.

Članak 47. stavak 3. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje deponira financijske instrumente koji služe kao iznosi nadoknade ili doprinosi u jamstveni fond, kada su dostupni, kod upravitelja sustava za namiru vrijednosnih papira koji osiguravaju punu zaštitu tih financijskih instrumenata ili kod financijskih institucija kojima je izdano odobrenje, koristeći druge vrlo sigurne aranžmane.

Članak 47. stavak 4. Uredbe (EU) br. 648/2012

Gotovinski depoziti središnje druge ugovorne strane treće zemlje obavljaju se putem vrlo sigurnih aranžmana s financijskim institucijama kojima je izdano odobrenje ili uporabom stalno raspoloživih sredstava središnjih banaka ili drugim sličnim načinom koji utvrde središnje banke.

Članak 47. stavak 5. Uredbe (EU) br. 648/2012

Kada deponira imovinu kod treće strane, središnja druga ugovorna strana treće zemlje:

| (a) | osigurava mogućnost odvojene identifikacije imovine koja pripada članovima sustava poravnanja od imovine koja pripada toj središnjoj drugoj ugovornoj strani s pomoću različito naslovljenih računa u knjigama treće strane ili nekim drugim istovrijednim mjerama kojima se postiže ista razina zaštite; |
| --- | --- |

(a)

osigurava mogućnost odvojene identifikacije imovine koja pripada članovima sustava poravnanja od imovine koja pripada toj središnjoj drugoj ugovornoj strani s pomoću različito naslovljenih računa u knjigama treće strane ili nekim drugim istovrijednim mjerama kojima se postiže ista razina zaštite;

| (b) | može odmah pristupiti financijskim instrumentima kada je to potrebno. |
| --- | --- |

(b)

može odmah pristupiti financijskim instrumentima kada je to potrebno.

Članak 47. stavak 6. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje ne ulaže svoj kapital ili iznose koji proizlaze iz nadoknada, doprinosa u jamstveni fond, likvidnosti ili drugih financijskih sredstava u vlastite vrijednosne papire ili vrijednosne papire svojeg matičnog društva ili društva kćeri.

Članak 47. stavak 7. Uredbe (EU) br. 648/2012

Pri donošenju odluka o ulaganju središnja druga ugovorna strana treće zemlje uzima u obzir svoju ukupnu izloženost kreditnom riziku prema pojedinačnim dužnicima i osigurava da njezina ukupna izloženost svakom pojedinačnom dužniku ostane u prihvatljivim granicama koncentracije.

Postupci u slučaju neispunjavanja obveza

Članak 48. stavak 1. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje ima uspostavljene postupke koje treba slijediti kada član sustava poravnanja ne ispunjava zahtjeve za sudjelovanje te središnje druge ugovorne strane ili kada središnja druga ugovorna strana ili treća strana objavi da taj član sustava poravnanja ne ispunjava obveze.

Članak 48. stavak 2. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće strane odmah poduzima mjere za ograničavanje gubitaka i likvidnosnih pritisaka koji proizlaze iz neispunjavanja obveza i osigurava da zatvaranje pozicija bilo kojeg člana sustava poravnanja ne narušava njezino poslovanje i ne izlaže članove sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze gubicima koje oni ne mogu predvidjeti ili kontrolirati.

Članak 48. stavak 3. Uredbe (EU) br. 648/2012

Okvir treće zemlje osigurava da središnja druga ugovorna strana treće zemlje odmah obavješćuje svoje nadležno tijelo prije objave ili pokretanja postupka u slučaju neispunjavanja obveza.

Članak 48. stavak 4. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje provjerava provedivost svojih postupaka u slučaju neispunjavanja obveza.

Članak 48. stavci 5., 6. i 7. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje:

| (a) | postupa u skladu s pravilima zaštite kolaterala i pozicija računa klijenata koja se primjenjuju u trećoj zemlji; |
| --- | --- |

(a)

postupa u skladu s pravilima zaštite kolaterala i pozicija računa klijenata koja se primjenjuju u trećoj zemlji;

| (b) | provodi postupke koji olakšavaju prijenos pozicija i kolaterala klijenata u skladu s pravilima koja se primjenjuju u trećoj zemlji. |
| --- | --- |

(b)

provodi postupke koji olakšavaju prijenos pozicija i kolaterala klijenata u skladu s pravilima koja se primjenjuju u trećoj zemlji.

Preispitivanje modela, ispitivanje otpornosti na stres i retroaktivno ispitivanje

Članak 49. stavak 1. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje:

| (a) | redovito preispituje modele i parametre za izračun svojih zahtjeva za iznos nadoknade, doprinosa u jamstveni fond, zahtjeva za kolateral i ostalih mehanizama za kontrolu rizika; |
| --- | --- |

(a)

redovito preispituje modele i parametre za izračun svojih zahtjeva za iznos nadoknade, doprinosa u jamstveni fond, zahtjeva za kolateral i ostalih mehanizama za kontrolu rizika;

| (b) | podvrgava te modele strogim i čestim ispitivanjima otpornosti na stres radi procjene njihove otpornosti u ekstremnim, ali mogućim tržišnim uvjetima; |
| --- | --- |

(b)

podvrgava te modele strogim i čestim ispitivanjima otpornosti na stres radi procjene njihove otpornosti u ekstremnim, ali mogućim tržišnim uvjetima;

| (c) | provodi retroaktivna ispitivanja radi procjene pouzdanosti primijenjene metodologije; |
| --- | --- |

(c)

provodi retroaktivna ispitivanja radi procjene pouzdanosti primijenjene metodologije;

| (d) | pribavlja neovisnu potvrdu ili potvrdu svojeg nadležnog tijela tih modela i svih značajnih promjena tih modela. |
| --- | --- |

(d)

pribavlja neovisnu potvrdu ili potvrdu svojeg nadležnog tijela tih modela i svih značajnih promjena tih modela.

Članak 49. stavak 2. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje redovito ispituje ključne aspekte svojih postupaka u slučaju neispunjavanja obveza i poduzima sve odgovarajuće korake kako bi osigurala da ih razumiju svi članovi sustava poravnanja i da svi članovi sustava poravnanja imaju uspostavljene primjerene aranžmane za odgovor u slučaju neispunjavanja obveza.

Članak 49. stavak 3. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje javno objavljuje ključne informacije o svojem modelu za upravljanje rizicima i pretpostavkama koje su korištene za obavljanje ispitivanja otpornosti na stres na modelima i parametrima za izračun svojih zahtjeva za iznos nadoknade, doprinosa u jamstveni fond, zahtjeva za kolateral i ostalih mehanizama za kontrolu rizika.

Namira

Članak 50. stavak 1. Uredbe (EU) br. 648/2012

Kada je to izvedivo i moguće, središnja druga ugovorna strana treće zemlje koristi se novcem središnje banke za namiru svojih transakcija ili, kada se ne koristi novac središnje banke, poduzima korake za strogo ograničavanje rizika gotovinske namire.

Članak 50. stavak 2. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje jasno navodi svoje obveze u pogledu isporuke financijskih instrumenata, kao i podatak ima li obvezu izvršavati ili primati isporuku financijskog instrumenta ili nadoknađuje li sudionicima gubitke koji nastanu u postupku isporuke.

Članak 50. stavak 3. Uredbe (EU) br. 648/2012

Kada središnja druga ugovorna strana treće zemlje ima obvezu izvršavati ili primati isporuke financijskih instrumenata, ta središnja druga ugovorna strana otklanja osnovni rizik primjenom mehanizma isporuka po plaćanju (engl. delivery-versus-payment) u mjeri u kojoj je to moguće.

Poglavlje 4.: Izračuni i izvješćivanje za potrebe Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
   (1)

Izračuni i izvješćivanje

Članci od 50.a do 50.d Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje primjenjuje zahtjeve za izvješćivanje o izračunu kapitalnih zahtjeva u skladu s odgovarajućim okvirom treće zemlje koji se primjenjuje na pravila o računovodstvu i kapitalnim zahtjevima.

---

(1)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

---

PRILOG II.

ELEMENTI IZ ČLANKA 4. STAVKA 1.

| Odredba prava Unije | Elementi iz članka 4. stavka 1. |
| --- | --- |
| Ugovori o međudjelovanju

  Članak 51. stavak 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 | Kad je sklopljen ugovor o međudjelovanju radi pružanja usluga određenom mjestu trgovanja, središnja druga ugovorna strana treće zemlje ima nediskriminirajući pristup, kako podacima koji su joj potrebni za obavljanje njezinih funkcija s tog određenog mjesta trgovanja, tako i odgovarajućem sustavu za namiru. |
| Članak 51. stavak 3. Uredbe (EU) br. 648/2012 | Središnja druga ugovorna strana treće zemlje odbija ili ograničava, izravno ili neizravno, sklapanje ugovora o međudjelovanju ili pristup izvorima podataka ili sustavu za namiru, samo radi kontrole eventualnih rizika koji proizlaze iz takvog ugovora ili pristupa. |
| Upravljanje rizicima

  Članak 52. stavci 1. i 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 | Središnje druge ugovorne strane koje su sklopile ugovore o međudjelovanju:






  (a) | uspostavile su primjerene politike, postupke i sustave za učinkovitu identifikaciju, praćenje i upravljanje rizicima koji proizlaze iz tog ugovora o međudjelovanju kako bi mogle pravodobno ispunjavati svoje obveze; |

Odredba prava Unije

Elementi iz članka 4. stavka 1.

Ugovori o međudjelovanju

Članak 51. stavak 2. Uredbe (EU) br. 648/2012

Kad je sklopljen ugovor o međudjelovanju radi pružanja usluga određenom mjestu trgovanja, središnja druga ugovorna strana treće zemlje ima nediskriminirajući pristup, kako podacima koji su joj potrebni za obavljanje njezinih funkcija s tog određenog mjesta trgovanja, tako i odgovarajućem sustavu za namiru.

Članak 51. stavak 3. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje odbija ili ograničava, izravno ili neizravno, sklapanje ugovora o međudjelovanju ili pristup izvorima podataka ili sustavu za namiru, samo radi kontrole eventualnih rizika koji proizlaze iz takvog ugovora ili pristupa.

Upravljanje rizicima

Članak 52. stavci 1. i 2. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnje druge ugovorne strane koje su sklopile ugovore o međudjelovanju:

(a)

uspostavile su primjerene politike, postupke i sustave za učinkovitu identifikaciju, praćenje i upravljanje rizicima koji proizlaze iz tog ugovora o međudjelovanju kako bi mogle pravodobno ispunjavati svoje obveze;

| (b) | dogovaraju se o svojim pravima i obvezama, uključujući mjerodavno pravo koje uređuje njihove odnose; |
| --- | --- |

(b)

dogovaraju se o svojim pravima i obvezama, uključujući mjerodavno pravo koje uređuje njihove odnose;

| (c) | identificiraju, prate i učinkovito upravljaju kreditnim i likvidnosnim rizikom tako da neispunjavanje obveza člana sustava poravnanja jedne središnje druge ugovorne strane ne utječe na središnju drugu ugovornu stranu koja je obuhvaćena ugovorom o međudjelovanju; |
| --- | --- |

(c)

identificiraju, prate i učinkovito upravljaju kreditnim i likvidnosnim rizikom tako da neispunjavanje obveza člana sustava poravnanja jedne središnje druge ugovorne strane ne utječe na središnju drugu ugovornu stranu koja je obuhvaćena ugovorom o međudjelovanju;

| (d) | identificiraju, prate i rješavaju moguće međuovisnosti i korelacije koji proizlaze iz ugovora o međudjelovanju i koji mogu utjecati na kreditni i likvidnosni rizik povezan s koncentracijama članova sustava poravnanja i objedinjenim financijskim sredstvima; |
| --- | --- |

(d)

identificiraju, prate i rješavaju moguće međuovisnosti i korelacije koji proizlaze iz ugovora o međudjelovanju i koji mogu utjecati na kreditni i likvidnosni rizik povezan s koncentracijama članova sustava poravnanja i objedinjenim financijskim sredstvima;

| (e) | ako se modeli za upravljanje rizicima kojima se središnje druge ugovorne strane koje su u odnosu međudjelovanja koriste za pokriće svoje izloženosti svojim članovima sustava poravnanja ili svojih međusobnih izloženosti razlikuju, te središnje druge ugovorne strane utvrđuju te razlike, procjenjuju rizike koji mogu proizlaziti iz njih i poduzimaju mjere, među ostalim osiguravaju dodatna financijska sredstva kojima se ograničava njihov učinak na ugovor o međudjelovanju, kao i njihove moguće posljedice u smislu rizika širenja, i osiguravaju da te razlike ne utječu na sposobnost svake središnje druge ugovorne strane za upravljanje posljedicama neispunjavanja obveza člana sustava poravnanja. |
| --- | --- |

(e)

ako se modeli za upravljanje rizicima kojima se središnje druge ugovorne strane koje su u odnosu međudjelovanja koriste za pokriće svoje izloženosti svojim članovima sustava poravnanja ili svojih međusobnih izloženosti razlikuju, te središnje druge ugovorne strane utvrđuju te razlike, procjenjuju rizike koji mogu proizlaziti iz njih i poduzimaju mjere, među ostalim osiguravaju dodatna financijska sredstva kojima se ograničava njihov učinak na ugovor o međudjelovanju, kao i njihove moguće posljedice u smislu rizika širenja, i osiguravaju da te razlike ne utječu na sposobnost svake središnje druge ugovorne strane za upravljanje posljedicama neispunjavanja obveza člana sustava poravnanja.

Pružanje iznosa nadoknade između središnjih drugih ugovornih strana

Članak 53. Uredbe (EU) br. 648/2012

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje razlikuje u računima imovinu i pozicije koji se drže za račun središnjih drugih ugovornih strana s kojima je sklopila ugovor o međudjelovanju.

Središnja druga ugovorna strana treće zemlje pruža samo inicijalne iznose nadoknade toj središnjoj drugoj ugovornoj strani u skladu s ugovorom o financijskom kolateralu u vrijednosnim papirima, pri čemu središnja druga ugovorna strana primateljica nema pravo uporabe iznosa nadoknade koje je pružila druga središnja druga ugovorna strana.

Kolateral primljen u obliku financijskih instrumenata zaštićen je na jedan od sljedećih načina:

| i. | deponira se kod upravitelja sustava za namiru vrijednosnih papira koji osiguravaju potpunu zaštitu tih financijskih instrumenata; |
| --- | --- |

i.

deponira se kod upravitelja sustava za namiru vrijednosnih papira koji osiguravaju potpunu zaštitu tih financijskih instrumenata;

| ii. | koriste se drugi vrlo sigurni aranžmani s financijskim institucijama kojima je izdano odobrenje. |
| --- | --- |

ii.

koriste se drugi vrlo sigurni aranžmani s financijskim institucijama kojima je izdano odobrenje.

Imovina je dostupna središnjoj drugoj ugovornoj strani primateljici samo u slučaju da središnja druga ugovorna strana koja je pružila kolateral u okviru ugovora o međudjelovanju ne ispunjava obveze.

Ako središnja druga ugovorna strana koja je primila kolateral u okviru ugovora o međudjelovanju ne ispunjava obveze, kolateral se odmah vraća središnjoj drugoj ugovornoj strani koja ga je pružila.

---

ODLUKE

| 21.9.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 305/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 305/27

---

PROVEDBENA ODLUKA VIJEĆA (EU) 2020/1305

od 18. rujna 2020.

o davanju odobrenja Ujedinjenoj Kraljevini da u svoje ime izrazi suglasnost da bude obvezana određenim međunarodnim sporazumima koji će se primjenjivati tijekom prijelaznog razdoblja u području zajedničke ribarstvene politike Unije

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2020/135 od 30. siječnja 2020. o sklapanju Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (1), a posebno njezin članak 3. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Člankom 129. stavkom 1. Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (2) („Sporazum o povlačenju”) predviđeno je da je Ujedinjena Kraljevina dužna tijekom prijelaznog razdoblja poštovati obveze koje proizlaze iz međunarodnih sporazuma koje je sklopila Unija ili države članice djelujući u njezino ime ili koje su zajednički sklopile Unija i njezine države članice. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 129. stavkom 1. Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (2) („Sporazum o povlačenju”) predviđeno je da je Ujedinjena Kraljevina dužna tijekom prijelaznog razdoblja poštovati obveze koje proizlaze iz međunarodnih sporazuma koje je sklopila Unija ili države članice djelujući u njezino ime ili koje su zajednički sklopile Unija i njezine države članice.

| (2) | Člankom 129. stavkom 3. Sporazuma o povlačenju predviđeno je da se u skladu s načelom lojalne suradnje Ujedinjena Kraljevina tijekom prijelaznog razdoblja suzdržava od svih djelovanja ili inicijativa koje bi mogle štetno utjecati na interese Unije, posebno u okviru bilo koje međunarodne organizacije, agencije, konferencije ili foruma u kojima Ujedinjena Kraljevina sudjeluje u svoje ime. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 129. stavkom 3. Sporazuma o povlačenju predviđeno je da se u skladu s načelom lojalne suradnje Ujedinjena Kraljevina tijekom prijelaznog razdoblja suzdržava od svih djelovanja ili inicijativa koje bi mogle štetno utjecati na interese Unije, posebno u okviru bilo koje međunarodne organizacije, agencije, konferencije ili foruma u kojima Ujedinjena Kraljevina sudjeluje u svoje ime.

| (3) | U skladu s člankom 129. stavkom 4. Sporazuma o povlačenju Ujedinjena Kraljevina tijekom prijelaznog razdoblja može pregovarati, potpisivati i ratificirati međunarodne sporazume koje je sklopila u svoje ime u područjima u kojima Unija ima isključivu nadležnost, pod uvjetom da ti sporazumi ne stupaju na snagu niti se primjenjuju tijekom prijelaznog razdoblja, osim ako Unija to odobri. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 129. stavkom 4. Sporazuma o povlačenju Ujedinjena Kraljevina tijekom prijelaznog razdoblja može pregovarati, potpisivati i ratificirati međunarodne sporazume koje je sklopila u svoje ime u područjima u kojima Unija ima isključivu nadležnost, pod uvjetom da ti sporazumi ne stupaju na snagu niti se primjenjuju tijekom prijelaznog razdoblja, osim ako Unija to odobri.

| (4) | Odlukom (EU) 2020/135 utvrđeni su uvjeti i postupak za davanje takvih odobrenja. |
| --- | --- |

(4)

Odlukom (EU) 2020/135 utvrđeni su uvjeti i postupak za davanje takvih odobrenja.

| (5) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Odluke (EU) 2020/135 Vijeće može dati odobrenje Ujedinjenoj Kraljevini da u svoje ime izrazi suglasnost da bude obvezana međunarodnim sporazumom koji bi trebao stupiti na snagu ili se primjenjivati tijekom prijelaznog razdoblja, u području isključive nadležnosti Unije. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Odluke (EU) 2020/135 Vijeće može dati odobrenje Ujedinjenoj Kraljevini da u svoje ime izrazi suglasnost da bude obvezana međunarodnim sporazumom koji bi trebao stupiti na snagu ili se primjenjivati tijekom prijelaznog razdoblja, u području isključive nadležnosti Unije.

| (6) | Ujedinjena Kraljevina je 3. travnja 2020. obavijestila Komisiju o svojoj namjeri da u svoje ime izrazi suglasnost da bude obvezana petorima međunarodnim sporazumima o osnivanju pet regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom (RFMO-i), koji bi se tijekom prijelaznog razdoblja trebali primjenjivati u području ribarstva, koje je u isključivoj vanjskoj nadležnosti Unije. Ti su sporazumi: Konvencija o budućoj multilateralnoj suradnji u ribarstvu sjeveroistočnog Atlantika (3), kojom se osniva Komisija za ribarstvo sjeveroistočnog Atlantika (NEAFC); Konvencija o budućoj višestranoj suradnji u području ribarstva sjeverozapadnog Atlantika (4), kojom se osniva Organizacija za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika (NAFO); Međunarodna konvencija o očuvanju atlantskih tuna (5), kojom se osniva Međunarodna komisija za očuvanje atlantskih tuna (ICCAT); Sporazum o osnivanju Komisije za tunu u Indijskom oceanu (6) (IOTC); i Konvencija o očuvanju lososa u sjevernom Atlantiku (7), kojom se osniva Organizacija za očuvanje sjevernoatlantskog lososa (NASCO). |
| --- | --- |

(6)

Ujedinjena Kraljevina je 3. travnja 2020. obavijestila Komisiju o svojoj namjeri da u svoje ime izrazi suglasnost da bude obvezana petorima međunarodnim sporazumima o osnivanju pet regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom (RFMO-i), koji bi se tijekom prijelaznog razdoblja trebali primjenjivati u području ribarstva, koje je u isključivoj vanjskoj nadležnosti Unije. Ti su sporazumi: Konvencija o budućoj multilateralnoj suradnji u ribarstvu sjeveroistočnog Atlantika (3), kojom se osniva Komisija za ribarstvo sjeveroistočnog Atlantika (NEAFC); Konvencija o budućoj višestranoj suradnji u području ribarstva sjeverozapadnog Atlantika (4), kojom se osniva Organizacija za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika (NAFO); Međunarodna konvencija o očuvanju atlantskih tuna (5), kojom se osniva Međunarodna komisija za očuvanje atlantskih tuna (ICCAT); Sporazum o osnivanju Komisije za tunu u Indijskom oceanu (6) (IOTC); i Konvencija o očuvanju lososa u sjevernom Atlantiku (7), kojom se osniva Organizacija za očuvanje sjevernoatlantskog lososa (NASCO).

| (7) | Ujedinjena Kraljevina opravdava svoj interes za pristup tim sporazumima tijekom prijelaznog razdoblja s obzirom na članke 63. i 64. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora (8) (UNCLOS) i članke 7. i 8. Sporazuma Ujedinjenih naroda o primjeni odredaba Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. u pogledu očuvanja i upravljanja pograničnim ribljim naseljima i stokovima vrlo migratornih vrsta (9) (UNFSA) te posebno s obzirom na obveze Unije i Ujedinjene Kraljevine da u okviru odgovarajućih regionalnih organizacija surađuju na očuvanju i upravljanju dijeljenim stokovima. Ujedinjena Kraljevina smatra da ni ona sama ni Unija ne mogu u potpunosti ispuniti te obveze ako Ujedinjena Kraljevina tijekom prijelaznog razdoblja ne bude mogla neovisno surađivati s Unijom i drugim relevantnim državama u pitanjima koja će se odnositi na Ujedinjenu Kraljevinu kao neovisnu obalnu državu i ribolovnu državu nakon završetka prijelaznog razdoblja. Ujedinjena Kraljevina stoga tijekom prijelaznog razdoblja želi sudjelovati u raspravama o odlukama u pogledu upravljanja ribarstvom koje će početi proizvoditi učinke nakon završetka prijelaznog razdoblja. |
| --- | --- |

(7)

Ujedinjena Kraljevina opravdava svoj interes za pristup tim sporazumima tijekom prijelaznog razdoblja s obzirom na članke 63. i 64. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora (8) (UNCLOS) i članke 7. i 8. Sporazuma Ujedinjenih naroda o primjeni odredaba Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. u pogledu očuvanja i upravljanja pograničnim ribljim naseljima i stokovima vrlo migratornih vrsta (9) (UNFSA) te posebno s obzirom na obveze Unije i Ujedinjene Kraljevine da u okviru odgovarajućih regionalnih organizacija surađuju na očuvanju i upravljanju dijeljenim stokovima. Ujedinjena Kraljevina smatra da ni ona sama ni Unija ne mogu u potpunosti ispuniti te obveze ako Ujedinjena Kraljevina tijekom prijelaznog razdoblja ne bude mogla neovisno surađivati s Unijom i drugim relevantnim državama u pitanjima koja će se odnositi na Ujedinjenu Kraljevinu kao neovisnu obalnu državu i ribolovnu državu nakon završetka prijelaznog razdoblja. Ujedinjena Kraljevina stoga tijekom prijelaznog razdoblja želi sudjelovati u raspravama o odlukama u pogledu upravljanja ribarstvom koje će početi proizvoditi učinke nakon završetka prijelaznog razdoblja.

| (8) | Pismom od 3. travnja 2020. Ujedinjena Kraljevina iskazala je poseban interes da se dotični međunarodni sporazumi počnu primjenjivati već tijekom prijelaznog razdoblja. Stoga je uvjet utvrđen u članku 3. stavku 1. točki (a) Odluke (EU) 2020/135 ispunjen. |
| --- | --- |

(8)

Pismom od 3. travnja 2020. Ujedinjena Kraljevina iskazala je poseban interes da se dotični međunarodni sporazumi počnu primjenjivati već tijekom prijelaznog razdoblja. Stoga je uvjet utvrđen u članku 3. stavku 1. točki (a) Odluke (EU) 2020/135 ispunjen.

| (9) | Pet dotičnih međunarodnih sporazuma u skladu je s pravom Unije koje se primjenjuje na Ujedinjenu Kraljevinu i u Ujedinjenoj Kraljevini u skladu s člankom 127. stavkom 1. Sporazuma o povlačenju te je u skladu s obvezama iz članka 129. stavka 1. Sporazuma o povlačenju. Stoga je uvjet utvrđen u članku 3. stavku 1. točki (b) Odluke (EU) 2020/135 ispunjen. |
| --- | --- |

(9)

Pet dotičnih međunarodnih sporazuma u skladu je s pravom Unije koje se primjenjuje na Ujedinjenu Kraljevinu i u Ujedinjenoj Kraljevini u skladu s člankom 127. stavkom 1. Sporazuma o povlačenju te je u skladu s obvezama iz članka 129. stavka 1. Sporazuma o povlačenju. Stoga je uvjet utvrđen u članku 3. stavku 1. točki (b) Odluke (EU) 2020/135 ispunjen.

| (10) | Ujedinjena Kraljevina potvrdila je i da se njezinim pristupom tim međunarodnim sporazumima o osnivanju RFMO-a ne bi štetno utjecalo na interese Unije. Ujedinjena Kraljevina namjerava sudjelovati samo na sastancima o pitanjima koja će proizvoditi učinke nakon završetka prijelaznog razdoblja. Posebno, članstvom Ujedinjene Kraljevine u tim RFMO-ima u njezino ime tijekom prijelaznog razdoblja ne ugrožava se ostvarenje ciljeva vanjskog djelovanja Unije u području zajedničke ribarstvene politike niti se na drugi način štetno utječe na interese Unije. Stoga je uvjet utvrđen u članku 3. stavku 1. točki (c) Odluke (EU) 2020/135 ispunjen. |
| --- | --- |

(10)

Ujedinjena Kraljevina potvrdila je i da se njezinim pristupom tim međunarodnim sporazumima o osnivanju RFMO-a ne bi štetno utjecalo na interese Unije. Ujedinjena Kraljevina namjerava sudjelovati samo na sastancima o pitanjima koja će proizvoditi učinke nakon završetka prijelaznog razdoblja. Posebno, članstvom Ujedinjene Kraljevine u tim RFMO-ima u njezino ime tijekom prijelaznog razdoblja ne ugrožava se ostvarenje ciljeva vanjskog djelovanja Unije u području zajedničke ribarstvene politike niti se na drugi način štetno utječe na interese Unije. Stoga je uvjet utvrđen u članku 3. stavku 1. točki (c) Odluke (EU) 2020/135 ispunjen.

| (11) | U skladu s člankom 3. stavkom 2. Odluke (EU) 2020/135 takvo odobrenje može se uvjetovati. Odobrenje bi trebalo dati pod uvjetom da Ujedinjena Kraljevina sudjeluje samo u pitanjima koja će se primjenjivati ili početi proizvoditi učinke nakon završetka prijelaznog razdoblja. |
| --- | --- |

(11)

U skladu s člankom 3. stavkom 2. Odluke (EU) 2020/135 takvo odobrenje može se uvjetovati. Odobrenje bi trebalo dati pod uvjetom da Ujedinjena Kraljevina sudjeluje samo u pitanjima koja će se primjenjivati ili početi proizvoditi učinke nakon završetka prijelaznog razdoblja.

| (12) | Ujedinjena Kraljevina dužna je poštovati obveze koje proizlaze iz UNCLOS-a i UNFSA-e te stoga mora održivo upravljati živim morskim resursima i očuvati ih. Ti su ciljevi u skladu s Unijinim ciljem osiguravanja održivosti i trajnog odgovornog ribarstva, čime se osigurava dugoročno očuvanje i održivo iskorištavanje morskih bioloških resursa. |
| --- | --- |

(12)

Ujedinjena Kraljevina dužna je poštovati obveze koje proizlaze iz UNCLOS-a i UNFSA-e te stoga mora održivo upravljati živim morskim resursima i očuvati ih. Ti su ciljevi u skladu s Unijinim ciljem osiguravanja održivosti i trajnog odgovornog ribarstva, čime se osigurava dugoročno očuvanje i održivo iskorištavanje morskih bioloških resursa.

| (13) | Stoga u skladu s člankom 129. stavkom 4. Sporazuma o povlačenju tijekom prijelaznog razdoblja Ujedinjena Kraljevina može u svoje ime potpisati i ratificirati pet međunarodnih sporazuma na kojima se temelji pet RFMO-a kojima želi pristupiti. Time bi se Ujedinjenoj Kraljevini olakšalo i omogućilo da u potpunosti ispuni obveze koje proizlaze iz UNCLOS‐a, posebno njegovih članaka 63. i 64., u trenutku kad prijelazno razdoblje završi i pravo Unije se prestane na nju primjenjivati. |
| --- | --- |

(13)

Stoga u skladu s člankom 129. stavkom 4. Sporazuma o povlačenju tijekom prijelaznog razdoblja Ujedinjena Kraljevina može u svoje ime potpisati i ratificirati pet međunarodnih sporazuma na kojima se temelji pet RFMO-a kojima želi pristupiti. Time bi se Ujedinjenoj Kraljevini olakšalo i omogućilo da u potpunosti ispuni obveze koje proizlaze iz UNCLOS‐a, posebno njegovih članaka 63. i 64., u trenutku kad prijelazno razdoblje završi i pravo Unije se prestane na nju primjenjivati.

| (14) | Ujedinjenoj Kraljevini trebalo bi stoga dati odobrenje da u svoje ime izrazi suglasnost da bude obvezana međunarodnim sporazumima koji bi se trebali primjenjivati tijekom prijelaznog razdoblja. |
| --- | --- |

(14)

Ujedinjenoj Kraljevini trebalo bi stoga dati odobrenje da u svoje ime izrazi suglasnost da bude obvezana međunarodnim sporazumima koji bi se trebali primjenjivati tijekom prijelaznog razdoblja.

| (15) | Kako bi se osiguralo ispravno funkcioniranje Unijine zajedničke ribarstvene politike tijekom prijelaznog razdoblja, Ujedinjena Kraljevina ne bi smjela sudjelovati u pitanjima koja će se primjenjivati ili početi proizvoditi učinke tijekom prijelaznog razdoblja. Nadalje, kako se ne bi doveli u pitanje tekući pregovori o ribarstvu u kontekstu budućeg sporazuma o partnerstvu između Unije i Ujedinjene Kraljevine, posebno u pogledu ribolovnih mogućnosti za koje kvota Unije trenutačno uključuje udio Ujedinjene Kraljevine, Ujedinjena Kraljevina trebala bi se prije raspravljanja o takvoj kvoti savjetovati s Unijom, |
| --- | --- |

(15)

Kako bi se osiguralo ispravno funkcioniranje Unijine zajedničke ribarstvene politike tijekom prijelaznog razdoblja, Ujedinjena Kraljevina ne bi smjela sudjelovati u pitanjima koja će se primjenjivati ili početi proizvoditi učinke tijekom prijelaznog razdoblja. Nadalje, kako se ne bi doveli u pitanje tekući pregovori o ribarstvu u kontekstu budućeg sporazuma o partnerstvu između Unije i Ujedinjene Kraljevine, posebno u pogledu ribolovnih mogućnosti za koje kvota Unije trenutačno uključuje udio Ujedinjene Kraljevine, Ujedinjena Kraljevina trebala bi se prije raspravljanja o takvoj kvoti savjetovati s Unijom,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Ujedinjenoj Kraljevini daje se odobrenje da u svoje ime izrazi suglasnost da bude obvezana sljedećim međunarodnim sporazumima koji bi se trebali primjenjivati tijekom prijelaznog razdoblja:

| (a) | Konvencija o budućoj multilateralnoj suradnji u ribarstvu sjeveroistočnog Atlantika, kojom se osniva Komisija za ribarstvo sjeveroistočnog Atlantika (NEAFC); |
| --- | --- |

(a)

Konvencija o budućoj multilateralnoj suradnji u ribarstvu sjeveroistočnog Atlantika, kojom se osniva Komisija za ribarstvo sjeveroistočnog Atlantika (NEAFC);

| (b) | Konvencija o budućoj višestranoj suradnji u području ribarstva sjeverozapadnog Atlantika, kojom se osniva Organizacija za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika (NAFO); |
| --- | --- |

(b)

Konvencija o budućoj višestranoj suradnji u području ribarstva sjeverozapadnog Atlantika, kojom se osniva Organizacija za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika (NAFO);

| (c) | Međunarodna konvencija o očuvanju atlantskih tuna, kojom se osniva Međunarodna komisija za očuvanje atlantskih tuna (ICCAT); |
| --- | --- |

(c)

Međunarodna konvencija o očuvanju atlantskih tuna, kojom se osniva Međunarodna komisija za očuvanje atlantskih tuna (ICCAT);

| (d) | Sporazum o osnivanju Komisije za tunu u Indijskom oceanu (IOTC); |
| --- | --- |

(d)

Sporazum o osnivanju Komisije za tunu u Indijskom oceanu (IOTC);

| (e) | Konvencija o očuvanju lososa u sjevernom Atlantiku, kojom se osniva Organizacija za očuvanje sjevernoatlantskog lososa (NASCO). |
| --- | --- |

(e)

Konvencija o očuvanju lososa u sjevernom Atlantiku, kojom se osniva Organizacija za očuvanje sjevernoatlantskog lososa (NASCO).

2.   Odobrenje iz stavka 1. ograničava se na sudjelovanje u pitanjima koja će se primjenjivati ili početi proizvoditi učinke nakon završetka prijelaznog razdoblja.

3.   Kada je riječ o ribolovnoj kvoti koja se dijeli s Unijom, odobrenje iz stavaka 1. i 2. podložno je prethodnom savjetovanju Ujedinjene Kraljevine s Komisijom.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Ujedinjenoj Kraljevini Velike Britanije i Sjeverne Irske.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. rujna 2020.

Za Vijeće

Predsjednik

M. ROTH

---

(1)  
  SL L 29, 31.1.2020., str. 1.

1

(2)  
  SL L 29, 31.1.2020., str. 7.

2

(3)  Odluka Vijeća 81/608/EEZ od 13. srpnja 1981. o sklapanju Konvencije o budućoj multilateralnoj suradnji u ribarstvu sjeveroistočnog Atlantika (SL L 227, 12.8.1981., str. 21.).

3

(4)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 3179/78 od 28. prosinca 1978. o zaključivanju Konvencije Europske ekonomske zajednice o budućoj višestranoj suradnji u području ribarstva sjeverozapadnog Atlantika (SL L 378, 30.12.1978., str. 1.).

4

(5)  Odluka Vijeća 86/238/EEZ od 9. lipnja 1986. o pristupanju Zajednice Međunarodnoj konvenciji za očuvanje atlantskih tuna kako se izmjenjuje Protokolom u prilogu Završnog akta Konferencije punomoćnika država stranaka Konvencije potpisane u Parizu 10. srpnja 1984. (SL L 162, 18.6.1986., str. 33.).

5

(6)  Odluka Vijeća 95/399/EZ od 18. rujna 1995. o pristupanju Zajednice Sporazumu o osnivanju Komisije za tunu u Indijskom oceanu (SL L 236, 5.10.1995., str. 24.).

6

(7)  Odluka Vijeća 82/886/EEZ od 13. prosinca 1982. o sklapanju Konvencije o očuvanju lososa u sjevernom Atlantiku (NASCO) (SL L 378, 31.12.1982., str. 24.).

7

(8)  
  SL L 179, 23.6.1998., str. 3.

8

(9)  
  SL L 189, 3.7.1998., str. 16.

9

---

| 21.9.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 305/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 305/30

---

ODLUKA (EU) 2020/1306 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 16. rujna 2020.

o privremenom isključenju određenih izloženosti prema središnjim bankama iz mjere ukupne izloženosti s obzirom na pandemiju bolesti COVID-19 (ECB/2020/44)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

Uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

Uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (1), a posebno njezin članak 4. stavak 1. točku (d),

Uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (2), a posebno njezin članak 500.b,

Budući da:

| (1) | Okvir Basel III uveo je jednostavan i transparentan omjer financijske poluge koji se ne temelji na riziku kao vjerodostojnu dodatnu mjeru uz kapitalne zahtjeve koji se temelje na riziku. Standard omjera financijske poluge koji je Bazelski odbor za nadzor banaka (BCBS) objavio u prosincu 2017. (dalje u tekstu: „BCBS-ov standard omjera financijske poluge“) predviđa da, radi omogućavanja provedbe monetarnih politika, određena država može, po vlastitom nahođenju, privremeno izuzeti pričuve središnjih banaka iz mjere izloženosti omjera financijske poluge u izuzetnim makroekonomskim okolnostima. |
| --- | --- |

(1)

Okvir Basel III uveo je jednostavan i transparentan omjer financijske poluge koji se ne temelji na riziku kao vjerodostojnu dodatnu mjeru uz kapitalne zahtjeve koji se temelje na riziku. Standard omjera financijske poluge koji je Bazelski odbor za nadzor banaka (BCBS) objavio u prosincu 2017. (dalje u tekstu: „BCBS-ov standard omjera financijske poluge“) predviđa da, radi omogućavanja provedbe monetarnih politika, određena država može, po vlastitom nahođenju, privremeno izuzeti pričuve središnjih banaka iz mjere izloženosti omjera financijske poluge u izuzetnim makroekonomskim okolnostima.

| (2) | BCBS-ov standard omjera financijske poluge je prvi puta proveden u zakonodavstvo Unije Uredbom (EU) br. 575/2013. Članak 430. Uredbe (EU) br. 575/2013 nalaže institucijama da dostave nadležnim tijelima određene informacije o omjeru financijske poluge i njegovim sastavnim dijelovima, a članak 451. te Uredbe nalaže institucijama da objave određene informacije u vezi njihovog omjera financijske poluge i njihovog upravljanja rizikom prekomjerne financijske poluge. |
| --- | --- |

(2)

BCBS-ov standard omjera financijske poluge je prvi puta proveden u zakonodavstvo Unije Uredbom (EU) br. 575/2013. Članak 430. Uredbe (EU) br. 575/2013 nalaže institucijama da dostave nadležnim tijelima određene informacije o omjeru financijske poluge i njegovim sastavnim dijelovima, a članak 451. te Uredbe nalaže institucijama da objave određene informacije u vezi njihovog omjera financijske poluge i njihovog upravljanja rizikom prekomjerne financijske poluge.

| (3) | Uredba (EU) br. 575/2013 je izmijenjena Uredbom (EU) 2019/876 Europskog parlamenta i Vijeća (3), između ostalog, kako bi odražavala izmjene BCBS-ovog standarda omjera financijske poluge kako bi se na međunarodnoj razini osigurali jednaki uvjeti za institucije koje imaju poslovni nastan u Uniji, ali posluju izvan Unije, te kako bi se osiguralo da omjer financijske poluge ostane djelotvorna dopuna kapitalnim zahtjevima koji se temelje na riziku. Uredba (EU) 2019/876 je uvela zahtjev za omjer financijske poluge kako bi se dopunio sustav izvješćivanja i objavljivanja u pogledu omjera financijske poluge. Ova je Uredba također uvela mogućnost privremenog isključivanja određenih izloženosti prema središnjim bankama iz izračuna mjere ukupne izloženosti institucije te kako bi se olakšala provedba monetarnih politika. Ove izmjene u okviru omjera financijske poluge, uključujući diskrecijsko pravo na isključivanje određenih izloženosti prema središnjim bankama iz mjere ukupne izloženosti počinju se primjenjivati 28. lipnja 2021. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EU) br. 575/2013 je izmijenjena Uredbom (EU) 2019/876 Europskog parlamenta i Vijeća (3), između ostalog, kako bi odražavala izmjene BCBS-ovog standarda omjera financijske poluge kako bi se na međunarodnoj razini osigurali jednaki uvjeti za institucije koje imaju poslovni nastan u Uniji, ali posluju izvan Unije, te kako bi se osiguralo da omjer financijske poluge ostane djelotvorna dopuna kapitalnim zahtjevima koji se temelje na riziku. Uredba (EU) 2019/876 je uvela zahtjev za omjer financijske poluge kako bi se dopunio sustav izvješćivanja i objavljivanja u pogledu omjera financijske poluge. Ova je Uredba također uvela mogućnost privremenog isključivanja određenih izloženosti prema središnjim bankama iz izračuna mjere ukupne izloženosti institucije te kako bi se olakšala provedba monetarnih politika. Ove izmjene u okviru omjera financijske poluge, uključujući diskrecijsko pravo na isključivanje određenih izloženosti prema središnjim bankama iz mjere ukupne izloženosti počinju se primjenjivati 28. lipnja 2021.

| (4) | Uredba (EU) br. 575/2013 je u međuvremenu dodatno izmijenjena Uredbom (EU) 2020/873 Europskog parlamenta i Vijeća (4), između ostalog, kako bi omogućila privremeno isključenje određenih izloženosti prema središnjim bankama iz izračuna mjere ukupne izloženosti institucije prije 28. lipnja 2021. – odnosno prije nego što se izmjene zahtjeva omjera financijske poluge donesene Uredbom (EU) 2019/876 započnu primjenjivati. Posebno, članak 500.b Uredbe (EU) br. 575/2013 dozvoljava da institucija isključi određene izloženosti prema središnjoj banci institucije iz mjere ukupne izloženosti ako je nadležno tijelo institucije utvrdilo, nakon savjetovanja s odnosnom središnjom bankom, i javno objavilo da postoje iznimne okolnosti u kojima je isključenje opravdano kako bi se olakšalo provođenje monetarnih politika. Članak 500.b se primjenjuje od 27. lipnja 2020. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (EU) br. 575/2013 je u međuvremenu dodatno izmijenjena Uredbom (EU) 2020/873 Europskog parlamenta i Vijeća (4), između ostalog, kako bi omogućila privremeno isključenje određenih izloženosti prema središnjim bankama iz izračuna mjere ukupne izloženosti institucije prije 28. lipnja 2021. – odnosno prije nego što se izmjene zahtjeva omjera financijske poluge donesene Uredbom (EU) 2019/876 započnu primjenjivati. Posebno, članak 500.b Uredbe (EU) br. 575/2013 dozvoljava da institucija isključi određene izloženosti prema središnjoj banci institucije iz mjere ukupne izloženosti ako je nadležno tijelo institucije utvrdilo, nakon savjetovanja s odnosnom središnjom bankom, i javno objavilo da postoje iznimne okolnosti u kojima je isključenje opravdano kako bi se olakšalo provođenje monetarnih politika. Članak 500.b se primjenjuje od 27. lipnja 2020.

| (5) | Iako su se financijska tržišta stabilizirala od travnja 2020., uvjeti financiranja u europodručju su stroži nego početkom ove godine, zbog većih prinosa na obveznice i nižih cijena vlasničkih instrumenata. Situacija uzrokovana pandemijom koronavirusa (COVID-19), kao i posljedična i trajna potreba za visokim stupnjem prilagodbe monetarne politike, te krhkost i ranjivost gospodarstava europodručja i prijenosnog kanala monetarne politike utemeljenog na bankama, opravdavaju mišljenje Upravnog vijeća Europske središnje banke (ESB) da postoje izuzetne okolnosti koje opravdavaju privremeno isključenje, do 27. lipnja 2021., određenih izloženosti prema središnjim bankama Eurosustava iz izračuna mjera ukupne izloženosti institucija kako bi se olakšala provedba monetarnih politika za potrebe članka 500.b Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- |

(5)

Iako su se financijska tržišta stabilizirala od travnja 2020., uvjeti financiranja u europodručju su stroži nego početkom ove godine, zbog većih prinosa na obveznice i nižih cijena vlasničkih instrumenata. Situacija uzrokovana pandemijom koronavirusa (COVID-19), kao i posljedična i trajna potreba za visokim stupnjem prilagodbe monetarne politike, te krhkost i ranjivost gospodarstava europodručja i prijenosnog kanala monetarne politike utemeljenog na bankama, opravdavaju mišljenje Upravnog vijeća Europske središnje banke (ESB) da postoje izuzetne okolnosti koje opravdavaju privremeno isključenje, do 27. lipnja 2021., određenih izloženosti prema središnjim bankama Eurosustava iz izračuna mjera ukupne izloženosti institucija kako bi se olakšala provedba monetarnih politika za potrebe članka 500.b Uredbe (EU) br. 575/2013.

| (6) | Izloženosti koje su mogu isključiti sastoje se od kovanica i novčanica koje predstavljaju valutu u nadležnosti središnje banke i imovinu koja predstavlja potraživanja prema središnjoj banci - uključujući pričuve koje se drže u središnjoj banci – u mjeri u kojoj su ove izloženosti bitne za prijenos i stoga provedbu monetarne politike. Takve izloženosti uključuju depozite s mogućnosti deponiranja kod središnje banke i salda na računu pričuva kod Eurosustava, uključujući sredstva koja se drže u svrhu udovoljenja zahtjeva minimalnih obveznih pričuva. Izloženosti koje predstavljaju potraživanja prema središnjoj banci koja nisu u vezi s provedbom monetarne politike se ne bi trebale isključiti iz mjere ukupne izloženosti. |
| --- | --- |

(6)

Izloženosti koje su mogu isključiti sastoje se od kovanica i novčanica koje predstavljaju valutu u nadležnosti središnje banke i imovinu koja predstavlja potraživanja prema središnjoj banci - uključujući pričuve koje se drže u središnjoj banci – u mjeri u kojoj su ove izloženosti bitne za prijenos i stoga provedbu monetarne politike. Takve izloženosti uključuju depozite s mogućnosti deponiranja kod središnje banke i salda na računu pričuva kod Eurosustava, uključujući sredstva koja se drže u svrhu udovoljenja zahtjeva minimalnih obveznih pričuva. Izloženosti koje predstavljaju potraživanja prema središnjoj banci koja nisu u vezi s provedbom monetarne politike se ne bi trebale isključiti iz mjere ukupne izloženosti.

| (7) | Očekuje se da bi isključenje temeljem članka 500.b Uredbe (EU) br. 575/2013 do 27. lipnja 2021. određenih izloženosti prema središnjim bankama iz mjere ukupne izloženosti podržalo kreditne institucije u nastavljanju ispunjavanja njihove uloge u financiranju realnog gospodarstva, uz očuvanje ključnih elemenata bonitetnog regulatornog okvira. Isključenost može umanjiti moguća ograničenja povezana s uvođenjem novog zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze, koji je proveden u Uniji kao izmjena Uredbe (EU) br. 575/2013 putem Uredbe (EU) 2019/876 kako bi prikazao standard ukupnog kapaciteta pokrivanja gubitaka, i ovo je primjenjivo od 28. lipnja 2019. Nadalje, iako se omjer financijske poluge neće primjenjivati do 28. lipnja 2021., isključenje određenih izloženosti prema središnjim bankama iz mjere ukupne izloženosti do tada bi moglo biti korisno iz perspektive jasne komunikacije financijskih informacija. Posebno, institucije bi mogle objaviti svoj omjer financijske poluge i sa i bez utjecaja isključenih izloženosti. Ova informacija bi bila korisna sudionicima financijskih tržišta prilikom procjene mogućih budućih omjera financijske poluge institucija kada se omjer financijske poluge počne primjenjivati 28. lipnja 2021. |
| --- | --- |

(7)

Očekuje se da bi isključenje temeljem članka 500.b Uredbe (EU) br. 575/2013 do 27. lipnja 2021. određenih izloženosti prema središnjim bankama iz mjere ukupne izloženosti podržalo kreditne institucije u nastavljanju ispunjavanja njihove uloge u financiranju realnog gospodarstva, uz očuvanje ključnih elemenata bonitetnog regulatornog okvira. Isključenost može umanjiti moguća ograničenja povezana s uvođenjem novog zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze, koji je proveden u Uniji kao izmjena Uredbe (EU) br. 575/2013 putem Uredbe (EU) 2019/876 kako bi prikazao standard ukupnog kapaciteta pokrivanja gubitaka, i ovo je primjenjivo od 28. lipnja 2019. Nadalje, iako se omjer financijske poluge neće primjenjivati do 28. lipnja 2021., isključenje određenih izloženosti prema središnjim bankama iz mjere ukupne izloženosti do tada bi moglo biti korisno iz perspektive jasne komunikacije financijskih informacija. Posebno, institucije bi mogle objaviti svoj omjer financijske poluge i sa i bez utjecaja isključenih izloženosti. Ova informacija bi bila korisna sudionicima financijskih tržišta prilikom procjene mogućih budućih omjera financijske poluge institucija kada se omjer financijske poluge počne primjenjivati 28. lipnja 2021.

| (8) | S ESB-om je, u njegovoj funkciji monetarne politike, provedeno savjetovanje u skladu s člankom 500.b Uredbe (EU) br. 575/2013 u vezi utvrđivanja izuzetnih okolnosti koje opravdavaju isključenje temeljem članka 500.b stavka 1. te Uredbe (5). |
| --- | --- |

(8)

S ESB-om je, u njegovoj funkciji monetarne politike, provedeno savjetovanje u skladu s člankom 500.b Uredbe (EU) br. 575/2013 u vezi utvrđivanja izuzetnih okolnosti koje opravdavaju isključenje temeljem članka 500.b stavka 1. te Uredbe (5).

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Definicije

Pojmovi koji se upotrebljavaju u ovoj Odluci imaju isto značenje kao i pojmovi definirani u Uredbi (EU) br. 575/2013, a također se primjenjuju i sljedeće definicije:

| (1) | „Eurosustav“ znači „Eurosustav“ kako je definiran u Smjernici (EU) 2015/510 Europske središnje banke (ESB/2014/60) (6); |
| --- | --- |

(1)

„Eurosustav“ znači „Eurosustav“ kako je definiran u Smjernici (EU) 2015/510 Europske središnje banke (ESB/2014/60) (6);

6

| (2) | „novčani depozit“ znači novčani depozit kako je definiran u Smjernici (EU) 2015/510 (ESB/2014/60); |
| --- | --- |

(2)

„novčani depozit“ znači novčani depozit kako je definiran u Smjernici (EU) 2015/510 (ESB/2014/60);

| (3) | „račun pričuva“ znači račun pričuva kako je definiran u Uredbi (EZ) br. 1745/2003 Europske središnje banke (ESB/2003/9) (7); |
| --- | --- |

(3)

„račun pričuva“ znači račun pričuva kako je definiran u Uredbi (EZ) br. 1745/2003 Europske središnje banke (ESB/2003/9) (7);

7

| (4) | „minimalne obvezne pričuve“ znače minimalne obvezne pričuve kako se izračunavaju u skladu s Uredbom (EZ9 br. 1745/2003 (ESB/2003/9); |
| --- | --- |

(4)

„minimalne obvezne pričuve“ znače minimalne obvezne pričuve kako se izračunavaju u skladu s Uredbom (EZ9 br. 1745/2003 (ESB/2003/9);

| (5) | „značajni nadzirani subjekt u državi članici europodručja“ znači značajni nadzirani subjekt u državi članici europodručja kako je definiran u Uredbi (EU) br. 468/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/17) (8). |
| --- | --- |

(5)

„značajni nadzirani subjekt u državi članici europodručja“ znači značajni nadzirani subjekt u državi članici europodručja kako je definiran u Uredbi (EU) br. 468/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/17) (8).

8

Članak 2.

Određivanje postojanja izuzetnih okolnosti

1.   Za potrebe stavka 2. članka 500.b Uredbe (EU) br. 575/2013, ESB je utvrdio da, u skladu sa stavcima 2. i 3., postoje izuzetne okolnosti u kojima je opravdano isključenje izloženosti prema središnjim bankama navedenim u točkama (a) i (b) stavka 1. članka 500.b te Uredbe, iz mjere ukupne izloženosti kako bi se olakšalo provođenje monetarnih politika.

2.   S obzirom na izloženosti navedene u točki (b) stavka 1. članka 500.b Uredbe (EU) br. 575/2013, određivanje iz stavka 1. primjenjuje se na one izloženosti prema središnjim bankama Eurosustava koje se odnose na depozite koji se drže u okviru mogućnosti deponiranja kod središnje banke ili na salda na računima pričuva, uključujući sredstva za pokriće minimalnih obveznih pričuva.

3.   Određivanje se primjenjuje na sve institucije koje su značajni nadzirani subjekti u državi članici europodručja.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu petog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni, 16. rujna 2020.

Predsjednica ESB-a

Christine LAGARDE

---

(1)  
  SL L 287, 29.10.2013., str. 63.

1

(2)  
  SL L 176, 27.6.2013., str. 1.

2

(3)  Uredba (EU) 2019/876 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) 575/2013 u pogledu omjera financijske poluge, omjera neto stabilnih izvora financiranja, zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljivih obveza, kreditnog rizika druge ugovorne strane, tržišnog rizika, izloženosti prema središnjoj drugoj ugovornoj strani, izloženosti prema subjektima za zajednička ulaganja, velikih izloženosti, izvještajnim zahtjevima i zahtjevima za objavu, te Uredba (EU) br. 648/2012 (SL L 150, 7.6.2019., str. 1.).

3

(4)  Uredba (EU) 2020/873 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2020. o izmjeni Uredbi (EU) br. 575/2013 i (EU) 2019/876 u pogledu određenih prilagodbi kao odgovora na pandemiju bolesti COVID-19 (SL L 204, 26.6.2020., str. 4.).

4

(5)  https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2020/html/ecb.pr200917~f3f03398d2.en.html

5

(6)  Smjernica (EU) 2015/510 Europske središnje banke od 19. prosinca 2014. o provedbi okvira monetarne politike Eurosustava (ECB/2014/60) (SL L 91, 2.4.2015., str. 3.).

6

(7)  Uredba (EZ) br. 1745/2003 Europske središnje banke od 12. rujna 2003. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama (ESB/2003/9) (SL L 250, 2.10.2003., str. 10.).

7

(8)  Uredba (EU) br. 468/2014 Europske središnje banke od 16. travnja 2014. o uspostavljanju okvira za suradnju unutar Jedinstvenog nadzornog mehanizma između Europske središnje banke i nacionalnih nadležnih tijela te s nacionalnim imenovanim tijelima (Okvirna uredba o SSM-u) (ECB/2014/17) (SL L 141, 14.5.2014., str. 1.).

8

---

PREPORUKE

| 21.9.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 305/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 305/33

---

PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2020/1307

оd 18. rujna 2020.

o zajedničkom Unijinom paketu mjera za smanjenje troškova postavljanja mreža vrlo velikog kapaciteta i osiguravanje pravodobnog i investicijski poticajnog pristupa radiofrekvencijskom spektru za mreže 5G radi poticanja povezivosti u cilju pružanja potpore gospodarskom oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19 u Uniji

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,

budući da:

| (1) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala je da je povezivost od ključne važnosti za osobe i poduzeća u Uniji. Elektroničke komunikacijske mreže, posebno mreže vrlo velikog kapaciteta, imale su ključnu ulogu u odgovoru na krizu jer omogućavaju rad, obrazovanje, zdravstvenu zaštitu te osobnu komunikaciju i zabavne sadržaje na daljinu. Široko rasprostranjena gigabitna povezivost podupire primjenu intenzivne propusnosti u područjima zdravstva, obrazovanja, prijevoza, logistike i medija, što može imati ključnu ulogu u gospodarskom oporavku Europe. Općenito, fiksna i bežična povezivost znatno pridonose pružanju cjenovno dostupnih i pristupačnih usluga te premošćivanju digitalnog jaza. Služe kao važno sredstvo za obavještavanje javnosti, pružanje pomoći relevantnim javnim tijelima u suzbijanju širenja virusa i omogućavanje zdravstvenim organizacijama da razmjenjuju podatke i pružaju teleusluge. |
| --- | --- |

(1)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala je da je povezivost od ključne važnosti za osobe i poduzeća u Uniji. Elektroničke komunikacijske mreže, posebno mreže vrlo velikog kapaciteta, imale su ključnu ulogu u odgovoru na krizu jer omogućavaju rad, obrazovanje, zdravstvenu zaštitu te osobnu komunikaciju i zabavne sadržaje na daljinu. Široko rasprostranjena gigabitna povezivost podupire primjenu intenzivne propusnosti u područjima zdravstva, obrazovanja, prijevoza, logistike i medija, što može imati ključnu ulogu u gospodarskom oporavku Europe. Općenito, fiksna i bežična povezivost znatno pridonose pružanju cjenovno dostupnih i pristupačnih usluga te premošćivanju digitalnog jaza. Služe kao važno sredstvo za obavještavanje javnosti, pružanje pomoći relevantnim javnim tijelima u suzbijanju širenja virusa i omogućavanje zdravstvenim organizacijama da razmjenjuju podatke i pružaju teleusluge.

| (2) | Pandemija je promijenila gospodarske izglede u godinama koje dolaze. Više nego ikad potrebna su ulaganja i reforme kako bi se osigurala konvergencija te uravnotežen i održiv gospodarski oporavak usmjeren na budućnost. Ulaganje u zajedničke prioritete Unije, posebno u područjima zelenih, digitalnih i socijalnih politika, poboljšat će njezinu otpornost i pomoći pri stvaranju radnih mjesta i održivog razvoja, istodobno osiguravajući modernizaciju gospodarstava država članica. Stoga bi države članice trebale u potpunosti iskoristiti potencijal predloženog mehanizma za oporavak i otpornost, osiguravajući učinkovitu javnu potrošnju i stvarajući uvjete koji su najprikladniji za privatna ulaganja. U tu svrhu u ovoj se preporuci pružaju smjernice državama članicama koje osmišljavaju svoje prijedloge planova za oporavak i otpornost. U njoj je naznačeno kako države članice mogu uvesti jednostavne i realne mjere za dodjelu radiofrekvencijskog spektra za mreže pete generacije (5G) u okviru uvjeta koji pogoduju ulaganjima te na koji način mogu olakšati postavljanje fiksnih i bežičnih mreža vrlo velikog kapaciteta, na primjer uklanjanjem nepotrebnih administrativnih prepreka i pojednostavnjenim postupcima izdavanja dozvola. |
| --- | --- |

(2)

Pandemija je promijenila gospodarske izglede u godinama koje dolaze. Više nego ikad potrebna su ulaganja i reforme kako bi se osigurala konvergencija te uravnotežen i održiv gospodarski oporavak usmjeren na budućnost. Ulaganje u zajedničke prioritete Unije, posebno u područjima zelenih, digitalnih i socijalnih politika, poboljšat će njezinu otpornost i pomoći pri stvaranju radnih mjesta i održivog razvoja, istodobno osiguravajući modernizaciju gospodarstava država članica. Stoga bi države članice trebale u potpunosti iskoristiti potencijal predloženog mehanizma za oporavak i otpornost, osiguravajući učinkovitu javnu potrošnju i stvarajući uvjete koji su najprikladniji za privatna ulaganja. U tu svrhu u ovoj se preporuci pružaju smjernice državama članicama koje osmišljavaju svoje prijedloge planova za oporavak i otpornost. U njoj je naznačeno kako države članice mogu uvesti jednostavne i realne mjere za dodjelu radiofrekvencijskog spektra za mreže pete generacije (5G) u okviru uvjeta koji pogoduju ulaganjima te na koji način mogu olakšati postavljanje fiksnih i bežičnih mreža vrlo velikog kapaciteta, na primjer uklanjanjem nepotrebnih administrativnih prepreka i pojednostavnjenim postupcima izdavanja dozvola.

| (3) | U tom socio-ekonomskom kontekstu potrebno je razviti zajednički pristup Unije, odnosno „paket mjera”, na temelju najboljih praksi. Cilj je potaknuti pravodobno postavljanje mreža vrlo velikog kapaciteta, uključujući optičke i bežične mreže sljedeće generacije. Takvim pristupom podržali bi se nadolazeći i budući digitalni procesi i primjene te bi se izravno pridonijelo rastu i zapošljavanju, kao sastavnom dijelu gospodarskog oporavka Unije. |
| --- | --- |

(3)

U tom socio-ekonomskom kontekstu potrebno je razviti zajednički pristup Unije, odnosno „paket mjera”, na temelju najboljih praksi. Cilj je potaknuti pravodobno postavljanje mreža vrlo velikog kapaciteta, uključujući optičke i bežične mreže sljedeće generacije. Takvim pristupom podržali bi se nadolazeći i budući digitalni procesi i primjene te bi se izravno pridonijelo rastu i zapošljavanju, kao sastavnom dijelu gospodarskog oporavka Unije.

| (4) | U Zaključcima Vijeća o oblikovanju digitalne budućnosti Europe od 9. lipnja 2020. (1) naglašeno je da je pandemija bolesti COVID-19 istaknula potrebu za brzom i sveprisutnom povezivošću. Ta situacija zahtijeva da države članice u bliskoj suradnji s Komisijom osmisle skup najboljih praksi radi smanjenja troškova postavljanja mreže i lakšeg postavljanja infrastruktura vrlo velikog kapaciteta, uključujući svjetlovodnu infrastrukturu i mrežu 5G. |
| --- | --- |

(4)

U Zaključcima Vijeća o oblikovanju digitalne budućnosti Europe od 9. lipnja 2020. (1) naglašeno je da je pandemija bolesti COVID-19 istaknula potrebu za brzom i sveprisutnom povezivošću. Ta situacija zahtijeva da države članice u bliskoj suradnji s Komisijom osmisle skup najboljih praksi radi smanjenja troškova postavljanja mreže i lakšeg postavljanja infrastruktura vrlo velikog kapaciteta, uključujući svjetlovodnu infrastrukturu i mrežu 5G.

| (5) | Pokretne mreže 5G omogućit će mobilnim korisnicima povezivost vrlo velikog kapaciteta. Te će mreže imati ključnu ulogu u postavljanju temelja za digitalne i zelene transformacije u područjima kao što su prijevoz, energija, proizvodnja, zdravstvo, poljoprivreda i mediji. Uspjeh brojnih slučajeva primjene mreže 5G zahtijeva kontinuitet usluge u mnogim teritorijima, uključujući preko nacionalnih granica. Stoga je važno da države članice poduzmu odgovarajuće korake kako bi poticale postavljanje na cijelom državnom području, uključujući ruralna i udaljena područja, te da međusobno surađuju u postavljanju mreža 5G u prekograničnim područjima. |
| --- | --- |

(5)

Pokretne mreže 5G omogućit će mobilnim korisnicima povezivost vrlo velikog kapaciteta. Te će mreže imati ključnu ulogu u postavljanju temelja za digitalne i zelene transformacije u područjima kao što su prijevoz, energija, proizvodnja, zdravstvo, poljoprivreda i mediji. Uspjeh brojnih slučajeva primjene mreže 5G zahtijeva kontinuitet usluge u mnogim teritorijima, uključujući preko nacionalnih granica. Stoga je važno da države članice poduzmu odgovarajuće korake kako bi poticale postavljanje na cijelom državnom području, uključujući ruralna i udaljena područja, te da međusobno surađuju u postavljanju mreža 5G u prekograničnim područjima.

| (6) | Djelovanja povezana sa spektrom obuhvaćena ovom preporukom mogu podupirati pripremu budućeg ažuriranog akcijskog plana Komisije za Europu u pogledu mreža 5G i 6G koji je najavljen u komunikaciji Komisije pod nazivom „Oblikovanje digitalne budućnost Europe” (2). Tim ažuriranim planom uzeo bi se u obzir ostvareni napredak, rješavali trenutačni nedostatci u pogledu postavljanja mreže i utvrdila nova razina ambicije za buduće postavljanje mreže 5G na razini EU-a kako bi se osiguralo da se ostvari potpuni potencijal povezivosti mrežom 5G u cilju ispunjenja dugoročnijih ciljeva EU-a za digitalnu transformaciju gospodarstva. |
| --- | --- |

(6)

Djelovanja povezana sa spektrom obuhvaćena ovom preporukom mogu podupirati pripremu budućeg ažuriranog akcijskog plana Komisije za Europu u pogledu mreža 5G i 6G koji je najavljen u komunikaciji Komisije pod nazivom „Oblikovanje digitalne budućnost Europe” (2). Tim ažuriranim planom uzeo bi se u obzir ostvareni napredak, rješavali trenutačni nedostatci u pogledu postavljanja mreže i utvrdila nova razina ambicije za buduće postavljanje mreže 5G na razini EU-a kako bi se osiguralo da se ostvari potpuni potencijal povezivosti mrežom 5G u cilju ispunjenja dugoročnijih ciljeva EU-a za digitalnu transformaciju gospodarstva.

| (7) | Cilj je Direktive 2014/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) (Direktiva o smanjenju troškova širokopojasnog pristupa) olakšati i potaknuti postavljanje elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina. U svojem izvješću o provedbi Direktive o smanjenju troškova širokopojasnog pristupa (4) Komisija je utvrdila niz problema u pogledu učinkovitosti, uključujući činjenicu da neke države članice ne iskorištavaju puni potencijal određenih neobveznih mjera. Kao odgovor u ovoj preporuci trebale bi se predložiti mjere za poticanje pravodobnog postavljanja održivih elektroničkih komunikacijskih mreža vrlo velikog kapaciteta, uključujući mreža 5G. |
| --- | --- |

(7)

Cilj je Direktive 2014/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) (Direktiva o smanjenju troškova širokopojasnog pristupa) olakšati i potaknuti postavljanje elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina. U svojem izvješću o provedbi Direktive o smanjenju troškova širokopojasnog pristupa (4) Komisija je utvrdila niz problema u pogledu učinkovitosti, uključujući činjenicu da neke države članice ne iskorištavaju puni potencijal određenih neobveznih mjera. Kao odgovor u ovoj preporuci trebale bi se predložiti mjere za poticanje pravodobnog postavljanja održivih elektroničkih komunikacijskih mreža vrlo velikog kapaciteta, uključujući mreža 5G.

| (8) | Direktiva (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća (5), koju države članice moraju prenijeti i primjenjivati od 21. prosinca 2020., promiče povezivost i pristup svih građana i poslovnih subjekata u Uniji mrežama vrlo velikog kapaciteta te korištenje njima. Namjena ove preporuke jest pridonijeti postizanju tog cilja pa je ona stoga usredotočena na postavljanje mreža vrlo velikog kapaciteta. |
| --- | --- |

(8)

Direktiva (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća (5), koju države članice moraju prenijeti i primjenjivati od 21. prosinca 2020., promiče povezivost i pristup svih građana i poslovnih subjekata u Uniji mrežama vrlo velikog kapaciteta te korištenje njima. Namjena ove preporuke jest pridonijeti postizanju tog cilja pa je ona stoga usredotočena na postavljanje mreža vrlo velikog kapaciteta.

| (9) | Države članice trebale bi surađivati međusobno, ali i s Komisijom, kako bi hitno osmislile paket mjera s najboljim praksama za primjenu Direktive o smanjenju troškova širokopojasnog pristupa i na temelju minimalnih zahtjeva provesti poboljšanja u sljedećim područjima: i. pojednostavnjenje postupaka izdavanja dozvola u kontekstu širih napora za poboljšanje učinkovitosti i transparentnosti javne uprave i doprinosa lakšem poslovanju; ii. povećanje transparentnosti i jačanje jedinstvene informacijske točke, iii. povećanje prava na pristup postojećoj fizičkoj infrastrukturi kojom upravljaju tijela javnog sektora i iv. poboljšanje mehanizma za rješavanje sporova. Osim toga, države članice trebale bi utvrditi mjere kojima bi se pomoglo pri smanjenju utjecaja elektroničkih komunikacijskih mreža na okoliš te osigurala njihova održivost. |
| --- | --- |

(9)

Države članice trebale bi surađivati međusobno, ali i s Komisijom, kako bi hitno osmislile paket mjera s najboljim praksama za primjenu Direktive o smanjenju troškova širokopojasnog pristupa i na temelju minimalnih zahtjeva provesti poboljšanja u sljedećim područjima: i. pojednostavnjenje postupaka izdavanja dozvola u kontekstu širih napora za poboljšanje učinkovitosti i transparentnosti javne uprave i doprinosa lakšem poslovanju; ii. povećanje transparentnosti i jačanje jedinstvene informacijske točke, iii. povećanje prava na pristup postojećoj fizičkoj infrastrukturi kojom upravljaju tijela javnog sektora i iv. poboljšanje mehanizma za rješavanje sporova. Osim toga, države članice trebale bi utvrditi mjere kojima bi se pomoglo pri smanjenju utjecaja elektroničkih komunikacijskih mreža na okoliš te osigurala njihova održivost.

| (10) | U skladu s člankom 7. Direktive o smanjenju troškova širokopojasnog pristupa države članice moraju osigurati da nadležna tijela donesu odluke povezane sa svim dozvolama za građevinske radove potrebne radi postavljanja elemenata elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina u roku od četiri mjeseca, koji se iznimno može produljiti u odgovarajuće opravdanim slučajevima ili da poštuju druge rokove ili obveze utvrđene u nacionalnom pravu radi ispravnog vođenja postupka. Kako bi se izbjegle nedosljedne prakse diljem Unije, države članice bi stoga trebale nastojati olakšati usklađenost s rokom od četiri mjeseca za izdavanje ili odbijanje svih potrebnih dozvola te bi zajedno trebale utvrditi i najbolje prakse koje dodatno pojednostavnjuju postupke izdavanja dozvola, kao što su prešutno odobrenje i pojednostavnjeni postupci izdavanja dozvola. |
| --- | --- |

(10)

U skladu s člankom 7. Direktive o smanjenju troškova širokopojasnog pristupa države članice moraju osigurati da nadležna tijela donesu odluke povezane sa svim dozvolama za građevinske radove potrebne radi postavljanja elemenata elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina u roku od četiri mjeseca, koji se iznimno može produljiti u odgovarajuće opravdanim slučajevima ili da poštuju druge rokove ili obveze utvrđene u nacionalnom pravu radi ispravnog vođenja postupka. Kako bi se izbjegle nedosljedne prakse diljem Unije, države članice bi stoga trebale nastojati olakšati usklađenost s rokom od četiri mjeseca za izdavanje ili odbijanje svih potrebnih dozvola te bi zajedno trebale utvrditi i najbolje prakse koje dodatno pojednostavnjuju postupke izdavanja dozvola, kao što su prešutno odobrenje i pojednostavnjeni postupci izdavanja dozvola.

| (11) | Neke su države članice za određene vrste postavljanja mreža uspostavile pojednostavnjene postupke izdavanja dozvola kako bi znatno smanjile administrativni teret za operatere i nacionalne uprave. Države članice trebale bi razmotriti primjenu pojednostavnjenih postupaka izdavanja dozvola ili izuzeća u pogledu dozvola izvan područja primjene članka 57. Europskog zakonika elektroničkih komunikacija i definiranje scenarija postavljanja mreža koji bi od njih imali koristi (na primjer za privremena postavljanja potrebna kako bi se osigurao kontinuitet usluga elektroničke komunikacije ili za jednostavne nadogradnje postojećih mreža, uključujući nadogradnju postojećih pokretnih baznih stanica na mrežu 5G). |
| --- | --- |

(11)

Neke su države članice za određene vrste postavljanja mreža uspostavile pojednostavnjene postupke izdavanja dozvola kako bi znatno smanjile administrativni teret za operatere i nacionalne uprave. Države članice trebale bi razmotriti primjenu pojednostavnjenih postupaka izdavanja dozvola ili izuzeća u pogledu dozvola izvan područja primjene članka 57. Europskog zakonika elektroničkih komunikacija i definiranje scenarija postavljanja mreža koji bi od njih imali koristi (na primjer za privremena postavljanja potrebna kako bi se osigurao kontinuitet usluga elektroničke komunikacije ili za jednostavne nadogradnje postojećih mreža, uključujući nadogradnju postojećih pokretnih baznih stanica na mrežu 5G).

| (12) | Kako bi se smanjio administrativni teret i pojednostavnili postupci izdavanja dozvola, trebalo bi olakšati primjenu elektroničkih postupaka i ojačati ulogu jedinstvene informacijske točke. U tu svrhu države članice trebale bi razmisliti o tome kako bi jedinstvena informacijska točka mogla postati učinkovita jedinstvena ulazna točka za podnošenje elektroničkih prijava za dozvole na svim administrativnim razinama. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se smanjio administrativni teret i pojednostavnili postupci izdavanja dozvola, trebalo bi olakšati primjenu elektroničkih postupaka i ojačati ulogu jedinstvene informacijske točke. U tu svrhu države članice trebale bi razmisliti o tome kako bi jedinstvena informacijska točka mogla postati učinkovita jedinstvena ulazna točka za podnošenje elektroničkih prijava za dozvole na svim administrativnim razinama.

| (13) | U daljnjem bi koraku integrirani pristup izdavanju dozvola pod odgovornošću jedinstvene informacijske točke donio znatnu dodanu vrijednost. To bi moglo funkcionirati putem potpuno koordiniranog postupka u slučajevima u kojima je uključeno više nadležnih tijela. Stoga bi države članice trebale razmotriti davanje aktivne uloge jedinstvenoj informacijskoj točki u koordinaciji i nadzoru postupaka izdavanja dozvola koje provode različita nadležna tijela te osiguravanju odgovarajuće razmjene relevantnih informacija. |
| --- | --- |

(13)

U daljnjem bi koraku integrirani pristup izdavanju dozvola pod odgovornošću jedinstvene informacijske točke donio znatnu dodanu vrijednost. To bi moglo funkcionirati putem potpuno koordiniranog postupka u slučajevima u kojima je uključeno više nadležnih tijela. Stoga bi države članice trebale razmotriti davanje aktivne uloge jedinstvenoj informacijskoj točki u koordinaciji i nadzoru postupaka izdavanja dozvola koje provode različita nadležna tijela te osiguravanju odgovarajuće razmjene relevantnih informacija.

| (14) | Kako bi se izbjegla nepoželjna kašnjenja, trebalo bi istodobno provesti postupke za dozvole i prava puta, uključujući duž komunikacijskih ruta (na primjer ceste, željezničke pruge), u skladu s člankom 43. Europskog zakonika elektroničkih komunikacija. Države članice trebale bi istražiti mogućnost dodjele prava puta što je prije moguće i, u svakom slučaju, u okviru krajnjeg roka za dozvole od četiri mjeseca, pri čemu se taj postupak usklađuje s odredbama članka 7. stavka 3. Direktive o smanjenju troškova širokopojasnog pristupa. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi se izbjegla nepoželjna kašnjenja, trebalo bi istodobno provesti postupke za dozvole i prava puta, uključujući duž komunikacijskih ruta (na primjer ceste, željezničke pruge), u skladu s člankom 43. Europskog zakonika elektroničkih komunikacija. Države članice trebale bi istražiti mogućnost dodjele prava puta što je prije moguće i, u svakom slučaju, u okviru krajnjeg roka za dozvole od četiri mjeseca, pri čemu se taj postupak usklađuje s odredbama članka 7. stavka 3. Direktive o smanjenju troškova širokopojasnog pristupa.

| (15) | S obzirom na sve veći broj dozvola za postavljanje elektroničkih komunikacijskih mreža, ali i njihov pretežno lokalni značaj, naknade za dozvole za građevinske radove mogu se uvelike razlikovati među državama članicama i u njima. One mogu predstavljati i znatan udio troškova postavljanja, posebno u ruralnim i udaljenim područjima, u kojima su troškovi postavljanja po korisniku najveći. Stoga bi bilo vrlo korisno kad bi države članice razmijenile informacije i dogovorile se o načinima ograničavanja troškova izdavanja dozvola na razini koja ne bi imala destimulirajući učinak na ulaganja, uzimajući u obzir velik broj različitih dozvola koje se često traže. |
| --- | --- |

(15)

S obzirom na sve veći broj dozvola za postavljanje elektroničkih komunikacijskih mreža, ali i njihov pretežno lokalni značaj, naknade za dozvole za građevinske radove mogu se uvelike razlikovati među državama članicama i u njima. One mogu predstavljati i znatan udio troškova postavljanja, posebno u ruralnim i udaljenim područjima, u kojima su troškovi postavljanja po korisniku najveći. Stoga bi bilo vrlo korisno kad bi države članice razmijenile informacije i dogovorile se o načinima ograničavanja troškova izdavanja dozvola na razini koja ne bi imala destimulirajući učinak na ulaganja, uzimajući u obzir velik broj različitih dozvola koje se često traže.

| (16) | Pristup sveobuhvatnim, točnim i ažuriranim informacijama preduvjet je za osiguravanje učinkovite upotrebe postojeće fizičke infrastrukture i odgovarajuće koordinacije građevinskih radova. U tom je pogledu uloga jedinstvene informacijske točke od ključne važnosti. Poboljšanje transparentnosti postojeće infrastrukture i planiranih građevinskih radova ključan je preliminarni korak za osiguravanje pristupa postojećoj infrastrukturi i poboljšanje koordinacije građevinskih radova, što zauzvrat stvara dodatne koristi za okoliš i pojedince. Stoga bi države članice trebalo potaknuti da razmotre unošenje svih informacija o fizičkoj infrastrukturi dostupnih u određenom području iz različitih izvora u jedinstvenu informacijsku točku i da pomognu u pružanju georeferenciranih informacija. |
| --- | --- |

(16)

Pristup sveobuhvatnim, točnim i ažuriranim informacijama preduvjet je za osiguravanje učinkovite upotrebe postojeće fizičke infrastrukture i odgovarajuće koordinacije građevinskih radova. U tom je pogledu uloga jedinstvene informacijske točke od ključne važnosti. Poboljšanje transparentnosti postojeće infrastrukture i planiranih građevinskih radova ključan je preliminarni korak za osiguravanje pristupa postojećoj infrastrukturi i poboljšanje koordinacije građevinskih radova, što zauzvrat stvara dodatne koristi za okoliš i pojedince. Stoga bi države članice trebalo potaknuti da razmotre unošenje svih informacija o fizičkoj infrastrukturi dostupnih u određenom području iz različitih izvora u jedinstvenu informacijsku točku i da pomognu u pružanju georeferenciranih informacija.

| (17) | Države članice trebalo bi potaknuti da istraže načine na koje bi mogle poboljšati transparentnost u pogledu postojeće fizičke infrastrukture povećanjem količine i kvalitete informacija dostupnih putem jedinstvene informacijske točke. To obuhvaća informacije koje se na zahtjev pružaju bilateralno između operatera, u skladu s člankom 4. stavkom 2. i člankom 4. stavkom 4. Direktive o smanjenju troškova širokopojasnog pristupa, ili koje se odnose na fizičku infrastrukturu kojom upravljaju tijela javnog sektora. |
| --- | --- |

(17)

Države članice trebalo bi potaknuti da istraže načine na koje bi mogle poboljšati transparentnost u pogledu postojeće fizičke infrastrukture povećanjem količine i kvalitete informacija dostupnih putem jedinstvene informacijske točke. To obuhvaća informacije koje se na zahtjev pružaju bilateralno između operatera, u skladu s člankom 4. stavkom 2. i člankom 4. stavkom 4. Direktive o smanjenju troškova širokopojasnog pristupa, ili koje se odnose na fizičku infrastrukturu kojom upravljaju tijela javnog sektora.

| (18) | Osim zahtjeva iz Direktive o smanjenju troškova širokopojasnog pristupa o pristupu postojećoj fizičkoj infrastrukturi postavljanje mreža vrlo velikog kapaciteta može se dodatno pojednostavniti tako da se operaterima omogući da dobiju pristup relevantnoj fizičkoj infrastrukturi kojom upravljaju tijela javnog sektora, pod sličnim uvjetima kao što su oni utvrđeni u članku 3. te Direktive. Takva fizička infrastruktura obuhvaćala bi zgrade, posebno krovove, i opremu za uređenje javnih površina, kao što su stupovi za uličnu rasvjetu, prometni znakovi, prometna signalizacija, plakati, autobusne i tramvajske stanice te stanice podzemne željeznice. |
| --- | --- |

(18)

Osim zahtjeva iz Direktive o smanjenju troškova širokopojasnog pristupa o pristupu postojećoj fizičkoj infrastrukturi postavljanje mreža vrlo velikog kapaciteta može se dodatno pojednostavniti tako da se operaterima omogući da dobiju pristup relevantnoj fizičkoj infrastrukturi kojom upravljaju tijela javnog sektora, pod sličnim uvjetima kao što su oni utvrđeni u članku 3. te Direktive. Takva fizička infrastruktura obuhvaćala bi zgrade, posebno krovove, i opremu za uređenje javnih površina, kao što su stupovi za uličnu rasvjetu, prometni znakovi, prometna signalizacija, plakati, autobusne i tramvajske stanice te stanice podzemne željeznice.

| (19) | Direktiva o smanjenju troškova širokopojasnog pristupa predviđa mogućnost provedbe postupaka rješavanja sporova u slučaju da pregovori povezani s pristupom infrastrukturama propadnu. Države članice trebale bi pojačati napore da zajedno pronađu najbolje prakse za djelotvorne i učinkovite mehanizme za rješavanje sporova i dobro funkcioniranje tijela za rješavanje sporova diljem Unije. U interesu transparentnosti te bi prakse trebale obuhvaćati pravodobnu objavu odluka tijela za rješavanje sporova. |
| --- | --- |

(19)

Direktiva o smanjenju troškova širokopojasnog pristupa predviđa mogućnost provedbe postupaka rješavanja sporova u slučaju da pregovori povezani s pristupom infrastrukturama propadnu. Države članice trebale bi pojačati napore da zajedno pronađu najbolje prakse za djelotvorne i učinkovite mehanizme za rješavanje sporova i dobro funkcioniranje tijela za rješavanje sporova diljem Unije. U interesu transparentnosti te bi prakse trebale obuhvaćati pravodobnu objavu odluka tijela za rješavanje sporova.

| (20) | Ekološki otisak sektora elektroničkih komunikacija povećava se i vrlo je bitno uzeti u obzir sva moguća sredstva za suzbijanje tog trenda. Poticaji za postavljanje mreža s, na primjer, smanjenim ugljičnim otiskom mogu pridonijeti održivosti sektora i ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi na njih. Države članice pozivaju se da, u bliskoj suradnji s Komisijom, utvrde i promiču takve poticaje koji mogu obuhvaćati brze postupke izdavanja dozvola ili smanjene naknade za dozvole i pristup za mreže koje ispunjavaju određene ekološke kriterije. |
| --- | --- |

(20)

Ekološki otisak sektora elektroničkih komunikacija povećava se i vrlo je bitno uzeti u obzir sva moguća sredstva za suzbijanje tog trenda. Poticaji za postavljanje mreža s, na primjer, smanjenim ugljičnim otiskom mogu pridonijeti održivosti sektora i ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi na njih. Države članice pozivaju se da, u bliskoj suradnji s Komisijom, utvrde i promiču takve poticaje koji mogu obuhvaćati brze postupke izdavanja dozvola ili smanjene naknade za dozvole i pristup za mreže koje ispunjavaju određene ekološke kriterije.

| (21) | Kako bi se izbjeglo nepotrebno odgađanje postupaka ovlaštenja za korištenje spektra i postavljanje bežičnih komunikacijskih mreža, države članice trebale bi razmijeniti najbolje prakse o tome kako uzeti u obzir rezultate procjene utjecaja na okoliš, ako je to potrebno, a posebno kad tijela pripremaju okvir za buduće odobravanje za provedbu projekata, uz potpuno poštovanje zakonodavstva Unije, posebno Direktive 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) (Direktiva o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš), Direktive 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7) (Direktiva o procjeni utjecaja na okoliš) i Direktive Vijeća 92/43/EEZ (8) (Direktiva o staništima). Procjena utjecaja na okoliš trebala bi se provesti u fazi kad se učinci na okoliš mogu utvrditi i procijeniti. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se izbjeglo nepotrebno odgađanje postupaka ovlaštenja za korištenje spektra i postavljanje bežičnih komunikacijskih mreža, države članice trebale bi razmijeniti najbolje prakse o tome kako uzeti u obzir rezultate procjene utjecaja na okoliš, ako je to potrebno, a posebno kad tijela pripremaju okvir za buduće odobravanje za provedbu projekata, uz potpuno poštovanje zakonodavstva Unije, posebno Direktive 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) (Direktiva o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš), Direktive 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7) (Direktiva o procjeni utjecaja na okoliš) i Direktive Vijeća 92/43/EEZ (8) (Direktiva o staništima). Procjena utjecaja na okoliš trebala bi se provesti u fazi kad se učinci na okoliš mogu utvrditi i procijeniti.

| (22) | U Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija utvrđen je zajednički rok do kraja 2020. kako bi države članice dopustile upotrebu pojasa 3,4 –3,8 GHz i barem 1 GHz „pionirskog” frekvencijskog pojasa 24,25 –27,5 GHz za mrežu 5G. Osim toga, u Odluci (EU) 2017/899 Europskog parlamenta i Vijeća (9) utvrđen je zajednički rok 30. lipnja 2020. kako bi države članice dopustile upotrebu „pionirskog” frekvencijskog pojasa od 700 MHz za mrežu 5G. Države članice trebale bi se pobrinuti da se upravljanjem spektrom promiče visokokvalitetna povezivost za poduzeća i društvo uz prekograničnu dimenziju te digitalizacija industrije, i pritom stvara korist za gospodarstvo i društvo u cjelini, među ostalim u pogledu pristupačnosti, jednakih mogućnosti i uključivosti. Postizanje tog cilja moglo bi se olakšati pravodobnom razmjenom mišljenja i najboljih praksi uoči i u okviru postupka istorazinske ocjene, koji je ustanovljen u Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija. |
| --- | --- |

(22)

U Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija utvrđen je zajednički rok do kraja 2020. kako bi države članice dopustile upotrebu pojasa 3,4 –3,8 GHz i barem 1 GHz „pionirskog” frekvencijskog pojasa 24,25 –27,5 GHz za mrežu 5G. Osim toga, u Odluci (EU) 2017/899 Europskog parlamenta i Vijeća (9) utvrđen je zajednički rok 30. lipnja 2020. kako bi države članice dopustile upotrebu „pionirskog” frekvencijskog pojasa od 700 MHz za mrežu 5G. Države članice trebale bi se pobrinuti da se upravljanjem spektrom promiče visokokvalitetna povezivost za poduzeća i društvo uz prekograničnu dimenziju te digitalizacija industrije, i pritom stvara korist za gospodarstvo i društvo u cjelini, među ostalim u pogledu pristupačnosti, jednakih mogućnosti i uključivosti. Postizanje tog cilja moglo bi se olakšati pravodobnom razmjenom mišljenja i najboljih praksi uoči i u okviru postupka istorazinske ocjene, koji je ustanovljen u Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija.

| (23) | Kako bi se od 2020. osiguralo brzo i sigurno postavljanje mreža 5G i primjena inovativnih usluga, u skladu s akcijskim planom za mreže 5G (10) i uzimajući u obzir paket mjera iz Preporuke Komisije o kibersigurnosti 5G mreža (11), države članice trebale bi izbjegavati ili smanjiti sva kašnjenja pri odobravanju upotrebe „pionirskih” frekvencijskih pojaseva za mrežu 5G zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19. |
| --- | --- |

(23)

Kako bi se od 2020. osiguralo brzo i sigurno postavljanje mreža 5G i primjena inovativnih usluga, u skladu s akcijskim planom za mreže 5G (10) i uzimajući u obzir paket mjera iz Preporuke Komisije o kibersigurnosti 5G mreža (11), države članice trebale bi izbjegavati ili smanjiti sva kašnjenja pri odobravanju upotrebe „pionirskih” frekvencijskih pojaseva za mrežu 5G zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19.

| (24) | Uzimajući u obzir važnost sigurne i otporne 5G infrastrukture za oporavak i gospodarski rast, postupcima ovlaštenja za korištenje spektrom trebalo bi podržavati, ako je prikladno, ulaganje u infrastrukturu smanjenjem financijskog tereta za korisnike radiofrekvencijskog spektra, posebno za operatere, u skladu s pravilima o državnim potporama. To je još važnije u okolnostima krize uzrokovane bolešću COVID-19. U tu svrhu države članice trebalo bi potaknuti da utvrde pravila ovlaštenja za korištenje spektrom čiji je cilj primjena metodologije određivanja cijene spektra usmjerene na ulaganje. Takve prakse mogu obuhvaćati poticaje, ako je prikladno, u cilju pružanja visokokvalitetne bežične pokrivenosti kako bi se osigurale široko dostupne usluge, uključujući i preko granica. |
| --- | --- |

(24)

Uzimajući u obzir važnost sigurne i otporne 5G infrastrukture za oporavak i gospodarski rast, postupcima ovlaštenja za korištenje spektrom trebalo bi podržavati, ako je prikladno, ulaganje u infrastrukturu smanjenjem financijskog tereta za korisnike radiofrekvencijskog spektra, posebno za operatere, u skladu s pravilima o državnim potporama. To je još važnije u okolnostima krize uzrokovane bolešću COVID-19. U tu svrhu države članice trebalo bi potaknuti da utvrde pravila ovlaštenja za korištenje spektrom čiji je cilj primjena metodologije određivanja cijene spektra usmjerene na ulaganje. Takve prakse mogu obuhvaćati poticaje, ako je prikladno, u cilju pružanja visokokvalitetne bežične pokrivenosti kako bi se osigurale široko dostupne usluge, uključujući i preko granica.

| (25) | Kako bi se izbjegla nestašica spektra koja dovodi do viših ponuda na dražbama za spektar, najbolje prakse mogu obuhvatiti mjere kojima se spektar ne rezervira u „pionirskim” frekvencijskim pojasevima za mrežu 5G u svrhe javne sigurnosti i obrane, koliko je to moguće, ili mjere za rezerviranje radiofrekvencijskog spektra usklađenog na razini EU-a za usluge elektroničke komunikacije za privatne korisnike radiofrekvencijskog spektra, s obzirom na količinu spektra, ali i odabir posebnog frekvencijskog pojasa, samo kad je to opravdano. |
| --- | --- |

(25)

Kako bi se izbjegla nestašica spektra koja dovodi do viših ponuda na dražbama za spektar, najbolje prakse mogu obuhvatiti mjere kojima se spektar ne rezervira u „pionirskim” frekvencijskim pojasevima za mrežu 5G u svrhe javne sigurnosti i obrane, koliko je to moguće, ili mjere za rezerviranje radiofrekvencijskog spektra usklađenog na razini EU-a za usluge elektroničke komunikacije za privatne korisnike radiofrekvencijskog spektra, s obzirom na količinu spektra, ali i odabir posebnog frekvencijskog pojasa, samo kad je to opravdano.

| (26) | Mreže 5G zahtijevaju znatno gušće postavljanje ćelija u višim frekvencijskim pojasevima u usporedbi s prethodnim generacijama tehnologije. Zajedničko korištenje pasivnom i aktivnom infrastrukturom te zajedničko postavljanje bežične infrastrukture mogu smanjiti troškove takvog postavljanja (uključujući inkrementalne troškove), posebno pri upotrebi frekvencijskih pojaseva 3,4 –3,8 GHz i 24,25 –27,5 GHz, i pritom ga ubrzati, poduprijeti povećanu pokrivenost mrežom i omogućiti djelotvornije i učinkovitije korištenje radiofrekvencijskim spektrom u korist potrošača. Stoga bi ih nadležna tijela trebala smatrati pozitivnima, posebno u područjima ograničenog ekonomskog povrata. |
| --- | --- |

(26)

Mreže 5G zahtijevaju znatno gušće postavljanje ćelija u višim frekvencijskim pojasevima u usporedbi s prethodnim generacijama tehnologije. Zajedničko korištenje pasivnom i aktivnom infrastrukturom te zajedničko postavljanje bežične infrastrukture mogu smanjiti troškove takvog postavljanja (uključujući inkrementalne troškove), posebno pri upotrebi frekvencijskih pojaseva 3,4 –3,8 GHz i 24,25 –27,5 GHz, i pritom ga ubrzati, poduprijeti povećanu pokrivenost mrežom i omogućiti djelotvornije i učinkovitije korištenje radiofrekvencijskim spektrom u korist potrošača. Stoga bi ih nadležna tijela trebala smatrati pozitivnima, posebno u područjima ograničenog ekonomskog povrata.

| (27) | Postavljanje gustih bežičnih mreža 5G moglo bi se olakšati i s pomoću fleksibilnih režima izdavanja ovlaštenja kojima se potiču ulaganja u bežične mreže i osigurava učinkovito korištenje spektrom. Visokofrekvencijski pojasevi iznad 24 GHz („frekvencijski pojasevi s milimetarskim valovima”), kao što je frekvencijski pojas 24,25 – 27,5 GHz, pružaju veliku količinu radiofrekvencijskog spektra sa zemljopisno ograničenim značajkama propagacije. Iako bi države članice općenito trebale primjenjivati konkurentne postupke odabira kao što su dražbe kako bi dodijelile prava upotrebe u frekvencijskim pojasevima u kojima postoji nestašica, takvi postupci mogu u određenim slučajevima ograničiti potencijal za ulaganje u guste bežične mreže 5G te fleksibilnost i posljedičnu učinkovitost upotrebe spektra. Izdavanje pojedinačnih ovlaštenja za usklađene frekvencijske pojaseve s milimetarskim valovima za koje se primjenjuje brzi administrativni postupak koji je otvoren, objektivan, proporcionalan, nediskriminirajući i slijedi transparentne kriterije i postupke, može se smatrati najboljom praksom. |
| --- | --- |

(27)

Postavljanje gustih bežičnih mreža 5G moglo bi se olakšati i s pomoću fleksibilnih režima izdavanja ovlaštenja kojima se potiču ulaganja u bežične mreže i osigurava učinkovito korištenje spektrom. Visokofrekvencijski pojasevi iznad 24 GHz („frekvencijski pojasevi s milimetarskim valovima”), kao što je frekvencijski pojas 24,25 – 27,5 GHz, pružaju veliku količinu radiofrekvencijskog spektra sa zemljopisno ograničenim značajkama propagacije. Iako bi države članice općenito trebale primjenjivati konkurentne postupke odabira kao što su dražbe kako bi dodijelile prava upotrebe u frekvencijskim pojasevima u kojima postoji nestašica, takvi postupci mogu u određenim slučajevima ograničiti potencijal za ulaganje u guste bežične mreže 5G te fleksibilnost i posljedičnu učinkovitost upotrebe spektra. Izdavanje pojedinačnih ovlaštenja za usklađene frekvencijske pojaseve s milimetarskim valovima za koje se primjenjuje brzi administrativni postupak koji je otvoren, objektivan, proporcionalan, nediskriminirajući i slijedi transparentne kriterije i postupke, može se smatrati najboljom praksom.

| (28) | Kako bi se izbjegla različita rješenja pri dodjeli prava korištenja radiofrekvencijskim spektrom radi pružanja prekograničnih bežičnih usluga, države članice trebale bi se bolje koordinirati pri dodjeli radiofrekvencijskog spektra kako bi potaknule bežičnu povezivost kojom će se podržati industrijska transformacija i digitalni suverenitet Unije na temelju fleksibilnosti i višestrukih usluga infrastrukture za mreže 5G. Koordinirana dodjela spektra posebno je važna kako bi se ispunili zahtjevi u pogledu povezivosti novih slučajeva korištenja koji pridonose digitalizaciji poslovanja u cestovnoj i željezničkoj mobilnosti i prometu te industrijskoj proizvodnji. Ti se uvjeti posebno odnose na kvalitetu usluge u smislu kapaciteta, protoka, latencije, pouzdanosti te sigurnosti i otpornosti mreže. |
| --- | --- |

(28)

Kako bi se izbjegla različita rješenja pri dodjeli prava korištenja radiofrekvencijskim spektrom radi pružanja prekograničnih bežičnih usluga, države članice trebale bi se bolje koordinirati pri dodjeli radiofrekvencijskog spektra kako bi potaknule bežičnu povezivost kojom će se podržati industrijska transformacija i digitalni suverenitet Unije na temelju fleksibilnosti i višestrukih usluga infrastrukture za mreže 5G. Koordinirana dodjela spektra posebno je važna kako bi se ispunili zahtjevi u pogledu povezivosti novih slučajeva korištenja koji pridonose digitalizaciji poslovanja u cestovnoj i željezničkoj mobilnosti i prometu te industrijskoj proizvodnji. Ti se uvjeti posebno odnose na kvalitetu usluge u smislu kapaciteta, protoka, latencije, pouzdanosti te sigurnosti i otpornosti mreže.

| (29) | U tu svrhu države članice trebale bi pridonijeti najboljoj praksi u pogledu najvažnijih inovativnih primjena u industrijskim sektorima s prekograničnom dimenzijom, kao što su cestovni ili željeznički prijevoz (uključujući prekogranične koridore za kooperativnu, povezanu i automatiziranu mobilnost) i pametne tvornice te u bliskoj suradnji s Komisijom i uz potporu Skupine za politiku radiofrekvencijskog spektra o tome postići dogovor. Te bi se prakse mogle osloniti na rezultate pilot-projekata i testova u vertikalnim sektorima koje financira EU, uključujući prekogranične 5G koridore. Takvim bi se praksama trebali utvrditi relevantni zajednički frekvencijski rasponi, režimi izdavanja ovlaštenja i uvjeti za operatere radi pružanja namjenskih (sektorskih) bežičnih usluga. Zajedničkim režimima izdavanja ovlaštenja mogla bi se rješavati pojedinačna ovlaštenja operatera i industrijskih dionika, uključujući zajedničko korištenje spektrom. Zajedničkim uvjetima ovlaštenja mogli bi se rješavati postavljanje, kvaliteta usluge, zajedničko korištenje spektrom, supostojanje bežičnih sustava, nakupljanje spektra, kibersigurnost i dogovoreni sporazumi između mobilnih operatera i industrijskih dionika te mjere za zaštitu osnovnih komunikacija za zračni prijevoz. U tom pogledu Skupina za politiku radiofrekvencijskog spektra trebala bi pomagati Komisiji kako bi se utvrdilo postoji li potreba za izdavanjem mandata Europskoj konferenciji poštanskih i telekomunikacijskih uprava za razvoj usklađenih tehničkih uvjeta za korištenje spektrom. |
| --- | --- |

(29)

U tu svrhu države članice trebale bi pridonijeti najboljoj praksi u pogledu najvažnijih inovativnih primjena u industrijskim sektorima s prekograničnom dimenzijom, kao što su cestovni ili željeznički prijevoz (uključujući prekogranične koridore za kooperativnu, povezanu i automatiziranu mobilnost) i pametne tvornice te u bliskoj suradnji s Komisijom i uz potporu Skupine za politiku radiofrekvencijskog spektra o tome postići dogovor. Te bi se prakse mogle osloniti na rezultate pilot-projekata i testova u vertikalnim sektorima koje financira EU, uključujući prekogranične 5G koridore. Takvim bi se praksama trebali utvrditi relevantni zajednički frekvencijski rasponi, režimi izdavanja ovlaštenja i uvjeti za operatere radi pružanja namjenskih (sektorskih) bežičnih usluga. Zajedničkim režimima izdavanja ovlaštenja mogla bi se rješavati pojedinačna ovlaštenja operatera i industrijskih dionika, uključujući zajedničko korištenje spektrom. Zajedničkim uvjetima ovlaštenja mogli bi se rješavati postavljanje, kvaliteta usluge, zajedničko korištenje spektrom, supostojanje bežičnih sustava, nakupljanje spektra, kibersigurnost i dogovoreni sporazumi između mobilnih operatera i industrijskih dionika te mjere za zaštitu osnovnih komunikacija za zračni prijevoz. U tom pogledu Skupina za politiku radiofrekvencijskog spektra trebala bi pomagati Komisiji kako bi se utvrdilo postoji li potreba za izdavanjem mandata Europskoj konferenciji poštanskih i telekomunikacijskih uprava za razvoj usklađenih tehničkih uvjeta za korištenje spektrom.

| (30) | Države članice trebale bi koordinirati postupak ovlaštenja za spektar i, posebno, iskoristiti zajednički postupak ovlaštenja u skladu s člankom 37. Europskog zakonika elektroničkih komunikacija pri provođenju skupa najboljih praksi koji su razvile države članice u suradnji s Komisijom. Takav postupak može obuhvaćati dodjelu zajedničkog namjenskog frekvencijskog raspona pod zajedničkim uvjetima ovlaštenja. |
| --- | --- |

(30)

Države članice trebale bi koordinirati postupak ovlaštenja za spektar i, posebno, iskoristiti zajednički postupak ovlaštenja u skladu s člankom 37. Europskog zakonika elektroničkih komunikacija pri provođenju skupa najboljih praksi koji su razvile države članice u suradnji s Komisijom. Takav postupak može obuhvaćati dodjelu zajedničkog namjenskog frekvencijskog raspona pod zajedničkim uvjetima ovlaštenja.

| (31) | Provedba paketa mjera mogla bi se olakšati jasnim postupkom, odgovarajućim nadzorom, povećanom transparentnošću i dijalogom na nacionalnoj razini i na razni Unije. |
| --- | --- |

(31)

Provedba paketa mjera mogla bi se olakšati jasnim postupkom, odgovarajućim nadzorom, povećanom transparentnošću i dijalogom na nacionalnoj razini i na razni Unije.

| (32) | Države članice trebale bi surađivati i osmisliti paket mjera u bliskoj suradnji s Komisijom. Ako je prikladno, trebalo bi blisko uključiti Skupinu za politiku radiofrekvencijskog spektra, Tijelo europskih regulatora za elektroničke komunikacije i nacionalna regulatorna tijela, Mrežu središnjih ureda za širokopojasni pristup, tijela za rješavanje sporova i nadležna tijela zadužena za funkcije jedinstvene informacijske točke. |
| --- | --- |

(32)

Države članice trebale bi surađivati i osmisliti paket mjera u bliskoj suradnji s Komisijom. Ako je prikladno, trebalo bi blisko uključiti Skupinu za politiku radiofrekvencijskog spektra, Tijelo europskih regulatora za elektroničke komunikacije i nacionalna regulatorna tijela, Mrežu središnjih ureda za širokopojasni pristup, tijela za rješavanje sporova i nadležna tijela zadužena za funkcije jedinstvene informacijske točke.

| (33) | Ovom preporukom ne dovodi se u pitanje primjena prava tržišnog natjecanja i pravila o državnim potporama, |
| --- | --- |

(33)

Ovom preporukom ne dovodi se u pitanje primjena prava tržišnog natjecanja i pravila o državnim potporama,

DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

1.   SVRHA I DEFINICIJE

| (1) | U ovoj preporuci navedene su smjernice za osmišljavanje najboljih praksi, pod nazivom „paket mjera”, za poticanje povezivosti radi pružanja potpore gospodarskom oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19, koje su usmjerene na tri područja čiji je konkretni cilj:






  (a) | smanjenje troškova i povećanje brzine kojom se postavljaju elektroničke komunikacijske mreže, posebno mreže vrlo velikog kapaciteta, pojednostavnjenjem postupaka izdavanja dozvola za građevinske radove, poboljšanjem transparentnosti i jačanjem mogućnosti jedinstvenih informacijskih točaka utvrđenih u Direktivi o smanjenju troškova širokopojasnog pristupa, povećanjem prava na pristup postojećoj fizičkoj infrastrukturi kojom upravljaju tijela javnog sektora i utvrđivanjem mjera koje mogu pomoći da se smanji utjecaj elektroničkih komunikacijskih mreža na okoliš; |
| --- | --- | --- |

(1)

(a)

smanjenje troškova i povećanje brzine kojom se postavljaju elektroničke komunikacijske mreže, posebno mreže vrlo velikog kapaciteta, pojednostavnjenjem postupaka izdavanja dozvola za građevinske radove, poboljšanjem transparentnosti i jačanjem mogućnosti jedinstvenih informacijskih točaka utvrđenih u Direktivi o smanjenju troškova širokopojasnog pristupa, povećanjem prava na pristup postojećoj fizičkoj infrastrukturi kojom upravljaju tijela javnog sektora i utvrđivanjem mjera koje mogu pomoći da se smanji utjecaj elektroničkih komunikacijskih mreža na okoliš;

| (b) | ako je prikladno, pružanje pravodobnog i investicijski prihvatljivog pristupa radiofrekvencijskom spektru za mreže 5G poticajima za korištenje spektrom usmjerenih na ulaganje i pravodobnih postupaka dodjele spektra za „pionirske” pojaseve za mrežu 5G; |
| --- | --- |

(b)

ako je prikladno, pružanje pravodobnog i investicijski prihvatljivog pristupa radiofrekvencijskom spektru za mreže 5G poticajima za korištenje spektrom usmjerenih na ulaganje i pravodobnih postupaka dodjele spektra za „pionirske” pojaseve za mrežu 5G;

| (c) | uspostavljanje snažnijeg postupka koordinacije za dodjelu spektra, čime se olakšava i prekogranično pružanje inovativnih usluga mreža 5G. |
| --- | --- |

(c)

uspostavljanje snažnijeg postupka koordinacije za dodjelu spektra, čime se olakšava i prekogranično pružanje inovativnih usluga mreža 5G.

| (2) | Za potrebe ove preporuke primjenjuju se definicije utvrđene u Direktivi o smanjenju troškova širokopojasnog pristupa i u Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija. |
| --- | --- |

(2)

2.   POSTUPAK ZA OSMIŠLJAVANJE PAKETA MJERA

| (3) | Države članice trebale bi surađivati i u bliskoj suradnji s Komisijom osmisliti paket mjera za područja obuhvaćena odjeljcima 3., 4. i 5. ove preporuke. Ako je prikladno, trebalo bi uključiti:






  (a) | Tijelo europskih regulatora za elektroničke komunikacije kao i nacionalna regulatorna tijela, mrežu uredâ za širokopojasni pristup i nadležna tijela zadužena za funkcije jedinstvene informacijske točke u pogledu područja utvrđenih u odjeljku 3.; |
| --- | --- | --- |

(3)

(a)

Tijelo europskih regulatora za elektroničke komunikacije kao i nacionalna regulatorna tijela, mrežu uredâ za širokopojasni pristup i nadležna tijela zadužena za funkcije jedinstvene informacijske točke u pogledu područja utvrđenih u odjeljku 3.;

| (b) | Skupinu za politiku radiofrekvencijskog spektra i nadležna nacionalna regulatorna tijela u pogledu područja utvrđenih u odjeljcima 4. i 5. |
| --- | --- |

(b)

Skupinu za politiku radiofrekvencijskog spektra i nadležna nacionalna regulatorna tijela u pogledu područja utvrđenih u odjeljcima 4. i 5.

| (4) | Do 20. prosinca 2020. države članice trebale bi utvrditi te međusobno i s Komisijom podijeliti najbolje prakse u skladu s odjeljcima 3. i 4. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Do 30. ožujka 2021. države članice trebale bi u bliskoj suradnji s Komisijom postići dogovor o paketu mjera. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Države članice trebale bi hitno primijeniti paket mjera, i to u bliskoj suradnji s drugim državama članicama, Komisijom i drugim relevantnim dionicima. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Kako bi se osigurala transparentnost i olakšala razmjena dobrih praksi među državama članicama, paket mjera i sve povezane informacije koje su dostavljene moraju se objaviti na web-mjestu Europa i putem jedinstvenih informacijskih točaka. |
| --- | --- |

(7)

3.   POBOLJŠANA KOORDINACIJA NA RAZINI UNIJE U POGLEDU SMANJENJA TROŠKOVA I POVEĆANJA BRZINE POSTAVLJANJA MREŽA VRLO VELIKOG KAPACITETA

Pojednostavnjenje postupaka izdavanja dozvola

| (8) | Države članice trebale bi osmisliti najbolje prakse i postići dogovor o njima kako bi dodatno pojednostavnile postupke izdavanja dozvola izvan područja primjene Direktive o smanjenju troškova širokopojasnog pristupa kao što je definirano u njezinu članku 1. i kako bi omogućile usklađenost s rokom i drugim uvjetima utvrđenima u članku 7. stavku 3. Direktive o smanjenju troškova širokopojasnog pristupa. Države članice posebno bi trebale istražiti:






  (a) | kako olakšati postizanje usklađenosti s krajnjim rokom od četiri mjeseca za izdavanje ili odbijanje dozvola. Kako bi povećale pravnu sigurnost i pridonijele smanjenju administrativnog tereta u nedostatku izričite odluke u okviru četveromjesečnog roka, države članice trebale bi razmotriti prešutno odobrenje zahtjeva; |
| --- | --- | --- |

(8)

(a)

kako olakšati postizanje usklađenosti s krajnjim rokom od četiri mjeseca za izdavanje ili odbijanje dozvola. Kako bi povećale pravnu sigurnost i pridonijele smanjenju administrativnog tereta u nedostatku izričite odluke u okviru četveromjesečnog roka, države članice trebale bi razmotriti prešutno odobrenje zahtjeva;

| (b) | kako olakšati i pojednostavniti postupke izdavanja dozvola, uključujući uspostavu brzih postupaka izdavanja dozvola i/ili izuzeća u pogledu dozvola ako je prikladno te utvrđivanje vrste postavljanja mreža koje bi mogle imati koristi od njih; |
| --- | --- |

(b)

kako olakšati i pojednostavniti postupke izdavanja dozvola, uključujući uspostavu brzih postupaka izdavanja dozvola i/ili izuzeća u pogledu dozvola ako je prikladno te utvrđivanje vrste postavljanja mreža koje bi mogle imati koristi od njih;

| (c) | kako operaterima omogućiti elektroničko podnošenje prijava putem jedinstvene informacijske točke za sve potrebne dozvole koje su obvezne za građevinske radove radi postavljanja elemenata mreža vrlo velikog kapaciteta; |
| --- | --- |

(c)

kako operaterima omogućiti elektroničko podnošenje prijava putem jedinstvene informacijske točke za sve potrebne dozvole koje su obvezne za građevinske radove radi postavljanja elemenata mreža vrlo velikog kapaciteta;

| (d) | kako uspostaviti jedinstvenu informacijsku točku kao jedinstvenu ulaznu točku za podnošenje prijava za takve građevinske radove. U tu bi se svrhu od jedinstvene informacijske točke mogla zahtijevati aktivna uloga u koordiniranju i nadzoru postupaka izdavanja dozvola na svim administrativnim razinama. Od nje bi se moglo tražiti i omogućavanje razmjene informacija o napretku tih postupaka između podnositelja zahtjeva i nadležnih tijela, uključujući priopćavanje odluke koju su nadležna tijela izdala podnositelju zahtjeva. |
| --- | --- |

(d)

kako uspostaviti jedinstvenu informacijsku točku kao jedinstvenu ulaznu točku za podnošenje prijava za takve građevinske radove. U tu bi se svrhu od jedinstvene informacijske točke mogla zahtijevati aktivna uloga u koordiniranju i nadzoru postupaka izdavanja dozvola na svim administrativnim razinama. Od nje bi se moglo tražiti i omogućavanje razmjene informacija o napretku tih postupaka između podnositelja zahtjeva i nadležnih tijela, uključujući priopćavanje odluke koju su nadležna tijela izdala podnositelju zahtjeva.

| (9) | Države članice trebale bi razmotriti i najbolje prakse za olakšavanje dodjele prava puta iz članka 43. Europskog zakonika elektroničkih komunikacija ako su ta prava potrebna za postavljanje elemenata mreža vrlo velikog kapaciteta. Ako su za postavljanje takvih mrežnih elemenata potrebne dozvole za građevinske radove i prava puta, tim najboljim praksama trebalo bi osigurati da nadležna tijela dodijele ili odbiju potrebne dozvole u roku od najviše četiri mjeseca. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Države članice trebale bi razmijeniti informacije i dogovoriti se o najboljim praksama kako bi osigurale da naknade naplaćene za izdavanje dozvola za građevinske radove potrebne za postavljanje mreža vrlo velikog kapaciteta budu objektivno opravdane, transparentne, nediskriminirajuće i proporcionalne svojoj svrsi te da pokrivaju samo administrativne troškove nastale zbog izdavanja takvih dozvola. |
| --- | --- |

(10)

Poboljšanje transparentnosti s pomoću jedinstvene informacijske točke

| (11) | Države članice trebale bi osmisliti odgovarajuće najbolje prakse radi poboljšanja transparentnosti u pogledu fizičke infrastrukture kako bi operateri mogli lakše pristupiti svim relevantnim informacijama o infrastrukturi dostupnoj u određenom području. U tu svrhu države članice trebale bi razmotriti jačanje uloge jedinstvene informacijske točke i proširivanje njezinih funkcija kako bi, na primjer, obuhvaćala georeferencirane informacije (karte i digitalni modeli) te integriranje informacija iz različitih izvora (konkretno informacije koje su pružila nadležna nacionalna tijela na bilo kojoj razini, tijela javnog sektora i mrežni operateri). |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Države članice potiču se da razviju najbolje prakse kako bi osigurale da informacije navedene u članku 4. stavku 1. Direktive, ako ih posjeduju tijela javnog sektora, budu dostupne putem jedinstvene informacijske točke u elektroničkom obliku. Osim toga, države članice trebale bi razmotriti mogućnost da putem jedinstvene informacijske točke na raspolaganje stave informacije o fizičkoj infrastrukturi izvan minimuma utvrđenog u toj Direktivi, kao što su georeferencirana lokacija infrastrukture, njezin digitalni model, vrsta i trenutačna primjena ili njezin ukupni i rezervni kapacitet. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Kako bi dodatno poboljšale količinu i vrstu informacija dostupnih putem jedinstvene informacijske točke, države članice trebale bi razmotriti mogućnost da od mrežnih operatera zahtijevaju da putem jedinstvene informacijske točke i u elektroničkom obliku na raspolaganje stave informacije o vlastitoj postojećoj fizičkoj infrastrukturi koje su stavili na raspolaganje drugim operaterima na poseban zahtjev. |
| --- | --- |

(13)

Proširenje prava na pristup postojećoj fizičkoj infrastrukturi

| (14) | Kako bi povećale broj i vrste objekata dostupnih operaterima za postavljanje elemenata mreža vrlo velikog kapaciteta, države članice trebale bi osmisliti najbolje prakse kako bi se operaterima omogućilo dobivanje pristupa fizičkoj infrastrukturi (uključujući zgrade i opremu za uređenje javnih površina) koja ima mogućnost pružanja usluge udomljavanja elemenata mreža vrlo velikog kapaciteta kojima upravljaju javna tijela, pod sličnim uvjetima kao što su oni utvrđeni u članku 3. Direktive o smanjenju troškova širokopojasnog pristupa. |
| --- | --- |

(14)

Mehanizam za rješavanje sporova

| (15) | Države članice trebale bi osmisliti najbolje prakse radi poboljšanja djelotvornosti i učinkovitosti mehanizma za rješavanje sporova u pogledu sporova povezanih s pristupom fizičkoj infrastrukturi i funkcioniranja tijela za rješavanje sporova, u pogledu rješavanja povezanih problema u okviru najkraćeg mogućeg vremenskog okvira i pružanja smjernica strankama u pogledu odgovarajućih uvjeta i naknada, uključujući i pravodobnom objavom svojih odluka. |
| --- | --- |

(15)

Smanjenje ekološkog otiska mreža

| (16) | Države članice potiču se da osmisle najbolje prakse kako bi poticale postavljanje elektroničkih komunikacijskih mreža sa smanjenim ekološkim otiskom, posebno u pogledu upotrebe energije i povezanih emisija stakleničkih plinova, uključujući:






  (a) | kriterije za procjenu okolišne održivosti budućih mreža; |
| --- | --- | --- |

(16)

(a)

kriterije za procjenu okolišne održivosti budućih mreža;

| (b) | poticaje koji se daju operaterima za postavljanje okolišno održivih mreža. |
| --- | --- |

(b)

poticaje koji se daju operaterima za postavljanje okolišno održivih mreža.

Procjena utjecaja na okoliš

| (17) | Ako se zakonodavstvom Unije, posebno Direktivom 2001/42/EZ (Direktiva o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš), Direktivom 2011/92/EU (Direktiva o procjeni utjecaja na okoliš) i Direktivom 92/43/EEZ (Direktiva o staništima), zahtijeva procjena utjecaja na okoliš, a posebno ako tijela pripremaju okvir za buduće odobravanje za provedbu projekata, države članice trebale bi razmjenjivati najbolje prakse o tome kako provesti i uzeti u obzir rezultate procjene utjecaja na okoliš, u fazi kad se učinci na okoliš mogu utvrditi i procijeniti, na primjer kad operateri predstavljaju opće planove za projekte koji uključuju konkretnu instalaciju ili postavljanje mreža. |
| --- | --- |

(17)

4.   DJELOVANJE NA NACIONALNOJ RAZINI KAKO BI SE OSIGURAO PRAVODOBAN I INVESTICIJSKI POTICAJAN PRISTUP RADIOFREKVENCIJSKOM SPEKTRU ZA MREŽE 5G

Raspored postupaka ovlaštenja za spektar

| (18) | Ne dovodeći u pitanje bilo kakvu procjenu više sile u okviru prava Unije, države članice trebale bi osigurati da se svako odgađanje postupaka za dodjelu prava korištenja radiofrekvencijskim spektrom zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 svede na minimum i da traje samo onoliko koliko je potrebno da se spriječi ili suzbije širenje bolesti COVID-19. U skladu s time države članice trebale bi ažurirati sve relevantne nacionalne planove o spektru. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Države članice trebale bi zatražiti od foruma za istorazinsku ocjenu da u skladu s člankom 35. Europskog zakonika elektroničkih komunikacija unaprijed preispita nacrt mjera za dodjelu prava korištenja spektrom u okviru frekvencijskih pojaseva 700 MHz, 3,4 –3,8 GHz i 24,25 – 27,5 GHz radi razmjene najboljih praksi. |
| --- | --- |

(19)

Poticaji za ulaganje

| (20) | Kako bi se dobio pregled mjera kojima se korisnici radiofrekvencijskog spektra potiču na znatna ulaganja u postavljanje mreža 5G, države članice trebale bi obavijestiti Komisiju, a posebno putem Skupine za politiku radiofrekvencijskog spektra, o konkretnim mjerama koje smatraju najboljim praksama, uključujući one koje su provedene ili se njihova provedba planira na nacionalnoj razini, u vezi s izdavanjem ovlaštenja za radiofrekvencijski spektar u frekvencijskim pojasevima 700 MHz, 3,4 – 3,8 GHz i 24,25 – 27,5 GHz.
  Konkretno, države članice trebale bi prijaviti sve relevantne mjere čiji su ciljevi:






  (a) | promicanje odgovarajućih rezerviranih cijena koje odražavaju minimalne razine naknada za prava korištenja radiofrekvencijskim spektrom; |
| --- | --- | --- |

(20)

Konkretno, države članice trebale bi prijaviti sve relevantne mjere čiji su ciljevi:

(a)

promicanje odgovarajućih rezerviranih cijena koje odražavaju minimalne razine naknada za prava korištenja radiofrekvencijskim spektrom;

| (b) | izbjegavanje nestašice spektra osiguravanjem dodjele cjelokupnog opsega radiofrekvencijskog spektra usklađenog na razini Unije; |
| --- | --- |

(b)

izbjegavanje nestašice spektra osiguravanjem dodjele cjelokupnog opsega radiofrekvencijskog spektra usklađenog na razini Unije;

| (c) | pružanje mogućnosti da se naknade za prava korištenja radiofrekvencijskim spektrom na nediskriminirajući način plaćaju u obrocima u razdoblju trajanja tih prava; |
| --- | --- |

(c)

pružanje mogućnosti da se naknade za prava korištenja radiofrekvencijskim spektrom na nediskriminirajući način plaćaju u obrocima u razdoblju trajanja tih prava;

| (d) | primjena režima izdavanja pojedinačnih ovlaštenja za frekvencijski pojas 24,25 – 27,5 GHz kojim se promiče njegova pravodobna upotreba, a posebno režima koji se temelji na brzim administrativnim postupcima u slučaju zemljopisno ograničenih prava korištenja; |
| --- | --- |

(d)

primjena režima izdavanja pojedinačnih ovlaštenja za frekvencijski pojas 24,25 – 27,5 GHz kojim se promiče njegova pravodobna upotreba, a posebno režima koji se temelji na brzim administrativnim postupcima u slučaju zemljopisno ograničenih prava korištenja;

| (e) | kombiniranje financijskih poticaja s obvezama ili formalnim obvezama ubrzavanja ili proširivanja visokokvalitetne bežične pokrivenosti; |
| --- | --- |

(e)

kombiniranje financijskih poticaja s obvezama ili formalnim obvezama ubrzavanja ili proširivanja visokokvalitetne bežične pokrivenosti;

| (f) | podložno pravu tržišnog natjecanja, pružanje mogućnosti za dijeljenje pasivne i aktivne infrastrukture te zajedničko postavljanje infrastrukture koja se oslanja na korištenje radiofrekvencijskim spektrom. |
| --- | --- |

(f)

podložno pravu tržišnog natjecanja, pružanje mogućnosti za dijeljenje pasivne i aktivne infrastrukture te zajedničko postavljanje infrastrukture koja se oslanja na korištenje radiofrekvencijskim spektrom.

5.   POBOLJŠANA KOORDINACIJA NA RAZINI UNIJE U POGLEDU DODJELE SPEKTRA ZA PREKOGRANIČNU UPOTREBU

| (21) | Kako bi promicale koherentnu praksu dodjele prava korištenja radiofrekvencijskim spektrom operaterima radi postavljanja bežične infrastrukture sljedeće generacije (uključujući tehnologiju 5G) za prekograničnu industrijsku primjenu, države članice trebale bi osmisliti najbolje prakse i dogovoriti se o njima u okviru paketa mjera, među ostalim u pogledu:






  (a) | utvrđivanja slučajeva korištenja s prekograničnom dimenzijom, posebno za cestovni prijevoz, željeznički prijevoz i industrijsku proizvodnju, u skladu s prioritetima Unije (12) o postavljanju tehnologija 5G; |
| --- | --- | --- |

(21)

(a)

utvrđivanja slučajeva korištenja s prekograničnom dimenzijom, posebno za cestovni prijevoz, željeznički prijevoz i industrijsku proizvodnju, u skladu s prioritetima Unije (12) o postavljanju tehnologija 5G;

| (b) | za svaki utvrđeni slučaj, utvrđivanja zajedničkog namjenskog frekvencijskog raspona povezanog s odgovarajućim zajedničkim režimom izdavanja ovlaštenja i uvjetima takvih ovlaštenja potrebnima za osiguravanje kontinuiteta prekogranične usluge, uključujući, ali ne ograničavajući se na kvalitetu usluge i sigurnost mreže. |
| --- | --- |

(b)

za svaki utvrđeni slučaj, utvrđivanja zajedničkog namjenskog frekvencijskog raspona povezanog s odgovarajućim zajedničkim režimom izdavanja ovlaštenja i uvjetima takvih ovlaštenja potrebnima za osiguravanje kontinuiteta prekogranične usluge, uključujući, ali ne ograničavajući se na kvalitetu usluge i sigurnost mreže.

| (22) | Države članice pozivaju se da se koriste najboljim praksama iz paketa mjera na koji se upućuje u točki 21. u odnosu na relevantne korisnike na njihovu teritoriju, posebno radi zajedničke uspostave zajedničkih aspekata i provedbe zajedničkog postupka izdavanja ovlaštenja u skladu s člankom 37. Europskog zakonika elektroničkih komunikacija do 30. ožujka 2022. |
| --- | --- |

(22)

6.   IZVJEŠTAVANJE

| (23) | Do 30. travnja 2021. svaka država članica trebala bi Komisiji dostaviti plan za provedbu paketa mjera. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Do 30. travnja 2022. svaka država članica trebala bi izvijestiti o provedbi paketa mjera. |
| --- | --- |

(24)

Sastavljeno u Bruxellesu 18. rujna 2020.

Za Komisiju

Thierry BRETON

Član Komisije

---

(1)  Zaključci Vijeća o oblikovanju digitalne budućnosti Europe, 9. lipnja 2020., 8711/20. https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8711-2020-INIT/hr/pdf

1

(2)  COM(2020) 67 final

2

(3)  Direktiva 2014/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o mjerama za smanjenje troškova postavljanja elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina (SL L 155, 23.5.2014., str. 1.).

3

(4)  Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi Direktive 2014/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o mjerama za smanjenje troškova postavljanja elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina, COM(2018) 492, 27. lipnja 2018.

4

(5)  Direktiva (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (SL L 321, 17.12.2018., str. 36.).

5

(6)  Direktiva 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2001. o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš (SL L 197, 21.7.2001., str. 30.).

6

(7)  Direktiva 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (SL L 26, 28.1.2012., str. 1.).

7

(8)  Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

8

(9)  Odluka (EU) 2017/899 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o uporabi frekvencijskog pojasa 470 – 790 MHz u Uniji (SL L 138, 25.5.2017., str. 131.).

9

(10)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „5G za Europu – Akcijski plan”, COM(2016) 588 final.

10

(11)  Preporuka Komisije (EU) 2019/534 оd 26. ožujka 2019. Kibersigurnost 5G mreža (SL L 88, 29.3.2019., str. 42.).

11

(12)  Vidjeti posebno Komunikacije Komisije COM(2016) 587 i COM(2020) 67.

12

---