# Úradný vestník L 305/2020

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 305 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 6321. septembra 2020 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 305

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 6321. septembra 2020

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1302 zo 14. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o poplatky, ktoré Európsky orgán pre cenné papiere a trhy účtuje centrálnym protistranám usadeným v tretích krajinách (
  1
  ) | 1 |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1303 zo 14. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o kritériá, ktoré by mal orgán ESMA zohľadniť pri určení toho, či je centrálna protistrana usadená v tretej krajine systémovo dôležitá alebo sa pravdepodobne stane systémovo dôležitou pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov (
  1
  ) | 7 |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1304 zo 14. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o minimálne skutočnosti, ktoré má orgán ESMA posúdiť pri posudzovaní žiadostí centrálnych protistrán z tretích krajín o porovnateľné dodržiavanie požiadaviek, a postupy a podmienky týkajúce sa tohto posúdenia (
  1
  ) | 13 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/1305 z 18. septembra 2020 o udelení povolenia Spojenému kráľovstvu samostatne vyjadriť svoj súhlas s tým, že bude viazané určitými medzinárodnými dohodami, ktoré sa majú uplatňovať počas prechodného obdobia v oblasti spoločnej rybárskej politiky Únie | 27 |
| | | Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2020/1306 zo 16. septembra 2020 o dočasnom vylúčení určitých expozícií voči centrálnym bankám z veľkosti celkovej expozície vzhľadom na pandémiu COVID-19 (ECB/2020/44) | 30 |
| | | ODPORÚČANIA |
| | * | Odporúčanie Komisie (EÚ) 2020/1307 z 18. septembra 2020 o spoločnom súbore nástrojov Únie na zníženie nákladov na zavádzanie vysokokapacitných sietí a zabezpečenie včasného prístupu k rádiovému frekvenčnému spektru 5G priaznivého pre investície v záujme podpory pripojiteľnosti s cieľom oživiť hospodárstvo po kríze COVID-19 v Únii | 33 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1302 zo 14. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o poplatky, ktoré Európsky orgán pre cenné papiere a trhy účtuje centrálnym protistranám usadeným v tretích krajinách (
  1
  )

1

1

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1303 zo 14. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o kritériá, ktoré by mal orgán ESMA zohľadniť pri určení toho, či je centrálna protistrana usadená v tretej krajine systémovo dôležitá alebo sa pravdepodobne stane systémovo dôležitou pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov (
  1
  )

1

7

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1304 zo 14. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o minimálne skutočnosti, ktoré má orgán ESMA posúdiť pri posudzovaní žiadostí centrálnych protistrán z tretích krajín o porovnateľné dodržiavanie požiadaviek, a postupy a podmienky týkajúce sa tohto posúdenia (
  1
  )

1

13

ROZHODNUTIA

*

Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/1305 z 18. septembra 2020 o udelení povolenia Spojenému kráľovstvu samostatne vyjadriť svoj súhlas s tým, že bude viazané určitými medzinárodnými dohodami, ktoré sa majú uplatňovať počas prechodného obdobia v oblasti spoločnej rybárskej politiky Únie

27

Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2020/1306 zo 16. septembra 2020 o dočasnom vylúčení určitých expozícií voči centrálnym bankám z veľkosti celkovej expozície vzhľadom na pandémiu COVID-19 (ECB/2020/44)

30

ODPORÚČANIA

*

Odporúčanie Komisie (EÚ) 2020/1307 z 18. septembra 2020 o spoločnom súbore nástrojov Únie na zníženie nákladov na zavádzanie vysokokapacitných sietí a zabezpečenie včasného prístupu k rádiovému frekvenčnému spektru 5G priaznivého pre investície v záujme podpory pripojiteľnosti s cieľom oživiť hospodárstvo po kríze COVID-19 v Únii

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 21.9.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 305/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 305/1

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2020/1302

zo 14. júla 2020,

ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o poplatky, ktoré Európsky orgán pre cenné papiere a trhy účtuje centrálnym protistranám usadeným v tretích krajinách

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (1), a najmä na jeho článok 25d ods. 3,

keďže:

| (1) | V článku 25d nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa vyžaduje, aby Európsky orgán pre cenné papiere a trhy („ESMA“) účtoval centrálnym protistranám („CCP“) z tretích krajín poplatky súvisiace so žiadosťami o uznanie na základe článku 25 uvedeného nariadenia, ako aj ročné poplatky súvisiace s plnením jeho úloh podľa uvedeného nariadenia vo vzťahu k uznaným centrálnym protistranám z tretích krajín. V článku 25d ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa vyžaduje, aby takéto poplatky boli primerané obratu dotknutej centrálnej protistrany a aby pokrývali všetky náklady, ktoré orgánu ESMA vznikli v súvislosti s jej uznaním a s plnením jeho úloh vo vzťahu k centrálnej protistrane z tretej krajiny v súlade s uvedeným nariadením. |
| --- | --- |

(1)

V článku 25d nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa vyžaduje, aby Európsky orgán pre cenné papiere a trhy („ESMA“) účtoval centrálnym protistranám („CCP“) z tretích krajín poplatky súvisiace so žiadosťami o uznanie na základe článku 25 uvedeného nariadenia, ako aj ročné poplatky súvisiace s plnením jeho úloh podľa uvedeného nariadenia vo vzťahu k uznaným centrálnym protistranám z tretích krajín. V článku 25d ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa vyžaduje, aby takéto poplatky boli primerané obratu dotknutej centrálnej protistrany a aby pokrývali všetky náklady, ktoré orgánu ESMA vznikli v súvislosti s jej uznaním a s plnením jeho úloh vo vzťahu k centrálnej protistrane z tretej krajiny v súlade s uvedeným nariadením.

| (2) | Poplatky súvisiace so žiadosťami o uznanie („poplatky za uznanie“) by sa mali účtovať centrálnym protistranám z tretích krajín na pokrytie nákladov orgánu ESMA vzniknutých pri spracúvaní žiadostí o uznanie vrátane nákladov na overenie úplnosti žiadostí, požadovanie doplňujúcich informácií či koncipovanie rozhodnutí a nákladov týkajúcich sa posudzovania systémovej dôležitosti centrálnych protistrán z tretích krajín [„rozdelenie do stupňov (Tier)“]. V prípade centrálnych protistrán, ktoré sú systémovo dôležité alebo sa pravdepodobne stanú systémovo dôležitými pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov a ktoré orgán ESMA uznal v súlade s článkom 25 ods. 2b nariadenia (EÚ) č. 648/2012 („centrálne protistrany Tier 2“), orgánu ESMA vznikajú dodatočné náklady. Tieto dodatočné náklady vznikajú orgánu ESMA pri posudzovaní dodržiavania podmienok na uznanie uvedených v článku 25 ods. 2b nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a toho, či po dodržaní príslušného právneho rámca tretej krajiny možno centrálnu protistranu považovať za centrálnu protistranu, ktorá dodržiava požiadavky uvedené v článku 16 a hlavách IV a V nariadenia (EÚ) č. 648/2012 („porovnateľné dodržiavanie“). Náklady spojené so žiadosťami centrálnych protistrán Tier 2 budú preto vyššie než náklady spojené so žiadosťami centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré sa nepovažujú za systémovo dôležité alebo ktoré sa pravdepodobne nestanú systémovo dôležitými pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov („centrálne protistrany Tier 1“). |
| --- | --- |

(2)

Poplatky súvisiace so žiadosťami o uznanie („poplatky za uznanie“) by sa mali účtovať centrálnym protistranám z tretích krajín na pokrytie nákladov orgánu ESMA vzniknutých pri spracúvaní žiadostí o uznanie vrátane nákladov na overenie úplnosti žiadostí, požadovanie doplňujúcich informácií či koncipovanie rozhodnutí a nákladov týkajúcich sa posudzovania systémovej dôležitosti centrálnych protistrán z tretích krajín [„rozdelenie do stupňov (Tier)“]. V prípade centrálnych protistrán, ktoré sú systémovo dôležité alebo sa pravdepodobne stanú systémovo dôležitými pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov a ktoré orgán ESMA uznal v súlade s článkom 25 ods. 2b nariadenia (EÚ) č. 648/2012 („centrálne protistrany Tier 2“), orgánu ESMA vznikajú dodatočné náklady. Tieto dodatočné náklady vznikajú orgánu ESMA pri posudzovaní dodržiavania podmienok na uznanie uvedených v článku 25 ods. 2b nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a toho, či po dodržaní príslušného právneho rámca tretej krajiny možno centrálnu protistranu považovať za centrálnu protistranu, ktorá dodržiava požiadavky uvedené v článku 16 a hlavách IV a V nariadenia (EÚ) č. 648/2012 („porovnateľné dodržiavanie“). Náklady spojené so žiadosťami centrálnych protistrán Tier 2 budú preto vyššie než náklady spojené so žiadosťami centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré sa nepovažujú za systémovo dôležité alebo ktoré sa pravdepodobne nestanú systémovo dôležitými pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov („centrálne protistrany Tier 1“).

| (3) | Zatiaľ čo základný poplatok za uznanie by sa mal účtovať všetkým centrálnym protistranám z tretích krajín, ktoré na základe článku 25 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 žiadajú o uznanie, centrálnym protistranám Tier 2 by sa mal účtovať dodatočný poplatok na pokrytie dodatočných nákladov, ktoré orgánu ESMA vzniknú v rámci postupu spracúvania žiadostí. Dodatočný poplatok za uznanie by sa mal účtovať aj už uznaným centrálnym protistranám, a to v momente, keď orgán ESMA po prvýkrát určí, či sa majú klasifikovať ako centrálne protistrany Tier 2 v nadväznosti na preskúmanie ich systémovej dôležitosti na základe článku 25 ods. 5 alebo článku 89 ods. 3c nariadenia (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(3)

Zatiaľ čo základný poplatok za uznanie by sa mal účtovať všetkým centrálnym protistranám z tretích krajín, ktoré na základe článku 25 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 žiadajú o uznanie, centrálnym protistranám Tier 2 by sa mal účtovať dodatočný poplatok na pokrytie dodatočných nákladov, ktoré orgánu ESMA vzniknú v rámci postupu spracúvania žiadostí. Dodatočný poplatok za uznanie by sa mal účtovať aj už uznaným centrálnym protistranám, a to v momente, keď orgán ESMA po prvýkrát určí, či sa majú klasifikovať ako centrálne protistrany Tier 2 v nadväznosti na preskúmanie ich systémovej dôležitosti na základe článku 25 ods. 5 alebo článku 89 ods. 3c nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

| (4) | Ročné poplatky sa majú účtovať aj uznaným centrálnym protistranám z tretích krajín na pokrytie nákladov orgánu ESMA, ktoré mu vzniknú pri plnení jeho úloh podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 vo vzťahu k takýmto centrálnym protistranám. V prípade centrálnych protistrán Tier 1 aj Tier 2 uvedené úlohy zahŕňajú pravidelné preskúmavanie systémovej dôležitosti centrálnych protistrán podľa článku 25 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, implementáciu a udržiavanie dohôd o spolupráci s orgánmi tretích krajín a monitorovanie regulačného vývoja a vývoja v oblasti dohľadu v tretích krajinách. V prípade centrálnych protistrán Tier 2 je orgán ESMA zároveň povinný vykonávať priebežný dohľad nad tým, či uvedené centrálne protistrany dodržiavajú požiadavky uvedené v článku 16 a hlavách IV a V nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a to aj prostredníctvom porovnateľného dodržiavania, ak bolo priznané. Je preto je vhodné, aby sa na centrálne protistrany Tier 1 a Tier 2 uplatňovali rôzne ročné poplatky. |
| --- | --- |

(4)

Ročné poplatky sa majú účtovať aj uznaným centrálnym protistranám z tretích krajín na pokrytie nákladov orgánu ESMA, ktoré mu vzniknú pri plnení jeho úloh podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 vo vzťahu k takýmto centrálnym protistranám. V prípade centrálnych protistrán Tier 1 aj Tier 2 uvedené úlohy zahŕňajú pravidelné preskúmavanie systémovej dôležitosti centrálnych protistrán podľa článku 25 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, implementáciu a udržiavanie dohôd o spolupráci s orgánmi tretích krajín a monitorovanie regulačného vývoja a vývoja v oblasti dohľadu v tretích krajinách. V prípade centrálnych protistrán Tier 2 je orgán ESMA zároveň povinný vykonávať priebežný dohľad nad tým, či uvedené centrálne protistrany dodržiavajú požiadavky uvedené v článku 16 a hlavách IV a V nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a to aj prostredníctvom porovnateľného dodržiavania, ak bolo priznané. Je preto je vhodné, aby sa na centrálne protistrany Tier 1 a Tier 2 uplatňovali rôzne ročné poplatky.

| (5) | Poplatky za uznanie a ročné poplatky stanovené v tomto nariadení by mali pokrývať náklady, ktorých vznik orgán ESMA očakáva pri spracúvaní žiadostí o uznanie na základe svojich skúseností s plnením úloh vo vzťahu k centrálnym protistranám z tretích krajín a ďalším subjektom, nad ktorými vykonáva dohľad, ako aj na základe očakávaných nákladov stanovených v jeho ročnom rozpočte zostavovanom podľa činností. |
| --- | --- |

(5)

Poplatky za uznanie a ročné poplatky stanovené v tomto nariadení by mali pokrývať náklady, ktorých vznik orgán ESMA očakáva pri spracúvaní žiadostí o uznanie na základe svojich skúseností s plnením úloh vo vzťahu k centrálnym protistranám z tretích krajín a ďalším subjektom, nad ktorými vykonáva dohľad, ako aj na základe očakávaných nákladov stanovených v jeho ročnom rozpočte zostavovanom podľa činností.

| (6) | Úlohy, ktoré orgán ESMA vykonáva na základe nariadenia (EÚ) č. 648/2012 vo vzťahu k uznaným centrálnym protistranám Tier 1, budú vo všeobecnosti rovnaké pre všetky centrálne protistrany Tier 1 bez ohľadu na ich veľkosť. Preto je vhodné, aby náklady, ktoré orgánu ESMA vzniknú vo vzťahu k uznaným centrálnym protistranám Tier 1, boli kryté uložením ročného poplatku v rovnakej výške pre každú uznanú centrálnu protistranu Tier 1. V snahe zabezpečiť vo vzťahu k uznaným centrálnym protistranám Tier 2 spravodlivú alokáciu poplatkov, ktoré súčasne odzrkadľujú skutočné administratívne úsilie, ktoré je potrebné zo strany orgánu ESMA na splnenie jeho úloh vo vzťahu ku každej centrálnej protistrane Tier 2, by sa v ročných poplatkoch mal zohľadňovať aj obrat danej centrálnej protistrany Tier 2. |
| --- | --- |

(6)

Úlohy, ktoré orgán ESMA vykonáva na základe nariadenia (EÚ) č. 648/2012 vo vzťahu k uznaným centrálnym protistranám Tier 1, budú vo všeobecnosti rovnaké pre všetky centrálne protistrany Tier 1 bez ohľadu na ich veľkosť. Preto je vhodné, aby náklady, ktoré orgánu ESMA vzniknú vo vzťahu k uznaným centrálnym protistranám Tier 1, boli kryté uložením ročného poplatku v rovnakej výške pre každú uznanú centrálnu protistranu Tier 1. V snahe zabezpečiť vo vzťahu k uznaným centrálnym protistranám Tier 2 spravodlivú alokáciu poplatkov, ktoré súčasne odzrkadľujú skutočné administratívne úsilie, ktoré je potrebné zo strany orgánu ESMA na splnenie jeho úloh vo vzťahu ku každej centrálnej protistrane Tier 2, by sa v ročných poplatkoch mal zohľadňovať aj obrat danej centrálnej protistrany Tier 2.

| (7) | Ročné poplatky účtované centrálnym protistranám z tretích krajín za prvý rok, v ktorom sú uznané podľa článku 25 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, by mali byť primerané časti daného roka, počas ktorého orgán ESMA vykonáva úlohy v súlade s uvedeným nariadením vo vzťahu k uvedeným centrálnym protistranám. Rovnaká zásada by sa mala uplatňovať aj v roku, v ktorom je centrálna protistrana, ktorá je uznaná ako centrálna protistrana Tier 1, po prvýkrát klasifikovaná podľa článku 25 ods. 5 uvedeného nariadenia ako centrálna protistrana Tier 2. |
| --- | --- |

(7)

Ročné poplatky účtované centrálnym protistranám z tretích krajín za prvý rok, v ktorom sú uznané podľa článku 25 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, by mali byť primerané časti daného roka, počas ktorého orgán ESMA vykonáva úlohy v súlade s uvedeným nariadením vo vzťahu k uvedeným centrálnym protistranám. Rovnaká zásada by sa mala uplatňovať aj v roku, v ktorom je centrálna protistrana, ktorá je uznaná ako centrálna protistrana Tier 1, po prvýkrát klasifikovaná podľa článku 25 ods. 5 uvedeného nariadenia ako centrálna protistrana Tier 2.

| (8) | S cieľom zabezpečiť včasné financovanie nákladov, ktoré orgánu ESMA vzniknú v súvislosti so žiadosťami o uznanie podanými podľa článku 25 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, by sa poplatky za uznanie mali orgánu ESMA uhradiť pred spracovaním žiadostí o uznanie alebo pred posúdením toho, či centrálne protistrany Tier 2 spĺňajú požiadavky na uznanie uvedené v článku 25 ods. 2b nariadenia (EÚ) č. 648/2012. S cieľom zabezpečiť včasné financovanie nákladov, ktoré orgánu ESMA vzniknú pri plnení jeho úloh vo vzťahu k uznaným centrálnym protistranám z tretích krajín, by sa ročné poplatky mali uhradiť na začiatku kalendárneho roka, ktorého sa týkajú. Ročné poplatky v prvom roku uznania by sa mali uhradiť čo najskôr po prijatí rozhodnutí o uznaní. |
| --- | --- |

(8)

S cieľom zabezpečiť včasné financovanie nákladov, ktoré orgánu ESMA vzniknú v súvislosti so žiadosťami o uznanie podanými podľa článku 25 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, by sa poplatky za uznanie mali orgánu ESMA uhradiť pred spracovaním žiadostí o uznanie alebo pred posúdením toho, či centrálne protistrany Tier 2 spĺňajú požiadavky na uznanie uvedené v článku 25 ods. 2b nariadenia (EÚ) č. 648/2012. S cieľom zabezpečiť včasné financovanie nákladov, ktoré orgánu ESMA vzniknú pri plnení jeho úloh vo vzťahu k uznaným centrálnym protistranám z tretích krajín, by sa ročné poplatky mali uhradiť na začiatku kalendárneho roka, ktorého sa týkajú. Ročné poplatky v prvom roku uznania by sa mali uhradiť čo najskôr po prijatí rozhodnutí o uznaní.

| (9) | V snahe odradiť centrálne protistrany od toho, aby podávali opakované alebo neopodstatnené žiadosti, by sa poplatky za uznanie – ak žiadateľ svoju žiadosť stiahne – nemali vracať. Keďže administratívna práca požadovaná v prípade žiadosti o uznanie, ktorá je zamietnutá, je rovnaká ako v prípade žiadosti, ktorá je schválená, poplatky za uznanie by sa nemali vracať v prípade zamietnutia žiadosti. |
| --- | --- |

(9)

V snahe odradiť centrálne protistrany od toho, aby podávali opakované alebo neopodstatnené žiadosti, by sa poplatky za uznanie – ak žiadateľ svoju žiadosť stiahne – nemali vracať. Keďže administratívna práca požadovaná v prípade žiadosti o uznanie, ktorá je zamietnutá, je rovnaká ako v prípade žiadosti, ktorá je schválená, poplatky za uznanie by sa nemali vracať v prípade zamietnutia žiadosti.

| (10) | Akékoľvek náklady, ktoré orgánu ESMA vznikli po nadobudnutí účinnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2099 (2) vo vzťahu k centrálnym protistranám z tretích krajín, ktoré už boli uznané v súlade s článkom 25 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 pred 22. septembrom 2020, by sa mali pokryť z poplatkov. Od takýchto centrálnych protistrán z tretích krajín by sa preto malo vyžadovať, aby uhradili predbežný ročný poplatok za rok 2020 a za každý nasledujúci rok až dovtedy, kým nedôjde k preskúmaniu ich systémovej dôležitosti podľa článku 89 ods. 3c nariadenia (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(10)

Akékoľvek náklady, ktoré orgánu ESMA vznikli po nadobudnutí účinnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2099 (2) vo vzťahu k centrálnym protistranám z tretích krajín, ktoré už boli uznané v súlade s článkom 25 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 pred 22. septembrom 2020, by sa mali pokryť z poplatkov. Od takýchto centrálnych protistrán z tretích krajín by sa preto malo vyžadovať, aby uhradili predbežný ročný poplatok za rok 2020 a za každý nasledujúci rok až dovtedy, kým nedôjde k preskúmaniu ich systémovej dôležitosti podľa článku 89 ods. 3c nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

| (11) | Toto delegované nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr, aby sa zabezpečilo, že orgán ESMA bude mať po nadobudnutí účinnosti nariadenia (EÚ) 2019/2099 k dispozícii včasné a primerané finančné prostriedky, |
| --- | --- |

(11)

Toto delegované nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr, aby sa zabezpečilo, že orgán ESMA bude mať po nadobudnutí účinnosti nariadenia (EÚ) 2019/2099 k dispozícii včasné a primerané finančné prostriedky,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

POPLATKY

Článok 1

Poplatky za uznanie

1.   Centrálna protistrana, ktorá je usadená v tretej krajine a ktorá žiada o uznanie v súlade s článkom 25 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, uhrádza základný poplatok za uznanie vo výške 50 000 EUR.

2.   Centrálna protistrana, ktorá je usadená v tretej krajine, uhrádza dodatočný poplatok za uznanie vo výške 360 000 EUR, ak orgán ESMA v súlade s článkom 25 ods. 2a nariadenia (EÚ) č. 648/2012 určí, že uvedená centrálna protistrana je systémovo dôležitá alebo sa pravdepodobne stane systémovo dôležitou pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov („centrálna protistrana Tier 2“). Centrálna protistrana Tier 2 uhrádza dodatočný poplatok za uznanie v ktoromkoľvek z týchto prípadov:

| a) | centrálna protistrana žiada o uznanie; |
| --- | --- |

a)

centrálna protistrana žiada o uznanie;

| b) | centrálna protistrana, ktorá už je uznaná podľa článku 25 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, sa v nadväznosti na preskúmanie, ktoré v súlade s článkom 25 ods. 5 uvedeného nariadenia uskutočňuje orgán ESMA, určí za centrálnu protistranu Tier 2. |
| --- | --- |

b)

centrálna protistrana, ktorá už je uznaná podľa článku 25 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, sa v nadväznosti na preskúmanie, ktoré v súlade s článkom 25 ods. 5 uvedeného nariadenia uskutočňuje orgán ESMA, určí za centrálnu protistranu Tier 2.

Článok 2

Ročné poplatky

1.   Uznaná centrálna protistrana uhrádza ročný poplatok.

2.   Ak orgán ESMA uznal centrálnu protistranu v súlade s článkom 25 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 („centrálna protistrana Tier 1“), ročný poplatok pre každú centrálnu protistranu Tier 1 za daný rok n) je celkový ročný poplatok rozdelený rovnomerne medzi všetky centrálne protistrany Tier 1 uznané k 31. decembru predchádzajúceho roka (n-1).

Na účely prvého pododseku je celkovým ročným poplatkom za daný rok n) odhad výdavkov týkajúcich sa úloh, ktoré má vykonať orgán ESMA vo vzťahu ku všetkým uznaným centrálnym protistranám Tier 1 podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré sú zahrnuté do rozpočtu orgánu ESMA na daný rok.

3.   Ak orgán ESMA uznal centrálnu protistranu v súlade s článkom 25 ods. 2b nariadenia (EÚ) č. 648/2012 („centrálna protistrana Tier 2“), ročný poplatok za daný rok n) je celkový ročný poplatok rozdelený medzi všetky centrálne protistrany Tier 2 uznané k 31. decembru predchádzajúceho roka (n-1) a vynásobený príslušnou váhou stanovenou podľa článku 4 tohto nariadenia.

Na účely prvého pododseku je celkovým ročným poplatkom za daný rok n) odhad výdavkov týkajúcich sa úloh, ktoré má vykonať orgán ESMA vo vzťahu ku všetkým uznaným centrálnym protistranám Tier 2 podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré sú zahrnuté do rozpočtu orgánu ESMA na daný rok.

Článok 3

Ročné poplatky v roku uznania

1.   V roku, v ktorom orgán ESMA uzná centrálnu protistranu z tretej krajiny v súlade s článkom 25 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, sa ročný poplatok vypočítava takto:

| a) | ak orgán ESMA uzná centrálnu protistranu ako centrálnu protistranu Tier 1, ročný poplatok sa určuje ako podiel na základnom poplatku za uznanie stanovenom v článku 1 ods. 1 tohto nariadenia vypočítaný na základe tohto vzorca: |
| --- | --- |

a)

ak orgán ESMA uzná centrálnu protistranu ako centrálnu protistranu Tier 1, ročný poplatok sa určuje ako podiel na základnom poplatku za uznanie stanovenom v článku 1 ods. 1 tohto nariadenia vypočítaný na základe tohto vzorca:

Image 1

| b) | ak orgán ESMA uzná centrálnu protistranu ako centrálnu protistranu Tier 2, ročný poplatok sa určuje ako podiel na dodatočnom poplatku za uznanie stanovenom v článku 1 ods. 2 tohto nariadenia vypočítaný na základe tohto vzorca: |
| --- | --- |

b)

ak orgán ESMA uzná centrálnu protistranu ako centrálnu protistranu Tier 2, ročný poplatok sa určuje ako podiel na dodatočnom poplatku za uznanie stanovenom v článku 1 ods. 2 tohto nariadenia vypočítaný na základe tohto vzorca:

Image 2

2.   Ak centrálna protistrana uhradila predbežný ročný poplatok v súlade s článkom 9 za rok, v ktorom je táto centrálna protistrana uznaná ako centrálna protistrana Tier 1, ročný poplatok vypočítaný v súlade s odsekom 1 písm. a) sa neúčtuje.

3.   Ak centrálna protistrana uhradila predbežný ročný poplatok v súlade s článkom 9 alebo ročný poplatok v súlade s článkom 2 ods. 2 za rok, v ktorom je táto centrálna protistrana uznaná ako centrálna protistrana Tier 2, výška uvedeného poplatku sa odpočíta od poplatku, ktorý sa má uhradiť v súlade s odsekom 1 písm. b).

Článok 4

Príslušný obrat v prípade centrálnych protistrán Tier 2

1.   Príslušným obratom centrálnej protistrany Tier 2 sú jej celosvetové výnosy, ktoré plynú z poskytovania zúčtovacích služieb (členské poplatky a zúčtovacie poplatky po odpočítaní transakčných nákladov) počas posledného účtovného roka danej centrálnej protistrany.

Centrálne protistrany Tier 2 každoročne poskytujú orgánu ESMA údaje overené audítorom, ktoré potvrdzujú ich celosvetové výnosy plynúce z poskytovania zúčtovacích služieb uvedených v prvom pododseku. Údaje overené audítorom sa orgánu ESMA predkladajú každý rok najneskôr do 30. septembra. Dokumenty s údajmi overenými audítorom sa poskytujú v jazyku, ktorý je zaužívaný v oblasti finančných služieb.

Ak sa výnosy uvedené v prvom pododseku vykazujú v inej mene než v eurách, orgán ESMA ich prevedie na eurá s použitím priemerného výmenného kurzu eura platného v období, počas ktorého boli výnosy zaznamenané. Na tento účel sa používa referenčný výmenný kurz eura, ktorý uverejňuje Európska centrálna banka.

2.   Na základe obratu určeného v súlade s odsekom 1 za daný rok n) sa centrálna protistrana považuje za centrálnu protistranu patriacu do jednej z týchto skupín:

| a) | Skupina 1: ročný obrat menej než 600 miliónov EUR; |
| --- | --- |

a)

Skupina 1: ročný obrat menej než 600 miliónov EUR;

| b) | Skupina 2: ročný obrat 600 miliónov EUR alebo viac. |
| --- | --- |

b)

Skupina 2: ročný obrat 600 miliónov EUR alebo viac.

Centrálnej protistrane Tier 2 v skupine 1 sa prideľuje váha pre obrat vo výške 1.

Centrálnej protistrane Tier 2 v skupine 2 sa prideľuje váha pre obrat vo výške 1,2.

3.   Celková váha pre obrat všetkých uznaných centrálnych protistrán Tier 2 za daný rok n) je súčtom váh pre obrat všetkých centrálnych protistrán Tier 2, ktoré uznal orgán ESMA k 31. decembru predchádzajúceho roka (n-1), určených v súlade s odsekom 2.

4.   Na účely článku 2 ods. 3 je príslušnou váhou centrálnej protistrany Tier 2 za daný rok n) jej váha pre obrat určená v súlade s odsekom 2 vydelená celkovou váhou pre obrat všetkých uznaných centrálnych protistrán Tier 2, určenou v súlade s odsekom 3.

KAPITOLA II

PLATOBNÉ PODMIENKY

Článok 5

Všeobecné spôsoby platieb

1.   Všetky poplatky sa platia v eurách.

2.   Akékoľvek oneskorené platby podliehajú úrokom z omeškania stanoveným v článku 99 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (3).

3.   Komunikácia medzi orgánom ESMA a centrálnymi protistranami z tretích krajín sa uskutočňuje elektronicky.

Článok 6

Úhrada poplatkov za uznanie

1.   Základný poplatok za uznanie stanovený v článku 1 ods. 1 tohto nariadenia sa uhrádza vtedy, keď centrálna protistrana predkladá svoju žiadosť o uznanie.

Ak Komisia, odchylne od prvého pododseku, neprijala v súlade s článkom 25 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 vykonávací akt vo vzťahu k tretej krajine, v ktorej je usadená centrálna protistrana, ktorá žiada o uznanie, základný poplatok za uznanie sa uhrádza najneskôr v deň nadobudnutia účinnosti takéhoto vykonávacieho aktu.

2.   Dátum, do ktorého sa má uhradiť dodatočný poplatok za uznanie stanovený v článku 1 ods. 2 tohto nariadenia, sa stanoví v oznámení o dlhu, ktoré orgán ESMA zašle centrálnej protistrane v nadväznosti na žiadosť orgánu ESMA adresovanú centrálnej protistrane o predloženie doplňujúcich informácií na účely posúdenia toho, či daná centrálna protistrana spĺňa požiadavky stanovené v článku 25 ods. 2b nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Dátum platby musí centrálnej protistrane zaručovať aspoň 30 kalendárnych dní na úhradu odo dňa, kedy jej orgán ESMA zaslal oznámenie o dlhu.

3.   Poplatky za uznanie sa nevracajú.

Článok 7

Úhrada ročných poplatkov

1.   Ročné poplatky uvedené v článku 2 za daný rok n) sa uhrádzajú najneskôr do 31. marca roku n).

Orgán ESMA zasiela všetkým uznaným centrálnym protistranám z tretích krajín oznámenie o dlhu, v ktorom spresní výšku ročného poplatku, a to najneskôr do 1. marca roku n).

2.   V oznámení o dlhu, ktoré orgán ESMA zasiela danej centrálnej protistrane, sa musí uviesť výška ročného poplatku uvedeného v článku 3 v roku uznania, ako aj dátum, do ktorého sa má ročný poplatok uhradiť. Dátum platby musí centrálnej protistrane zaručovať aspoň 30 kalendárnych dní na úhradu odo dňa, kedy jej orgán ESMA zaslal oznámenie o dlhu.

3.   Ročné poplatky, ktoré uhradila centrálna protistrana, sa nevracajú.

KAPITOLA III

PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 8

Žiadosti o uznanie, ktoré už boli podané

1.   Ak centrálna protistrana z tretej krajiny už podala žiadosť o uznanie pred 22. septembrom 2020 a orgán ESMA ešte neprijal rozhodnutie o uznaní alebo zamietnutí uznania tejto centrálnej protistrany, centrálna protistrana uhradí poplatok za uznanie uvedený v článku 1 ods. 1 do 22. októbra 2020.

2.   Ak orgán ESMA, odchylne od odseku 1, pozastavil spracúvanie žiadosti centrálnej protistrany z tretej krajiny o uznanie pred 22. septembrom 2020, centrálna protistrana uhradí poplatok za uznanie uvedený v článku 1 ods. 1 v platobnej lehote, ktorá je uvedená v oznámení o dlhu, ktoré orgán ESMA zaslal tejto centrálnej protistrane, v nadväznosti na oznámenie, že spracúvanie jej žiadosti už nie je pozastavené. Dátum platby musí centrálnej protistrane zaručovať aspoň 30 kalendárnych dní na úhradu odo dňa, kedy jej orgán ESMA zaslal oznámenie o dlhu.

Článok 9

Predbežný ročný poplatok pre centrálne protistrany, ktoré už sú uznané

1.   Centrálna protistrana z tretej krajiny, ktorú orgán ESMA už uznal v súlade s článkom 25 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 v čase, keď toto nariadenie nadobúda účinnosť, uhrádza predbežný ročný poplatok vo výške 50 000 EUR za rok 2020 a za každý nasledujúci rok až dovtedy, kým sa neuskutoční preskúmanie jej systémovej dôležitosti podľa článku 89 ods. 3c nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a kým nedôjde k jej uznaniu buď v súlade s článkom 25 ods. 2, alebo v súlade s článkom 25 ods. 2b uvedeného nariadenia alebo kým sa neudelí takéto uznanie.

2.   Predbežný ročný poplatok za rok 2020 sa uhrádza do 30 kalendárnych dní od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. Predbežné ročné poplatky za ďalší rok n) sa uhrádzajú najneskôr do 31. marca roku n).

Článok 10

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 14. júla 2020

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2099 z 23. októbra 2019, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o postupy a príslušné orgány na povoľovanie centrálnych protistrán a požiadavky na uznávanie centrálnych protistrán z tretích krajín (Ú. v. EÚ L 322, 12.12.2019, s. 1).

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

3

---

| 21.9.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 305/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 305/7

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2020/1303

zo 14. júla 2020,

ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o kritériá, ktoré by mal orgán ESMA zohľadniť pri určení toho, či je centrálna protistrana usadená v tretej krajine systémovo dôležitá alebo sa pravdepodobne stane systémovo dôležitou pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (1), a najmä na jeho článok 25 ods. 2a druhý pododsek,

keďže:

| (1) | Pri posudzovaní miery systémového rizika, ktoré centrálna protistrana z tretej krajiny predstavuje pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov, by orgán ESMA mal zvážiť škálu objektívnych kvantitatívnych a kvalitatívnych aspektov, ktoré odôvodňujú jeho rozhodnutie o uznaní centrálnej protistrany z tretej krajiny ako centrálnej protistrany Tier 1 alebo centrálnej protistrany Tier 2. Mal by takisto zohľadniť všetky podmienky, za ktorých Komisia mohla prijať rozhodnutie o rovnocennosti. Pri posudzovaní rizikového profilu centrálnej protistrany z tretej krajiny musí orgán ESMA zvážiť najmä objektívne a transparentné kvantitatívne ukazovatele činnosti, pokiaľ ide o obchodnú činnosť vykonávanú v súvislosti s účastníkmi zúčtovania usadenými v Únii alebo denominovanú v menách Únie, a to v čase posúdenia. Zatiaľ čo orgán ESMA musí celostne zvážiť obchodnú činnosť centrálnej protistrany, v jeho posúdení by sa malo odrážať riziko, ktoré by konkrétna centrálna protistrana mohla predstavovať pre finančnú stabilitu Únie. |
| --- | --- |

(1)

Pri posudzovaní miery systémového rizika, ktoré centrálna protistrana z tretej krajiny predstavuje pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov, by orgán ESMA mal zvážiť škálu objektívnych kvantitatívnych a kvalitatívnych aspektov, ktoré odôvodňujú jeho rozhodnutie o uznaní centrálnej protistrany z tretej krajiny ako centrálnej protistrany Tier 1 alebo centrálnej protistrany Tier 2. Mal by takisto zohľadniť všetky podmienky, za ktorých Komisia mohla prijať rozhodnutie o rovnocennosti. Pri posudzovaní rizikového profilu centrálnej protistrany z tretej krajiny musí orgán ESMA zvážiť najmä objektívne a transparentné kvantitatívne ukazovatele činnosti, pokiaľ ide o obchodnú činnosť vykonávanú v súvislosti s účastníkmi zúčtovania usadenými v Únii alebo denominovanú v menách Únie, a to v čase posúdenia. Zatiaľ čo orgán ESMA musí celostne zvážiť obchodnú činnosť centrálnej protistrany, v jeho posúdení by sa malo odrážať riziko, ktoré by konkrétna centrálna protistrana mohla predstavovať pre finančnú stabilitu Únie.

| (2) | Pri bližšom určení kritérií, ktoré má orgán ESMA zohľadniť pri stanovení stupňa, do ktorého sa zaradí centrálna protistrana z tretej krajiny, by sa mala zvážiť povaha transakcií zúčtovaných centrálnou protistranou vrátane ich zložitosti, rizikového profilu a priemernej splatnosti, ako aj transparentnosť a likvidita príslušných trhov a miera, v akej sú zúčtovacie činnosti centrálnej protistrany denominované v EUR alebo iných menách Únie. V tejto súvislosti môžu osobitné charakteristiky týkajúce sa niektorých zmlúv o produktoch, ako sú zmluvy o poľnohospodárskych produktoch kótované a realizované na regulovaných trhoch v tretích krajinách, ktoré sa vzťahujú na trhy, ktoré z veľkej časti slúžia domácim nefinančným protistranám v danej tretej krajine, ktoré prostredníctvom týchto zmlúv riadia svoje obchodné riziká, predstavovať pre zúčtovacích členov a miesta obchodovania v Únii zanedbateľné riziko, pretože majú nízky stupeň systémového prepojenia so zvyškom finančného systému. |
| --- | --- |

(2)

Pri bližšom určení kritérií, ktoré má orgán ESMA zohľadniť pri stanovení stupňa, do ktorého sa zaradí centrálna protistrana z tretej krajiny, by sa mala zvážiť povaha transakcií zúčtovaných centrálnou protistranou vrátane ich zložitosti, rizikového profilu a priemernej splatnosti, ako aj transparentnosť a likvidita príslušných trhov a miera, v akej sú zúčtovacie činnosti centrálnej protistrany denominované v EUR alebo iných menách Únie. V tejto súvislosti môžu osobitné charakteristiky týkajúce sa niektorých zmlúv o produktoch, ako sú zmluvy o poľnohospodárskych produktoch kótované a realizované na regulovaných trhoch v tretích krajinách, ktoré sa vzťahujú na trhy, ktoré z veľkej časti slúžia domácim nefinančným protistranám v danej tretej krajine, ktoré prostredníctvom týchto zmlúv riadia svoje obchodné riziká, predstavovať pre zúčtovacích členov a miesta obchodovania v Únii zanedbateľné riziko, pretože majú nízky stupeň systémového prepojenia so zvyškom finančného systému.

| (3) | Krajiny, kde pôsobí centrálna protistrana, rozsah služieb, ktoré poskytuje, vlastnosti finančných nástrojov, ktoré zúčtováva, ako aj zúčtované objemy sú objektívnymi ukazovateľmi zložitosti obchodnej činnosti centrálnej protistrany. Pri zohľadnení kritéria stanoveného v článku 25 ods. 2a písm. a) nariadenia (EÚ) č. 648/2012 by preto orgán ESMA mal zvážiť vlastnícku, obchodnú a podnikovú štruktúru centrálnej protistrany, ako aj rozsah, povahu a zložitosť zúčtovacích služieb, ktoré centrálna protistrana ponúka, a mieru, do akej sú uvedené služby dôležité pre zúčtovacích členov a klientov (ďalej len „účastníci zúčtovania“) usadených v Únii. Zatiaľ čo systémový význam centrálnej protistrany by sa mal posudzovať celostne, orgán ESMA by mal osobitne zohľadniť podiel obchodnej činnosti centrálnej protistrany vykonanej v menách Únie, ako aj podiel obchodnej činnosti centrálnej protistrany pochádzajúci od účastníkov zúčtovania usadených v Únii. Pokiaľ ide o centrálnu protistranu, pri ktorej existuje väčšia pravdepodobnosť, že má systémový význam pre Úniu, je dôležité, aby orgán ESMA posúdil štruktúru a vlastníctvo skupiny, ktorej súčasťou môže byť táto centrálna protistrana, aby sa určilo, či sú ohrozené záujmy Únie. Okrem toho by sa mala posúdiť aj rozvinutosť, likvidita a transparentnosť trhov, ktorým centrálna protistrana poskytuje služby, aby orgán ESMA mohol lepšie pochopiť riziko pre zúčtovacích členov usadených v Únii pri vykonávaní aukcie v rámci riadenia zlyhania. |
| --- | --- |

(3)

Krajiny, kde pôsobí centrálna protistrana, rozsah služieb, ktoré poskytuje, vlastnosti finančných nástrojov, ktoré zúčtováva, ako aj zúčtované objemy sú objektívnymi ukazovateľmi zložitosti obchodnej činnosti centrálnej protistrany. Pri zohľadnení kritéria stanoveného v článku 25 ods. 2a písm. a) nariadenia (EÚ) č. 648/2012 by preto orgán ESMA mal zvážiť vlastnícku, obchodnú a podnikovú štruktúru centrálnej protistrany, ako aj rozsah, povahu a zložitosť zúčtovacích služieb, ktoré centrálna protistrana ponúka, a mieru, do akej sú uvedené služby dôležité pre zúčtovacích členov a klientov (ďalej len „účastníci zúčtovania“) usadených v Únii. Zatiaľ čo systémový význam centrálnej protistrany by sa mal posudzovať celostne, orgán ESMA by mal osobitne zohľadniť podiel obchodnej činnosti centrálnej protistrany vykonanej v menách Únie, ako aj podiel obchodnej činnosti centrálnej protistrany pochádzajúci od účastníkov zúčtovania usadených v Únii. Pokiaľ ide o centrálnu protistranu, pri ktorej existuje väčšia pravdepodobnosť, že má systémový význam pre Úniu, je dôležité, aby orgán ESMA posúdil štruktúru a vlastníctvo skupiny, ktorej súčasťou môže byť táto centrálna protistrana, aby sa určilo, či sú ohrozené záujmy Únie. Okrem toho by sa mala posúdiť aj rozvinutosť, likvidita a transparentnosť trhov, ktorým centrálna protistrana poskytuje služby, aby orgán ESMA mohol lepšie pochopiť riziko pre zúčtovacích členov usadených v Únii pri vykonávaní aukcie v rámci riadenia zlyhania.

| (4) | Základné imanie centrálnej protistrany a finančné zdroje viazané účastníkmi zúčtovania, ako aj druh a povaha nimi poskytnutého kolaterálu, sú základnými prvkami, ktoré treba zohľadniť pri posudzovaní schopnosti centrálnej protistrany odolávať akémukoľvek nepriaznivému vývoju. Pri zohľadnení kritéria stanoveného v článku 25 ods. 2a písm. b) nariadenia (EÚ) č. 648/2012 by preto orgán ESMA mal mať prehľad o finančných zdrojoch, ktoré má centrálna protistrana k dispozícii v prípade zlyhania alebo v prípade nesúvisiacom so zlyhaním. Orgán ESMA by mal takisto zvážiť zabezpečenú, nezabezpečenú, viazanú, neviazanú, financovanú alebo nefinancovanú povahu týchto zdrojov, ako aj prostriedky, ktoré centrálna protistrana používa na zabezpečenie právnej istoty a dôvery, pokiaľ ide o vyrovnanie platieb, ktoré vykonáva, a kolaterál, ktorý musí riešiť. Orgán ESMA by napokon mal zvážiť existenciu, povahu a účinok rámca pre ozdravenie a riešenie krízových situácií uplatňovaného na centrálne protistrany v jurisdikcii, v ktorej pôsobí centrálna protistrana žiadajúca o uznanie. Takéto rámce pre ozdravenie a riešenie krízových situácií by sa mali posudzovať na základe medzinárodne dohodnutých usmernení a kľúčových atribútov. Pri zvažovaní rizika vyrovnania a likvidity by mal orgán ESMA v prípade tých centrálnych protistrán, ktoré pravdepodobne majú systémový význam, venovať osobitnú pozornosť tomu, aký bezpečný je ich prístup k likvidite, ako aj tlakom na likviditu v menách Únie. Zatiaľ čo bezpečnosť platieb a vyrovnaní by sa mohla posilniť použitím technológie distribuovanej databázy transakcií alebo iných moderných technológií, orgán ESMA by mal venovať pozornosť dodatočnému riziku, ktoré tieto moderné technológie môžu priniesť centrálnej protistrane, najmä pokiaľ ide o kybernetické riziko. |
| --- | --- |

(4)

Základné imanie centrálnej protistrany a finančné zdroje viazané účastníkmi zúčtovania, ako aj druh a povaha nimi poskytnutého kolaterálu, sú základnými prvkami, ktoré treba zohľadniť pri posudzovaní schopnosti centrálnej protistrany odolávať akémukoľvek nepriaznivému vývoju. Pri zohľadnení kritéria stanoveného v článku 25 ods. 2a písm. b) nariadenia (EÚ) č. 648/2012 by preto orgán ESMA mal mať prehľad o finančných zdrojoch, ktoré má centrálna protistrana k dispozícii v prípade zlyhania alebo v prípade nesúvisiacom so zlyhaním. Orgán ESMA by mal takisto zvážiť zabezpečenú, nezabezpečenú, viazanú, neviazanú, financovanú alebo nefinancovanú povahu týchto zdrojov, ako aj prostriedky, ktoré centrálna protistrana používa na zabezpečenie právnej istoty a dôvery, pokiaľ ide o vyrovnanie platieb, ktoré vykonáva, a kolaterál, ktorý musí riešiť. Orgán ESMA by napokon mal zvážiť existenciu, povahu a účinok rámca pre ozdravenie a riešenie krízových situácií uplatňovaného na centrálne protistrany v jurisdikcii, v ktorej pôsobí centrálna protistrana žiadajúca o uznanie. Takéto rámce pre ozdravenie a riešenie krízových situácií by sa mali posudzovať na základe medzinárodne dohodnutých usmernení a kľúčových atribútov. Pri zvažovaní rizika vyrovnania a likvidity by mal orgán ESMA v prípade tých centrálnych protistrán, ktoré pravdepodobne majú systémový význam, venovať osobitnú pozornosť tomu, aký bezpečný je ich prístup k likvidite, ako aj tlakom na likviditu v menách Únie. Zatiaľ čo bezpečnosť platieb a vyrovnaní by sa mohla posilniť použitím technológie distribuovanej databázy transakcií alebo iných moderných technológií, orgán ESMA by mal venovať pozornosť dodatočnému riziku, ktoré tieto moderné technológie môžu priniesť centrálnej protistrane, najmä pokiaľ ide o kybernetické riziko.

| (5) | Povaha podmienok uložených centrálnou protistranou na účastníkov zúčtovania, aby mali prístup k jej službám, a vzájomné väzby medzi uvedenými účastníkmi zúčtovania majú vplyv na spôsob, akým môže byť centrálna protistrana ovplyvnená nepriaznivou udalosťou vo vzťahu k uvedeným účastníkom zúčtovania. Pri zohľadnení kritéria stanoveného v článku 25 ods. 2a písm. c) nariadenia (EÚ) č. 648/2012 by preto orgán ESMA mal v maximálnej možnej miere zistiť totožnosť účastníkov zúčtovania centrálnej protistrany, najmä ak uvedená centrálna protistrana poskytuje služby účastníkom zúčtovania usadeným v Únii. Orgán ESMA by mal takisto určiť relevantný podiel na trhu alebo relatívny význam účastníkov zúčtovania alebo skupín účastníkov zúčtovania v rámci uvedenej centrálnej protistrany. Pokiaľ je to potrebné na posúdenie vplyvu, ktorý by to mohlo mať na štruktúru zúčtujúceho členstva, orgán ESMA by mal posúdiť podmienky a možnosti, na základe ktorých centrálna protistrana poskytuje prístup k svojim zúčtovacím službám. Pokiaľ ide o centrálnu protistranu, ktorá môže mať systémový význam pre Úniu, orgán ESMA by mal posúdiť, či sú právne požiadavky a požiadavky na obozretné podnikanie, ktoré centrálna protistrana ukladá svojim zúčtovacím členom, dostatočne prísne. |
| --- | --- |

(5)

Povaha podmienok uložených centrálnou protistranou na účastníkov zúčtovania, aby mali prístup k jej službám, a vzájomné väzby medzi uvedenými účastníkmi zúčtovania majú vplyv na spôsob, akým môže byť centrálna protistrana ovplyvnená nepriaznivou udalosťou vo vzťahu k uvedeným účastníkom zúčtovania. Pri zohľadnení kritéria stanoveného v článku 25 ods. 2a písm. c) nariadenia (EÚ) č. 648/2012 by preto orgán ESMA mal v maximálnej možnej miere zistiť totožnosť účastníkov zúčtovania centrálnej protistrany, najmä ak uvedená centrálna protistrana poskytuje služby účastníkom zúčtovania usadeným v Únii. Orgán ESMA by mal takisto určiť relevantný podiel na trhu alebo relatívny význam účastníkov zúčtovania alebo skupín účastníkov zúčtovania v rámci uvedenej centrálnej protistrany. Pokiaľ je to potrebné na posúdenie vplyvu, ktorý by to mohlo mať na štruktúru zúčtujúceho členstva, orgán ESMA by mal posúdiť podmienky a možnosti, na základe ktorých centrálna protistrana poskytuje prístup k svojim zúčtovacím službám. Pokiaľ ide o centrálnu protistranu, ktorá môže mať systémový význam pre Úniu, orgán ESMA by mal posúdiť, či sú právne požiadavky a požiadavky na obozretné podnikanie, ktoré centrálna protistrana ukladá svojim zúčtovacím členom, dostatočne prísne.

| (6) | V prípade narušenia centrálnej protistrany sa účastníci zúčtovania možno budú musieť priamo alebo nepriamo spoliehať na poskytovanie podobných alebo rovnakých služieb inými centrálnymi protistranami. S cieľom posúdiť relatívny význam centrálnej protistrany, ktorá žiada o uznanie, by preto orgán ESMA mal pri zohľadnení kritéria stanoveného v článku 25 ods. 2a písm. d) nariadenia (EÚ) č. 648/2012 určiť, či účastníci zúčtovania môžu nahradiť niektoré alebo všetky zúčtovacie služby, ktoré poskytuje uvedená centrálna protistrana, službami, ktoré poskytujú iné centrálne protistrany, najmä ak tieto alternatívne centrálne protistrany majú povolenie alebo sú uznané v Únii. Ak zúčtovací členovia a klienti usadení v Únii môžu zúčtovávať určité produkty, na ktoré sa vzťahuje zúčtovacia povinnosť, len v jednej centrálnej protistrane z tretej krajiny, orgán ESMA by mal veľmi pozorne zvážiť systémový význam uvedenej centrálnej protistrany. |
| --- | --- |

(6)

V prípade narušenia centrálnej protistrany sa účastníci zúčtovania možno budú musieť priamo alebo nepriamo spoliehať na poskytovanie podobných alebo rovnakých služieb inými centrálnymi protistranami. S cieľom posúdiť relatívny význam centrálnej protistrany, ktorá žiada o uznanie, by preto orgán ESMA mal pri zohľadnení kritéria stanoveného v článku 25 ods. 2a písm. d) nariadenia (EÚ) č. 648/2012 určiť, či účastníci zúčtovania môžu nahradiť niektoré alebo všetky zúčtovacie služby, ktoré poskytuje uvedená centrálna protistrana, službami, ktoré poskytujú iné centrálne protistrany, najmä ak tieto alternatívne centrálne protistrany majú povolenie alebo sú uznané v Únii. Ak zúčtovací členovia a klienti usadení v Únii môžu zúčtovávať určité produkty, na ktoré sa vzťahuje zúčtovacia povinnosť, len v jednej centrálnej protistrane z tretej krajiny, orgán ESMA by mal veľmi pozorne zvážiť systémový význam uvedenej centrálnej protistrany.

| (7) | Centrálne protistrany môžu byť mnohorako spojené s inými finančnými infraštruktúrami, ako sú napríklad iné centrálne protistrany alebo centrálne depozitáre cenných papierov. Narušenie týchto spojení môže nepriaznivo ovplyvniť dobré fungovanie centrálnej protistrany. Pri zohľadnení kritéria stanoveného v článku 25 ods. 2a písm. e) nariadenia (EÚ) č. 648/2012 by preto orgán ESMA mal posúdiť rozsah spojení centrálnej protistrany s inými infraštruktúrami finančného trhu alebo finančnými inštitúciami, ktorý by mohol ovplyvniť finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov. Orgán ESMA by pritom mal týmto spojeniam a prepojeniam so subjektmi nachádzajúcimi sa v Únii venovať osobitnú pozornosť. Orgán ESMA by mal napokon identifikovať a posúdiť povahu služieb, ktoré centrálna protistrana zabezpečuje externe, ako aj riziko, ktoré by takéto dohody mohli predstavovať pre centrálnu protistranu, ak by akokoľvek došlo k prerušeniu alebo narušeniu jej činnosti. |
| --- | --- |

(7)

Centrálne protistrany môžu byť mnohorako spojené s inými finančnými infraštruktúrami, ako sú napríklad iné centrálne protistrany alebo centrálne depozitáre cenných papierov. Narušenie týchto spojení môže nepriaznivo ovplyvniť dobré fungovanie centrálnej protistrany. Pri zohľadnení kritéria stanoveného v článku 25 ods. 2a písm. e) nariadenia (EÚ) č. 648/2012 by preto orgán ESMA mal posúdiť rozsah spojení centrálnej protistrany s inými infraštruktúrami finančného trhu alebo finančnými inštitúciami, ktorý by mohol ovplyvniť finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov. Orgán ESMA by pritom mal týmto spojeniam a prepojeniam so subjektmi nachádzajúcimi sa v Únii venovať osobitnú pozornosť. Orgán ESMA by mal napokon identifikovať a posúdiť povahu služieb, ktoré centrálna protistrana zabezpečuje externe, ako aj riziko, ktoré by takéto dohody mohli predstavovať pre centrálnu protistranu, ak by akokoľvek došlo k prerušeniu alebo narušeniu jej činnosti.

| (8) | Ak sa na základe objektívnych kvantitatívnych ukazovateľov určí významná expozícia zúčtovacích členov a klientov usadených v Únii voči centrálnej protistrane, orgán ESMA by mal pri každom kritériu posúdiť dodatočné prvky. Čím viac týchto ukazovateľov centrálna protistrana spĺňa, o to vyššia je pravdepodobnosť, že orgán ESMA dospeje k záveru, že uvedená centrálna protistrana má systémový význam pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov. |
| --- | --- |

(8)

Ak sa na základe objektívnych kvantitatívnych ukazovateľov určí významná expozícia zúčtovacích členov a klientov usadených v Únii voči centrálnej protistrane, orgán ESMA by mal pri každom kritériu posúdiť dodatočné prvky. Čím viac týchto ukazovateľov centrálna protistrana spĺňa, o to vyššia je pravdepodobnosť, že orgán ESMA dospeje k záveru, že uvedená centrálna protistrana má systémový význam pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov.

| (9) | Toto delegované nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr, aby sa zabezpečilo čo najskoršie uplatňovanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2099 (2), |
| --- | --- |

(9)

Toto delegované nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr, aby sa zabezpečilo čo najskoršie uplatňovanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2099 (2),

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Povaha, veľkosť a zložitosť obchodnej činnosti centrálnej protistrany

1.   Pri zohľadnení kritéria stanoveného v článku 25 ods. 2a písm. a) nariadenia (EÚ) č. 648/2012 orgán ESMA posúdi tieto prvky:

| a) | krajiny, kde centrálna protistrana poskytuje alebo má v úmysle poskytovať služby; |
| --- | --- |

a)

krajiny, kde centrálna protistrana poskytuje alebo má v úmysle poskytovať služby;

| b) | rozsah, v akom centrálna protistrana okrem zúčtovacích služieb poskytuje aj iné služby; |
| --- | --- |

b)

rozsah, v akom centrálna protistrana okrem zúčtovacích služieb poskytuje aj iné služby;

| c) | typ finančných nástrojov, ktoré centrálna protistrana zúčtováva alebo má zúčtovávať; |
| --- | --- |

c)

typ finančných nástrojov, ktoré centrálna protistrana zúčtováva alebo má zúčtovávať;

| d) | či finančné nástroje, ktoré centrálna protistrana zúčtováva alebo má zúčtovávať, podliehajú zúčtovacej povinnosti podľa článku 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

d)

či finančné nástroje, ktoré centrálna protistrana zúčtováva alebo má zúčtovávať, podliehajú zúčtovacej povinnosti podľa článku 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| e) | priemerné hodnoty zúčtovávané centrálnou protistranou za jeden rok na týchto úrovniach:






  i) | úroveň centrálnej protistrany; |
| --- | --- | --- |

e)

priemerné hodnoty zúčtovávané centrálnou protistranou za jeden rok na týchto úrovniach:

i)

úroveň centrálnej protistrany;

| ii) | úroveň každého zúčtovacieho člena, ktorý je subjektom usadeným v Únii alebo subjektom, ktorý je súčasťou skupiny podliehajúcej konsolidovanému dohľadu v Únii; |
| --- | --- |

ii)

úroveň každého zúčtovacieho člena, ktorý je subjektom usadeným v Únii alebo subjektom, ktorý je súčasťou skupiny podliehajúcej konsolidovanému dohľadu v Únii;

| iii) | úroveň zúčtovacích členov usadených mimo Únie alebo zúčtovacích členov, ktorí nie sú súčasťou skupiny podliehajúcej konsolidovanému dohľadu v Únii, ak títo zúčtovací členovia zúčtovávajú v mene klientov a nepriamych klientov usadených v Únii, a to úhrnom; |
| --- | --- |

iii)

úroveň zúčtovacích členov usadených mimo Únie alebo zúčtovacích členov, ktorí nie sú súčasťou skupiny podliehajúcej konsolidovanému dohľadu v Únii, ak títo zúčtovací členovia zúčtovávajú v mene klientov a nepriamych klientov usadených v Únii, a to úhrnom;

| f) | či centrálna protistrana dokončila posúdenie svojho rizikového profilu na základe medzinárodne dohodnutých noriem alebo inak, použitá metodika a výsledok posúdenia. |
| --- | --- |

f)

či centrálna protistrana dokončila posúdenie svojho rizikového profilu na základe medzinárodne dohodnutých noriem alebo inak, použitá metodika a výsledok posúdenia.

2.   Na účely odseku 1 písm. e) orgán ESMA osobitne posúdi tieto hodnoty:

| a) | v prípade transakcií s cennými papiermi [vrátane transakcií financovania prostredníctvom cenných papierov podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2365 (3)]: hodnota otvorených pozícií alebo otvoreného záujmu; |
| --- | --- |

a)

v prípade transakcií s cennými papiermi [vrátane transakcií financovania prostredníctvom cenných papierov podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2365 (3)]: hodnota otvorených pozícií alebo otvoreného záujmu;

| b) | v prípade derivátových transakcií obchodovaných na regulovanom trhu v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ (4): hodnota otvoreného záujmu alebo obratu; |
| --- | --- |

b)

v prípade derivátových transakcií obchodovaných na regulovanom trhu v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ (4): hodnota otvoreného záujmu alebo obratu;

| c) | v prípade transakcií s mimoburzovými (OTC) derivátmi: hrubá a čistá nesplatená nominálna hodnota. |
| --- | --- |

c)

v prípade transakcií s mimoburzovými (OTC) derivátmi: hrubá a čistá nesplatená nominálna hodnota.

Tieto hodnoty sa posudzujú podľa meny a podľa triedy aktív.

3.   Ak sa uplatňuje akýkoľvek z ukazovateľov uvedených v článku 6, orgán ESMA posudzuje okrem prvkov uvedených v odseku 1 tohto článku aj tieto prvky:

| a) | vlastnícka štruktúra centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

a)

vlastnícka štruktúra centrálnej protistrany;

| b) | ak centrálna protistrana patrí do tej istej skupiny ako iná infraštruktúra finančného trhu, ako je napríklad iná centrálna protistrana alebo centrálny depozitár cenných papierov: podniková štruktúra skupiny, do ktorej patrí centrálna protistrana; |
| --- | --- |

b)

ak centrálna protistrana patrí do tej istej skupiny ako iná infraštruktúra finančného trhu, ako je napríklad iná centrálna protistrana alebo centrálny depozitár cenných papierov: podniková štruktúra skupiny, do ktorej patrí centrálna protistrana;

| c) | či centrálna protistrana poskytuje zúčtovacie služby klientom alebo nepriamym klientom usadeným v Únii prostredníctvom zúčtovacích členov usadených mimo Únie; |
| --- | --- |

c)

či centrálna protistrana poskytuje zúčtovacie služby klientom alebo nepriamym klientom usadeným v Únii prostredníctvom zúčtovacích členov usadených mimo Únie;

| d) | povaha, rozvinutosť a likvidita trhov, ktorým poskytuje služby, a úroveň dostupných informácií o primeraných cenových údajoch pre účastníkov trhu a všetky všeobecne akceptované a spoľahlivé zdroje tvorby cien; |
| --- | --- |

d)

povaha, rozvinutosť a likvidita trhov, ktorým poskytuje služby, a úroveň dostupných informácií o primeraných cenových údajoch pre účastníkov trhu a všetky všeobecne akceptované a spoľahlivé zdroje tvorby cien;

| e) | či sú uverejnené kotácie, nákupné a predajné ceny pred obchodovaním a veľkosti obchodných záujmov; |
| --- | --- |

e)

či sú uverejnené kotácie, nákupné a predajné ceny pred obchodovaním a veľkosti obchodných záujmov;

| f) | či je uverejnená cena, objem a čas transakcií vykonaných alebo uzatvorených na trhoch a mimo trhov, na ktorých centrálna protistrana poskytuje služby. |
| --- | --- |

f)

či je uverejnená cena, objem a čas transakcií vykonaných alebo uzatvorených na trhoch a mimo trhov, na ktorých centrálna protistrana poskytuje služby.

Článok 2

Vplyv zlyhania alebo narušenia centrálnej protistrany

1.   Pri zohľadnení kritéria stanoveného v článku 25 ods. 2a písm. b) nariadenia (EÚ) č. 648/2012 orgán ESMA posúdi tieto prvky:

| a) | základné imanie vrátane nerozdeleného zisku a rezerv centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

a)

základné imanie vrátane nerozdeleného zisku a rezerv centrálnej protistrany;

| b) | druh a hodnota kolaterálu, ktorý centrálna protistrana prijala a má v držbe, uplatnené zníženia hodnoty, zodpovedajúca metodika zníženia hodnoty, meny, v ktorých je kolaterál denominovaný, a rozsah, v akom kolaterál poskytujú subjekty, ktoré sú usadené v Únii alebo ktoré sú súčasťou skupiny podliehajúcej konsolidovanému dohľadu v Únii; |
| --- | --- |

b)

druh a hodnota kolaterálu, ktorý centrálna protistrana prijala a má v držbe, uplatnené zníženia hodnoty, zodpovedajúca metodika zníženia hodnoty, meny, v ktorých je kolaterál denominovaný, a rozsah, v akom kolaterál poskytujú subjekty, ktoré sú usadené v Únii alebo ktoré sú súčasťou skupiny podliehajúcej konsolidovanému dohľadu v Únii;

| c) | maximálna výška marží vybraných centrálnou protistranou v jeden deň počas obdobia 365 dní pred posúdením orgánom ESMA; |
| --- | --- |

c)

maximálna výška marží vybraných centrálnou protistranou v jeden deň počas obdobia 365 dní pred posúdením orgánom ESMA;

| d) | maximálna výška marží vybraných centrálnou protistranou v jeden deň počas obdobia 365 dní pred posúdením orgánom ESMA od každého zúčtovacieho člena, ktorý je subjektom usadeným v Únii alebo subjektom, ktorý je súčasťou skupiny podliehajúcej konsolidovanému dohľadu v Únii, v prípade potreby podľa triedy aktív alebo oddeleného fondu pre prípad zlyhania; |
| --- | --- |

d)

maximálna výška marží vybraných centrálnou protistranou v jeden deň počas obdobia 365 dní pred posúdením orgánom ESMA od každého zúčtovacieho člena, ktorý je subjektom usadeným v Únii alebo subjektom, ktorý je súčasťou skupiny podliehajúcej konsolidovanému dohľadu v Únii, v prípade potreby podľa triedy aktív alebo oddeleného fondu pre prípad zlyhania;

| e) | v prípade potreby pre každý fond centrálnej protistrany pre prípad zlyhania: maximálne príspevky do fondu pre prípad zlyhania, ktoré centrálna protistrana požadovala a mala v držbe v jeden deň počas obdobia 365 dní pred posúdením orgánom ESMA; |
| --- | --- |

e)

v prípade potreby pre každý fond centrálnej protistrany pre prípad zlyhania: maximálne príspevky do fondu pre prípad zlyhania, ktoré centrálna protistrana požadovala a mala v držbe v jeden deň počas obdobia 365 dní pred posúdením orgánom ESMA;

| f) | v prípade potreby pre každý fond centrálnej protistrany pre prípad zlyhania: maximálne príspevky do fondu pre prípad zlyhania, ktoré centrálna protistrana požadovala a mala v držbe v jeden deň počas obdobia 365 dní pred posúdením orgánom ESMA od každého zúčtovacieho člena, ktorý je subjektom usadeným v Únii alebo subjektom, ktorý je súčasťou skupiny podliehajúcej konsolidovanému dohľadu v Únii; |
| --- | --- |

f)

v prípade potreby pre každý fond centrálnej protistrany pre prípad zlyhania: maximálne príspevky do fondu pre prípad zlyhania, ktoré centrálna protistrana požadovala a mala v držbe v jeden deň počas obdobia 365 dní pred posúdením orgánom ESMA od každého zúčtovacieho člena, ktorý je subjektom usadeným v Únii alebo subjektom, ktorý je súčasťou skupiny podliehajúcej konsolidovanému dohľadu v Únii;

| g) | odhadovaná najväčšia platobná povinnosť za jeden deň spolu a v každej mene Únie, ktorá by bola spôsobená zlyhaním jedného alebo dvoch najväčších jednotlivých zúčtovacích členov (a ich pridružených subjektov) za extrémnych, ale realistických trhových podmienok; |
| --- | --- |

g)

odhadovaná najväčšia platobná povinnosť za jeden deň spolu a v každej mene Únie, ktorá by bola spôsobená zlyhaním jedného alebo dvoch najväčších jednotlivých zúčtovacích členov (a ich pridružených subjektov) za extrémnych, ale realistických trhových podmienok;

| h) | celková suma likvidných finančných zdrojov a suma likvidných finančných zdrojov za každú menu Únie, ktoré má k dispozícii centrálna protistrana, rozdelená podľa druhu zdrojov vrátane hotovostných vkladov či viazaných alebo neviazaných zdrojov; |
| --- | --- |

h)

celková suma likvidných finančných zdrojov a suma likvidných finančných zdrojov za každú menu Únie, ktoré má k dispozícii centrálna protistrana, rozdelená podľa druhu zdrojov vrátane hotovostných vkladov či viazaných alebo neviazaných zdrojov;

| i) | suma likvidných finančných zdrojov viazaných v centrálnej protistrane subjektmi usadenými v Únii alebo subjektmi, ktoré sú súčasťou skupiny podliehajúcej konsolidovanému dohľadu v Únii. |
| --- | --- |

i)

suma likvidných finančných zdrojov viazaných v centrálnej protistrane subjektmi usadenými v Únii alebo subjektmi, ktoré sú súčasťou skupiny podliehajúcej konsolidovanému dohľadu v Únii.

2.   Ak sa uplatňuje akýkoľvek z ukazovateľov uvedených v článku 6, orgán ESMA posudzuje okrem prvkov uvedených v odseku 1 tohto článku aj tieto prvky:

| a) | totožnosť poskytovateľov likvidity usadených v Únii alebo poskytovateľov likvidity, ktorí sú súčasťou skupiny podliehajúcej konsolidovanému dohľadu v Únii; |
| --- | --- |

a)

totožnosť poskytovateľov likvidity usadených v Únii alebo poskytovateľov likvidity, ktorí sú súčasťou skupiny podliehajúcej konsolidovanému dohľadu v Únii;

| b) | priemerné a maximálne súhrnné denné hodnoty prijatých a odoslaných platieb v menách Únie; |
| --- | --- |

b)

priemerné a maximálne súhrnné denné hodnoty prijatých a odoslaných platieb v menách Únie;

| c) | rozsah, v akom sa peniaze centrálnej banky používajú na zúčtovanie a platbu, alebo či sa na zúčtovanie alebo platbu používajú iné subjekty; |
| --- | --- |

c)

rozsah, v akom sa peniaze centrálnej banky používajú na zúčtovanie a platbu, alebo či sa na zúčtovanie alebo platbu používajú iné subjekty;

| d) | rozsah, v akom centrálna protistrana vo svojom zúčtovacom/platobnom procese používa technológie, ako je napríklad technológia distribuovanej databázy transakcií; |
| --- | --- |

d)

rozsah, v akom centrálna protistrana vo svojom zúčtovacom/platobnom procese používa technológie, ako je napríklad technológia distribuovanej databázy transakcií;

| e) | plán ozdravenia centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

e)

plán ozdravenia centrálnej protistrany;

| f) | režim riešenia krízových situácií uplatniteľný na centrálnu protistranu; |
| --- | --- |

f)

režim riešenia krízových situácií uplatniteľný na centrálnu protistranu;

| g) | či bola pre uvedenú centrálnu protistranu zriadená skupina pre krízové riadenie. |
| --- | --- |

g)

či bola pre uvedenú centrálnu protistranu zriadená skupina pre krízové riadenie.

Článok 3

Štruktúra zúčtujúceho členstva centrálnej protistrany

1.   Pri zohľadnení kritéria stanoveného v článku 25 ods. 2a písm. c) nariadenia (EÚ) č. 648/2012 orgán ESMA posúdi tieto prvky:

| a) | zúčtujúce členstvo a, ak sú tieto informácie k dispozícii, či a ktorí klienti alebo nepriami klienti usadení v Únii alebo klienti, ktorí sú súčasťou skupiny podliehajúcej konsolidovanému dohľadu v Únii, využívajú zúčtovacie služby centrálnej protistrany, ako aj |
| --- | --- |

a)

zúčtujúce členstvo a, ak sú tieto informácie k dispozícii, či a ktorí klienti alebo nepriami klienti usadení v Únii alebo klienti, ktorí sú súčasťou skupiny podliehajúcej konsolidovanému dohľadu v Únii, využívajú zúčtovacie služby centrálnej protistrany, ako aj

| b) | rôzne dostupné možnosti prístupu k zúčtovacím službám centrálnej protistrany (vrátane rôznych modelov členstva a modelov priameho prístupu pre klientov), všetky podmienky pre udelenie, odmietnutie alebo ukončenie prístupu. |
| --- | --- |

b)

rôzne dostupné možnosti prístupu k zúčtovacím službám centrálnej protistrany (vrátane rôznych modelov členstva a modelov priameho prístupu pre klientov), všetky podmienky pre udelenie, odmietnutie alebo ukončenie prístupu.

2.   Ak sa uplatňuje akýkoľvek z ukazovateľov uvedených v článku 6, orgán ESMA osobitne posudzuje okrem prvkov uvedených v odseku 1 tohto článku všetky právne požiadavky alebo požiadavky na obozretné podnikanie uložené centrálnou protistranou na zúčtovacích členov na účel prístupu k jej zúčtovacím službám.

Článok 4

Alternatívne zúčtovacie služby poskytované inými centrálnymi protistranami

1.   Pri zohľadnení kritéria stanoveného v článku 25 ods. 2a písm. d) nariadenia (EÚ) č. 648/2012 orgán ESMA posúdi, či zúčtovací členovia a klienti usadení v Únii môžu mať prístup k niektorým alebo všetkým zúčtovacím službám poskytovaným centrálnou protistranou prostredníctvom iných centrálnych protistrán a či majú tieto centrálne protistrany povolenie alebo sú uznané podľa článkov 14 a 25 uvedeného nariadenia.

2.   Ak sa uplatňuje akýkoľvek z ukazovateľov uvedených v článku 6, orgán ESMA okrem prvkov uvedených v odseku 1 tohto článku posúdi aj to, či sa služby poskytované centrálnou protistranou týkajú určitej triedy derivátov, na ktorú sa vzťahuje zúčtovacia povinnosť podľa článku 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

Článok 5

Vzťahy, vzájomná závislosť alebo iné interakcie centrálnej protistrany

1.   Pri zohľadnení kritéria stanoveného v článku 25 ods. 2a písm. e) nariadenia (EÚ) č. 648/2012 orgán ESMA posúdi rozsah funkcií, služieb alebo činností, ktoré centrálna protistrana zabezpečuje externe.

2.   Ak sa uplatňuje akýkoľvek z ukazovateľov uvedených v článku 6, orgán ESMA posudzuje okrem prvkov uvedených v odseku 1 tohto článku aj tieto prvky:

| a) | možné účinky, ktoré by nespôsobilosť poskytovateľa externe zabezpečovaných funkcií, služieb alebo činností splniť svoje záväzky vyplývajúce z dohôd o externom zabezpečovaní činností mala na Úniu alebo jeden či viacero jej členských štátov; |
| --- | --- |

a)

možné účinky, ktoré by nespôsobilosť poskytovateľa externe zabezpečovaných funkcií, služieb alebo činností splniť svoje záväzky vyplývajúce z dohôd o externom zabezpečovaní činností mala na Úniu alebo jeden či viacero jej členských štátov;

| b) | či centrálna protistrana poskytuje služby miestam obchodovania usadeným v Únii; |
| --- | --- |

b)

či centrálna protistrana poskytuje služby miestam obchodovania usadeným v Únii;

| c) | či má centrálna protistrana dohody o interoperabilite alebo dohody o vzájomnom urovnaní portfólií s centrálnymi protistranami usadenými v Únii, alebo prepojenia s inými infraštruktúrami finančného trhu nachádzajúcimi sa v Únii, ako sú napríklad centrálne depozitáre cenných papierov alebo platobné systémy, či účasť v nich. |
| --- | --- |

c)

či má centrálna protistrana dohody o interoperabilite alebo dohody o vzájomnom urovnaní portfólií s centrálnymi protistranami usadenými v Únii, alebo prepojenia s inými infraštruktúrami finančného trhu nachádzajúcimi sa v Únii, ako sú napríklad centrálne depozitáre cenných papierov alebo platobné systémy, či účasť v nich.

Článok 6

Ukazovatele minimálnej expozície zúčtovacích členov a klientov usadených v Únii voči centrálnej protistrane

1.   Ukazovatele na účely článkov 1 až 5 sú tieto:

| a) | maximálny otvorený záujem transakcií s cennými papiermi vrátane transakcií financovania prostredníctvom cenných papierov alebo derivátov obchodovaných na burze denominovaných v menách Únie, ktoré centrálna protistrana zúčtovala počas obdobia jedného roka pred posúdením alebo zamýšľala zúčtovať počas obdobia jedného roka po posúdení, predstavuje viac ako 1 000 miliárd EUR; |
| --- | --- |

a)

maximálny otvorený záujem transakcií s cennými papiermi vrátane transakcií financovania prostredníctvom cenných papierov alebo derivátov obchodovaných na burze denominovaných v menách Únie, ktoré centrálna protistrana zúčtovala počas obdobia jedného roka pred posúdením alebo zamýšľala zúčtovať počas obdobia jedného roka po posúdení, predstavuje viac ako 1 000 miliárd EUR;

| b) | maximálna nesplatená nominálna hodnota transakcií s OTC derivátmi denominovanými v menách Únie, ktoré centrálna protistrana zúčtovala počas obdobia jedného roka pred posúdením alebo zamýšľala zúčtovať počas obdobia jedného roka po posúdení, predstavuje viac ako 1 000 miliárd EUR; |
| --- | --- |

b)

maximálna nesplatená nominálna hodnota transakcií s OTC derivátmi denominovanými v menách Únie, ktoré centrálna protistrana zúčtovala počas obdobia jedného roka pred posúdením alebo zamýšľala zúčtovať počas obdobia jedného roka po posúdení, predstavuje viac ako 1 000 miliárd EUR;

| c) | priemerná súhrnná maržová požiadavka a príspevky do fondu pre prípad zlyhania v prípade účtov vedených v centrálnej protistrane zúčtovacími členmi, ktorí sú subjektmi usadenými v Únii alebo subjektmi, ktoré sú súčasťou skupiny podliehajúcej konsolidovanému dohľadu v Únii, vypočítané centrálnou protistranou na čistom základe na účtovnej úrovni zúčtovacích členov za obdobie dvoch rokov pred posúdením, predstavujú viac ako 25 miliárd EUR; |
| --- | --- |

c)

priemerná súhrnná maržová požiadavka a príspevky do fondu pre prípad zlyhania v prípade účtov vedených v centrálnej protistrane zúčtovacími členmi, ktorí sú subjektmi usadenými v Únii alebo subjektmi, ktoré sú súčasťou skupiny podliehajúcej konsolidovanému dohľadu v Únii, vypočítané centrálnou protistranou na čistom základe na účtovnej úrovni zúčtovacích členov za obdobie dvoch rokov pred posúdením, predstavujú viac ako 25 miliárd EUR;

| d) | odhadovaná najväčšia platobná povinnosť, ku ktorej sa zaviazali subjekty usadené v Únii alebo subjekty, ktoré sú súčasťou skupiny podliehajúcej konsolidovanému dohľadu v Únii, vypočítaná za obdobie jedného roka pred posúdením, ktorá by bola spôsobená zlyhaním aspoň dvoch najväčších jednotlivých zúčtovacích členov a ich pridružených subjektov za extrémnych, ale realistických trhových podmienok, predstavuje viac ako 3 miliardy EUR. |
| --- | --- |

d)

odhadovaná najväčšia platobná povinnosť, ku ktorej sa zaviazali subjekty usadené v Únii alebo subjekty, ktoré sú súčasťou skupiny podliehajúcej konsolidovanému dohľadu v Únii, vypočítaná za obdobie jedného roka pred posúdením, ktorá by bola spôsobená zlyhaním aspoň dvoch najväčších jednotlivých zúčtovacích členov a ich pridružených subjektov za extrémnych, ale realistických trhových podmienok, predstavuje viac ako 3 miliardy EUR.

Na účely písmena d) uvedená platobná povinnosť zahŕňa záväzky vo všetkých menách Únie, prevedené v prípade potreby na EUR.

2.   Orgán ESMA môže na základe kritérií bližšie určených v článkoch 1 až 5 stanoviť, že centrálna protistrana z tretej krajiny je centrálnou protistranou Tier 2, len ak je splnený aspoň jeden z ukazovateľov uvedených v odseku 1.

Článok 7

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 14. júla 2020

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. V. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2099 z 23. októbra 2019, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o postupy a príslušné orgány na povoľovanie centrálnych protistrán a požiadavky na uznávanie centrálnych protistrán z tretích krajín (Ú. v. EÚ L 322, 12.12.2019, s. 1).

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2365 z 25. novembra 2015 o transparentnosti transakcií financovania prostredníctvom cenných papierov a opätovného použitia a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 337, 23.12.2015, s. 1).

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorou sa mení smernica 2002/92/ES a smernica 2011/61/EÚ (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 349).

4

---

| 21.9.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 305/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 305/13

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2020/1304

zo 14. júla 2020,

ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o minimálne skutočnosti, ktoré má orgán ESMA posúdiť pri posudzovaní žiadostí centrálnych protistrán z tretích krajín o porovnateľné dodržiavanie požiadaviek, a postupy a podmienky týkajúce sa tohto posúdenia

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (1), a najmä na jeho článok 25a ods. 3,

keďže:

| (1) | Podľa článku 25a nariadenia (EÚ) č. 648/2012 centrálna protistrana z tretej krajiny, ktorá je systémovo dôležitá alebo sa pravdepodobne stane systémovo dôležitou pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného alebo viacerých jej členských štátov (centrálna protistrana Tier 2), môže požiadať Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA), aby posúdil, či sa dodržiavanie platného rámca tretej krajiny zo strany danej centrálnej protistrany Tier 2 môže považovať za dodržiavanie požiadaviek stanovených v článku 16 a v hlavách IV a V nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (porovnateľné dodržiavanie požiadaviek), a prijal zodpovedajúce rozhodnutie. |
| --- | --- |

(1)

Podľa článku 25a nariadenia (EÚ) č. 648/2012 centrálna protistrana z tretej krajiny, ktorá je systémovo dôležitá alebo sa pravdepodobne stane systémovo dôležitou pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného alebo viacerých jej členských štátov (centrálna protistrana Tier 2), môže požiadať Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA), aby posúdil, či sa dodržiavanie platného rámca tretej krajiny zo strany danej centrálnej protistrany Tier 2 môže považovať za dodržiavanie požiadaviek stanovených v článku 16 a v hlavách IV a V nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (porovnateľné dodržiavanie požiadaviek), a prijal zodpovedajúce rozhodnutie.

| (2) | Porovnateľným dodržiavaním požiadaviek sa zachováva finančná stabilita Únie a zaisťujú sa rovnaké podmienky pre centrálne protistrany Tier 2 a centrálne protistrany s povolením na podnikanie v Únii a súčasne sa znižuje administratívna a regulačná záťaž pre tieto centrálne protistrany Tier 2. Posúdením porovnateľného dodržiavania požiadaviek by sa preto malo overiť, či tým, že centrálna protistrana Tier 2 dodržiava rámec tretej krajiny, účinne dodržiava aj niektoré alebo všetky požiadavky stanovené v článku 16 a hlavách IV a V nariadenia (EÚ) č. 648/2012. V tomto nariadení by sa preto mali uviesť prvky, ktoré má orgán ESMA posúdiť pri posudzovaní žiadosti centrálnej protistrany Tier 2 o porovnateľné dodržiavanie požiadaviek. Pri vykonávaní tohto posúdenia by orgán ESMA mal takisto zvážiť, ako uvedená centrálna protistrana dodržiava akékoľvek požiadavky v delegovaných alebo vykonávacích aktoch, v ktorých sa bližšie určujú uvedené prvky vrátane maržových požiadaviek, požiadaviek týkajúcich sa kontrol rizika likvidity a požiadaviek na kolaterál. |
| --- | --- |

(2)

Porovnateľným dodržiavaním požiadaviek sa zachováva finančná stabilita Únie a zaisťujú sa rovnaké podmienky pre centrálne protistrany Tier 2 a centrálne protistrany s povolením na podnikanie v Únii a súčasne sa znižuje administratívna a regulačná záťaž pre tieto centrálne protistrany Tier 2. Posúdením porovnateľného dodržiavania požiadaviek by sa preto malo overiť, či tým, že centrálna protistrana Tier 2 dodržiava rámec tretej krajiny, účinne dodržiava aj niektoré alebo všetky požiadavky stanovené v článku 16 a hlavách IV a V nariadenia (EÚ) č. 648/2012. V tomto nariadení by sa preto mali uviesť prvky, ktoré má orgán ESMA posúdiť pri posudzovaní žiadosti centrálnej protistrany Tier 2 o porovnateľné dodržiavanie požiadaviek. Pri vykonávaní tohto posúdenia by orgán ESMA mal takisto zvážiť, ako uvedená centrálna protistrana dodržiava akékoľvek požiadavky v delegovaných alebo vykonávacích aktoch, v ktorých sa bližšie určujú uvedené prvky vrátane maržových požiadaviek, požiadaviek týkajúcich sa kontrol rizika likvidity a požiadaviek na kolaterál.

| (3) | Pri posudzovaní toho, či dodržiavanie platného rámca tretej krajiny možno považovať za dodržiavanie požiadaviek stanovených v článku 16 a hlavách IV a V nariadenia (EÚ) č. 648/2012, môže orgán ESMA zohľadniť aj odporúčanie vypracované Výborom pre platobnú a trhovú infraštruktúru a Medzinárodnou organizáciou komisií pre cenné papiere. |
| --- | --- |

(3)

Pri posudzovaní toho, či dodržiavanie platného rámca tretej krajiny možno považovať za dodržiavanie požiadaviek stanovených v článku 16 a hlavách IV a V nariadenia (EÚ) č. 648/2012, môže orgán ESMA zohľadniť aj odporúčanie vypracované Výborom pre platobnú a trhovú infraštruktúru a Medzinárodnou organizáciou komisií pre cenné papiere.

| (4) | Orgán ESMA by mal vykonať podrobné posúdenie s cieľom určiť, či sa centrálnej protistrane Tier 2 uzná porovnateľné dodržiavanie požiadaviek podľa hlavy IV nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Každé možné zamietnutie uznania porovnateľného dodržiavania požiadaviek so zreteľom na uvedenú hlavu IV môže mať vplyv na posúdenie rovnocennosti, ktoré prijala Komisia podľa článku 25 ods. 6 uvedeného nariadenia. Orgán ESMA by mal preto informovať Komisiu v prípade, že plánuje neuznať porovnateľné dodržiavanie požiadaviek so zreteľom na uvedenú hlavu. |
| --- | --- |

(4)

Orgán ESMA by mal vykonať podrobné posúdenie s cieľom určiť, či sa centrálnej protistrane Tier 2 uzná porovnateľné dodržiavanie požiadaviek podľa hlavy IV nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Každé možné zamietnutie uznania porovnateľného dodržiavania požiadaviek so zreteľom na uvedenú hlavu IV môže mať vplyv na posúdenie rovnocennosti, ktoré prijala Komisia podľa článku 25 ods. 6 uvedeného nariadenia. Orgán ESMA by mal preto informovať Komisiu v prípade, že plánuje neuznať porovnateľné dodržiavanie požiadaviek so zreteľom na uvedenú hlavu.

| (5) | Ak centrálna protistrana Tier 2 uzavrela dohodu o interoperabilite s centrálnou protistranou, ktorá má povolenie podľa článku 14 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, táto dohoda predstavuje priamu väzbu, a teda priamu cestu možného škodlivého vplyvu na centrálnu protistranu v Únii. V prípade takýchto dohôd by mal orgán ESMA vykonať podrobné posúdenie s cieľom určiť, či uzná porovnateľné dodržiavanie požiadaviek, pokiaľ ide o hlavu V uvedeného nariadenia. Dohoda o interoperabilite medzi centrálnou protistranou Tier 2 a ďalšou centrálnou protistranou z tretej krajiny nepredstavuje priamu väzbu s centrálnou protistranou v Únii, za istých okolností však môže fungovať ako nepriamy kanál škodlivého vplyvu. V prípade takýchto dohôd by mal orgán ESMA vykonať podrobné posúdenie len vtedy, keď je takéto posúdenie odôvodnené vplyvom uvedenej dohody na finančnú stabilitu Únie alebo jedného alebo viacerých jej členských štátov. |
| --- | --- |

(5)

Ak centrálna protistrana Tier 2 uzavrela dohodu o interoperabilite s centrálnou protistranou, ktorá má povolenie podľa článku 14 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, táto dohoda predstavuje priamu väzbu, a teda priamu cestu možného škodlivého vplyvu na centrálnu protistranu v Únii. V prípade takýchto dohôd by mal orgán ESMA vykonať podrobné posúdenie s cieľom určiť, či uzná porovnateľné dodržiavanie požiadaviek, pokiaľ ide o hlavu V uvedeného nariadenia. Dohoda o interoperabilite medzi centrálnou protistranou Tier 2 a ďalšou centrálnou protistranou z tretej krajiny nepredstavuje priamu väzbu s centrálnou protistranou v Únii, za istých okolností však môže fungovať ako nepriamy kanál škodlivého vplyvu. V prípade takýchto dohôd by mal orgán ESMA vykonať podrobné posúdenie len vtedy, keď je takéto posúdenie odôvodnené vplyvom uvedenej dohody na finančnú stabilitu Únie alebo jedného alebo viacerých jej členských štátov.

| (6) | Keďže jedným z cieľov porovnateľného dodržiavania podmienok je znížiť administratívnu a regulačnú záťaž pre centrálne protistrany Tier 2, uznanie porovnateľného dodržiavania podmienok by sa nemalo zamietnuť len z dôvodu, že centrálna protistrana Tier 2 si podľa platného rámca tretej krajiny uplatní výnimky, ktoré sú porovnateľné s výnimkami stanovenými v článku 1 ods. 4 a 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Pri posudzovaní porovnateľného dodržiavania požiadaviek by sa mal zohľadniť aj rozsah, v akom neuznanie porovnateľného dodržiavania požiadaviek môže viesť k nemožnosti centrálnej protistrany Tier 2 dodržiavať požiadavky Únie aj tretej krajiny súčasne. |
| --- | --- |

(6)

Keďže jedným z cieľov porovnateľného dodržiavania podmienok je znížiť administratívnu a regulačnú záťaž pre centrálne protistrany Tier 2, uznanie porovnateľného dodržiavania podmienok by sa nemalo zamietnuť len z dôvodu, že centrálna protistrana Tier 2 si podľa platného rámca tretej krajiny uplatní výnimky, ktoré sú porovnateľné s výnimkami stanovenými v článku 1 ods. 4 a 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Pri posudzovaní porovnateľného dodržiavania požiadaviek by sa mal zohľadniť aj rozsah, v akom neuznanie porovnateľného dodržiavania požiadaviek môže viesť k nemožnosti centrálnej protistrany Tier 2 dodržiavať požiadavky Únie aj tretej krajiny súčasne.

| (7) | Rozhodnutie orgánu ESMA o tom, či uzná alebo neuzná porovnateľné dodržiavanie požiadaviek, by malo vychádzať z posúdenia vykonaného v čase prijatia daného rozhodnutia. Centrálna protistrana Tier 2 by mala informovať orgán ESMA o všetkých zmenách vrátane zmien v interných pravidlách a postupoch centrálnej protistrany, aby mohol orgán ESMA znovu posúdiť svoje rozhodnutie po takýchto zmenách. |
| --- | --- |

(7)

Rozhodnutie orgánu ESMA o tom, či uzná alebo neuzná porovnateľné dodržiavanie požiadaviek, by malo vychádzať z posúdenia vykonaného v čase prijatia daného rozhodnutia. Centrálna protistrana Tier 2 by mala informovať orgán ESMA o všetkých zmenách vrátane zmien v interných pravidlách a postupoch centrálnej protistrany, aby mohol orgán ESMA znovu posúdiť svoje rozhodnutie po takýchto zmenách.

| (8) | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2099 (2), ktorým sa do nariadenia (EÚ) č. 648/2012 vložil článok 25a, sa začalo uplatňovať 1. januára 2020. S cieľom zaistiť úplnú uplatniteľnosť uvedeného článku by toto nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr, |
| --- | --- |

(8)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2099 (2), ktorým sa do nariadenia (EÚ) č. 648/2012 vložil článok 25a, sa začalo uplatňovať 1. januára 2020. S cieľom zaistiť úplnú uplatniteľnosť uvedeného článku by toto nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Postup predkladania žiadosti o porovnateľné dodržiavanie požiadaviek

1.   Odôvodnená žiadosť uvedená v článku 25a ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa predloží buď v lehote určenej orgánom ESMA v oznámení, v ktorom informuje centrálnu protistranu z tretej krajiny, že sa nepovažuje za centrálnu protistranu Tier 1, alebo kedykoľvek po tom, ako orgán ESMA uzná centrálnu protistranu z tretej krajiny za centrálnu protistranu Tier 2 v súlade s článkom 25 ods. 2 písm. b).

Centrálna protistrana Tier 2 informuje svoj príslušný orgán o predložení žiadosti uvedenej v prvom pododseku.

2.   V odôvodnenej žiadosti uvedenej v odseku 1 sa vymedzia:

| a) | požiadavky, pre ktoré centrálna protistrana Tier 2 žiada o porovnateľné dodržiavanie podmienok; |
| --- | --- |

a)

požiadavky, pre ktoré centrálna protistrana Tier 2 žiada o porovnateľné dodržiavanie podmienok;

| b) | dôvody, pre ktoré dodržiavanie platného rámca tretej krajiny zo strany centrálnej protistrany Tier 2 možno považovať za dodržiavanie príslušných požiadaviek stanovených v článku 16 a v hlavách IV a V nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

b)

dôvody, pre ktoré dodržiavanie platného rámca tretej krajiny zo strany centrálnej protistrany Tier 2 možno považovať za dodržiavanie príslušných požiadaviek stanovených v článku 16 a v hlavách IV a V nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| c) | spôsob, akým centrálna protistrana Tier 2 dodržiava všetky požiadavky stanovené pre uplatňovanie vykonávacieho aktu uvedeného v článku 25 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

c)

spôsob, akým centrálna protistrana Tier 2 dodržiava všetky požiadavky stanovené pre uplatňovanie vykonávacieho aktu uvedeného v článku 25 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

Na účely písmena b) centrálna protistrana Tier 2 podľa potreby poskytne dôkazy uvedené v článku 5.

3.   Centrálna protistrana Tier 2 na požiadanie orgánu ESMA v odôvodnenej žiadosti podľa odseku 1 uvedie:

| a) | vyhlásenie svojho príslušného orgánu potvrdzujúce, že centrálna protistrana Tier 2 má dobrú povesť a postavenie; |
| --- | --- |

a)

vyhlásenie svojho príslušného orgánu potvrdzujúce, že centrálna protistrana Tier 2 má dobrú povesť a postavenie;

| b) | ak je to potrebné so zreteľom na požiadavky stanovené v článku 16 a v hlave V nariadenia (EÚ) č. 648/2012, preklad príslušného platného rámca tretej krajiny do jazyka bežne používaného v oblasti financií. |
| --- | --- |

b)

ak je to potrebné so zreteľom na požiadavky stanovené v článku 16 a v hlave V nariadenia (EÚ) č. 648/2012, preklad príslušného platného rámca tretej krajiny do jazyka bežne používaného v oblasti financií.

4.   Orgán ESMA do 30 pracovných dní od prijatia odôvodnenej žiadosti predloženej v súlade s odsekom 1 posúdi, či je odôvodnená žiadosť úplná. Orgán ESMA stanoví lehotu, do ktorej musí centrálna protistrana Tier 2 poskytnúť dodatočné informácie v prípade, že je žiadosť neúplná.

5.   Orgán ESMA rozhodne, či uzná porovnateľné dodržiavanie pre požiadavky uvedené v odôvodnenej žiadosti, do 90 dní od prijatia úplnej odôvodnenej žiadosti predloženej v súlade s odsekom 4 tohto článku.

Orgán ESMA môže toto rozhodnutie odložiť, keď odôvodnená žiadosť alebo dodatočné informácie uvedené v odseku 4 nie sú predložené včas a posúdenie tejto žiadosti by v dôsledku toho mohlo spôsobiť omeškanie rozhodnutia orgánu ESMA o uznaní centrálnej protistrany z tretej krajiny alebo preskúmanie jej uznania.

6.   Centrálna protistrana Tier 2, v prípade ktorej orgán ESMA neuznal porovnateľné dodržiavanie jednej alebo viacerých požiadaviek, nesmie predložiť novú odôvodnenú žiadosť podľa odseku 1 v súvislosti s týmito požiadavkami, pokiaľ nedošlo k príslušnej zmene platného rámca tretej krajiny alebo spôsobu, akým daná centrálna protistrana dodržiava tento rámec.

Článok 2

Porovnateľné dodržiavanie požiadaviek, pokiaľ ide o článok 16 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

1.   Orgán ESMA uzná porovnateľné dodržiavanie požiadaviek so zreteľom na článok 16 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, keď súčasťou základného imania centrálnej protistrany Tier 2 vrátane nerozdeleného zisku a rezerv je trvalé a dostupné počiatočné základné imanie, ktoré zodpovedá aspoň 7,5 mil. EUR.

2.   Orgán ESMA uzná porovnateľné dodržiavanie požiadaviek so zreteľom na článok 16 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, keď základné imanie centrálnej protistrany Tier 2 vrátane nerozdeleného zisku a rezerv je po celý čas vyššie ako súčet alebo rovné súčtu:

| a) | kapitálových požiadaviek na centrálnu protistranu, ktoré sa týkajú likvidácie alebo reštrukturalizácie jej činností; |
| --- | --- |

a)

kapitálových požiadaviek na centrálnu protistranu, ktoré sa týkajú likvidácie alebo reštrukturalizácie jej činností;

| b) | kapitálových požiadaviek na centrálnu protistranu, ktoré sa týkajú prevádzkových a právnych rizík; |
| --- | --- |

b)

kapitálových požiadaviek na centrálnu protistranu, ktoré sa týkajú prevádzkových a právnych rizík;

| c) | kapitálových požiadaviek na centrálnu protistranu, ktoré sa týkajú úverových rizík, rizík protistrán a trhových rizík, ktoré nie sú kryté osobitnými finančnými zdrojmi uvedenými v článkoch 41 až 44 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 ani porovnateľnými osobitnými finančnými zdrojmi požadovanými v právnom poriadku domovskej jurisdikcie centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

c)

kapitálových požiadaviek na centrálnu protistranu, ktoré sa týkajú úverových rizík, rizík protistrán a trhových rizík, ktoré nie sú kryté osobitnými finančnými zdrojmi uvedenými v článkoch 41 až 44 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 ani porovnateľnými osobitnými finančnými zdrojmi požadovanými v právnom poriadku domovskej jurisdikcie centrálnej protistrany;

| d) | kapitálových požiadaviek na centrálnu protistranu, ktoré sa týkajú obchodného rizika. |
| --- | --- |

d)

kapitálových požiadaviek na centrálnu protistranu, ktoré sa týkajú obchodného rizika.

Na účely prvého pododseku orgán ESMA vypočíta kapitálové požiadavky v súlade s osobitnými kapitálovými požiadavkami stanovenými v platnom rámci tretej krajiny, alebo ak sa v danom rámci žiadne takéto kapitálové požiadavky nestanovujú, v súlade s príslušnými požiadavkami stanovenými v článkoch 2 až 5 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 152/2013 (3).

Článok 3

Porovnateľné dodržiavanie požiadaviek, pokiaľ ide o hlavu IV nariadenia (EÚ) č. 648/2012

1.   Orgán ESMA uzná porovnateľné dodržiavanie požiadaviek so zreteľom na požiadavky stanovené v hlave IV nariadenia (EÚ) č. 648/2012, keď:

| a) | centrálna protistrana Tier 2 dodržiava požiadavky uvedené vo vykonávacom akte uvedenom v článku 25 ods. 6 uvedeného nariadenia, ak existujú; |
| --- | --- |

a)

centrálna protistrana Tier 2 dodržiava požiadavky uvedené vo vykonávacom akte uvedenom v článku 25 ods. 6 uvedeného nariadenia, ak existujú;

| b) | centrálna protistrana Tier 2 dodržiava všetky príslušné skutočnosti stanovené v prílohe I k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

b)

centrálna protistrana Tier 2 dodržiava všetky príslušné skutočnosti stanovené v prílohe I k tomuto nariadeniu.

2.   Pred tým, než orgán ESMA prijme rozhodnutie o neuznaní porovnateľného dodržiavania požiadaviek:

| a) | overí si, či dobre chápe platný rámec tretej krajiny a spôsob, akým ho centrálna protistrana Tier 2 dodržiava, v príslušnom orgáne danej centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

a)

overí si, či dobre chápe platný rámec tretej krajiny a spôsob, akým ho centrálna protistrana Tier 2 dodržiava, v príslušnom orgáne danej centrálnej protistrany;

| b) | informuje o tom Komisiu. |
| --- | --- |

b)

informuje o tom Komisiu.

Článok 4

Porovnateľné dodržiavanie požiadaviek, pokiaľ ide o hlavu V nariadenia (EÚ) č. 648/2012

1.   V prípade, že centrálna protistrana Tier 2 uzatvorila dohodu o interoperabilite s centrálnou protistranou, ktorá má povolenie podľa článku 14 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, orgán ESMA uzná porovnateľné dodržiavanie požiadaviek so zreteľom na požiadavky stanovené v hlave V uvedeného nariadenia, keď centrálna protistrana Tier 2 dodržiava všetky príslušné skutočnosti stanovené v prílohe II k tomuto nariadeniu.

2.   V prípade, že centrálna protistrana Tier 2 uzatvorila dohodu o interoperabilite s centrálnou protistranou z tretej krajiny, orgán ESMA uzná porovnateľné dodržiavanie požiadaviek so zreteľom na požiadavky stanovené v hlave V nariadenia (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ vplyv takejto dohody na finančnú stabilitu Únie alebo jedného alebo viacerých jej členských štátov nedáva dôvod na posúdenie toho, či sa má uznať porovnateľné dodržiavanie požiadaviek v súlade s odsekom 1.

Článok 5

Výnimky a nezlučiteľné požiadavky

1.   Orgán ESMA nezamietne porovnateľné dodržiavanie požiadaviek, pokiaľ ide o požiadavky stanovené v článku 16 a v hlavách IV a V nariadenia (EÚ) č. 648/2012 len z toho dôvodu, že centrálna protistrana Tier 2 si uplatní výnimku podľa platného rámca tretej krajiny, ktorá je porovnateľná z niektorou z výnimiek stanovených v článku 1 ods. 4 a 5 tohto nariadenia. Centrálna protistrana Tier 2 poskytne dôkaz o tom, že výnimka Únie a výnimka tretej krajiny sú porovnateľné.

2.   V prípade, že by dodržiavanie konkrétnej požiadavky stanovenej v článku 16 alebo v hlave IV alebo V nariadenia (EÚ) č. 648/2012 malo za následok porušenie platného rámca tretej krajiny, orgán ESMA uzná porovnateľné dodržiavanie so zreteľom na danú požiadavku, len keď centrálna protistrana Tier 2 poskytne dôkaz o tom, že:

| a) | danú požiadavku nie je možné dodržať bez porušenia kogentného ustanovenia platného rámca tretej krajiny; |
| --- | --- |

a)

danú požiadavku nie je možné dodržať bez porušenia kogentného ustanovenia platného rámca tretej krajiny;

| b) | platným rámcom tretej krajiny sa účinne dosahujú tie isté ciele, ako sú uvedené v článku 16 a v hlavách IV a V nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

b)

platným rámcom tretej krajiny sa účinne dosahujú tie isté ciele, ako sú uvedené v článku 16 a v hlavách IV a V nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| c) | dodržiava platný rámec tretej krajiny. |
| --- | --- |

c)

dodržiava platný rámec tretej krajiny.

Článok 6

Zmeny platného rámca tretej krajiny

Centrálna protistrana Tier 2, ktorej bolo uznané porovnateľné dodržiavanie požiadaviek, bude orgán ESMA informovať o každej zmene príslušného platného rámca tretej krajiny a svojich interných pravidiel a postupov. Orgán ESMA informuje Komisiu o týchto oznámeniach.

Článok 7

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 14. júla 2020

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2099 z 23. októbra 2019, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o postupy a príslušné orgány na povoľovanie centrálnych protistrán a požiadavky na uznávanie centrálnych protistrán z tretích krajín (Ú. v. EÚ L 322, 12.12.2019, s. 1).

2

(3)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 152/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa kapitálových požiadaviek na centrálne protistrany (Ú. v. EÚ L 52, 23.2.2013, s. 37).

3

---

PRÍLOHA I

SKUTOČNOSTI UVEDENÉ V ČLÁNKU 3 ODS. 1

| Stanovenie práva EÚ | Skutočnosti uvedené v článku 3 ods. 1 |
| --- | --- |
| Kapitola 1: Organizačné požiadavky |
| Všeobecné ustanovenia

  článok 26 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 | Centrálna protistrana z tretej krajiny má:






  a) | spoľahlivý systém správy a riadenia, ktorý zahŕňa jasnú organizačnú štruktúru s presne vymedzenými, transparentnými a konzistentnými líniami zodpovednosti; |

Stanovenie práva EÚ

Skutočnosti uvedené v článku 3 ods. 1

Kapitola 1: Organizačné požiadavky

Všeobecné ustanovenia

článok 26 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny má:

a)

spoľahlivý systém správy a riadenia, ktorý zahŕňa jasnú organizačnú štruktúru s presne vymedzenými, transparentnými a konzistentnými líniami zodpovednosti;

| b) | účinné postupy zisťovania, riadenia, monitorovania a ohlasovania rizík, ktorým je alebo môže byť vystavená; |
| --- | --- |

b)

účinné postupy zisťovania, riadenia, monitorovania a ohlasovania rizík, ktorým je alebo môže byť vystavená;

| c) | primerané mechanizmy vnútornej kontroly vrátane spoľahlivých administratívnych a účtovných postupov. |
| --- | --- |

c)

primerané mechanizmy vnútornej kontroly vrátane spoľahlivých administratívnych a účtovných postupov.

článok 26 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny zaviedla politiky a postupy, ktoré sú dostatočne účinné na zaistenie dodržiavania príslušného rámca tretej krajiny vrátane súladu jej manažérov a zamestnancov s týmto rámcom.

článok 26 ods. 3 a 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny:

| a) | udržiava a spravuje organizačnú štruktúru, ktorá zaisťuje kontinuitu a riadne fungovanie pri výkone jej služieb a činností; |
| --- | --- |

a)

udržiava a spravuje organizačnú štruktúru, ktorá zaisťuje kontinuitu a riadne fungovanie pri výkone jej služieb a činností;

| b) | využíva vhodné a primerané systémy, zdroje a postupy; |
| --- | --- |

b)

využíva vhodné a primerané systémy, zdroje a postupy;

| c) | zachováva zreteľné oddelenie medzi ohlasovaním týkajúcim sa riadenia rizík a ohlasovaním týkajúcim sa ostatných činností centrálnej protistrany. |
| --- | --- |

c)

zachováva zreteľné oddelenie medzi ohlasovaním týkajúcim sa riadenia rizík a ohlasovaním týkajúcim sa ostatných činností centrálnej protistrany.

článok 26 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny vykonáva a udržiava politiku odmeňovania, ktorá podporuje spoľahlivé a účinné riadenie rizík a ktorá nevytvára motivačné faktory na zmierňovanie noriem v oblasti rizík.

článok 26 ods. 6, 7 a 8 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny:

| a) | udržiava primerané systémy informačných technológií na zvládnutie zložitosti, rôznorodosti a druhu vykonávaných služieb a činností v záujme zaistenia vysokých noriem bezpečnosti, integrity a dôvernosti uchovávaných informácií; |
| --- | --- |

a)

udržiava primerané systémy informačných technológií na zvládnutie zložitosti, rôznorodosti a druhu vykonávaných služieb a činností v záujme zaistenia vysokých noriem bezpečnosti, integrity a dôvernosti uchovávaných informácií;

| b) | sprístupní verejnosti svoj systém správy a riadenia, pravidlá vzťahujúce sa na centrálnu protistranu a svoje kritériá prístupu pre zúčtujúce členstvo; |
| --- | --- |

b)

sprístupní verejnosti svoj systém správy a riadenia, pravidlá vzťahujúce sa na centrálnu protistranu a svoje kritériá prístupu pre zúčtujúce členstvo;

| c) | podlieha častým a nezávislým auditom, ktorých výsledky sa oznámia rade a sprístupnia príslušnému orgánu. |
| --- | --- |

c)

podlieha častým a nezávislým auditom, ktorých výsledky sa oznámia rade a sprístupnia príslušnému orgánu.

Vrcholový manažment a rada

článok 27 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Vrcholový manažment centrálnej protistrany z tretej krajiny má dostatočne dobrú povesť a dostatočné skúsenosti na zaistenie jej spoľahlivého a obozretného riadenia.

článok 27 ods. 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny má radu s dostatočným počtom nezávislých členov s jednoznačne určenými úlohami a povinnosťami, primerané zastúpenie zúčtovacích členov a klientov, ako aj mechanizmy na riešenie prípadných konfliktov záujmov v rámci centrálnej protistrany, aby sa zaistilo jej spoľahlivé a obozretné riadenie.

Výbor pre riziká

článok 28 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny:

| a) | udržiava orgán, ktorý poskytuje rade poradenstvo v súvislosti so situáciou, ktorá priamo vplýva na riadenie rizík centrálnej protistrany, a to nezávisle od akéhokoľvek priameho vplyvu manažmentu tejto centrálnej protistrany, pričom zaistí zastúpenie jej zúčtovacích členov, nezávislých členov rady a zástupcov jej klientov; |
| --- | --- |

a)

udržiava orgán, ktorý poskytuje rade poradenstvo v súvislosti so situáciou, ktorá priamo vplýva na riadenie rizík centrálnej protistrany, a to nezávisle od akéhokoľvek priameho vplyvu manažmentu tejto centrálnej protistrany, pričom zaistí zastúpenie jej zúčtovacích členov, nezávislých členov rady a zástupcov jej klientov;

| b) | má zavedené mechanizmy na to, aby čo najskôr informovala príslušný orgán tretej krajiny o akomkoľvek rozhodnutí, v ktorom sa rada rozhodne nepostupovať podľa rady výboru pre riziká. |
| --- | --- |

b)

má zavedené mechanizmy na to, aby čo najskôr informovala príslušný orgán tretej krajiny o akomkoľvek rozhodnutí, v ktorom sa rada rozhodne nepostupovať podľa rady výboru pre riziká.

Uchovávanie záznamov

článok 29 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny uchováva minimálne desať rokov všetky záznamy o poskytnutých službách a činnostiach, aby príslušný orgán mohol monitorovať, ako dodržiava príslušný rámec tretej krajiny.

článok 29 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny uchováva všetky informácie o všetkých zmluvách, ktoré spracovala, minimálne desať rokov od ukončenia zmluvy, spôsobom, ktorý umožňuje identifikáciu pôvodných podmienok transakcie pred zúčtovaním touto centrálnou protistranou.

článok 29 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny sprístupní na žiadosť príslušnému orgánu tretej krajiny záznamy o poskytnutých službách a vykonanej činnosti, informácie o všetkých zmluvách, ktoré spracovala, a všetky informácie o pozíciách zúčtovaných zmlúv bez ohľadu na miesto, kde sa transakcie uskutočnili.

Akcionári a členovia s kvalifikovaným podielom

článok 30 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny informuje príslušný orgán o totožnosti akcionárov alebo členov, ktorí majú kvalifikované podiely, a o výškach týchto podielov.

článok 30 ods. 2 a 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Akcionári a členovia, ktorí majú kvalifikované podiely v centrálnej protistrane z tretej krajiny:

| a) | sú vhodní z hľadiska potreby zaistiť spoľahlivé a obozretné riadenie tejto centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

a)

sú vhodní z hľadiska potreby zaistiť spoľahlivé a obozretné riadenie tejto centrálnej protistrany;

| b) | neuplatňujú vplyv, ktorý by mohol byť škodlivý pre spoľahlivé a obozretné riadenie centrálnej protistrany. |
| --- | --- |

b)

neuplatňujú vplyv, ktorý by mohol byť škodlivý pre spoľahlivé a obozretné riadenie centrálnej protistrany.

článok 30 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Úzke prepojenia medzi centrálnou stranou z tretej krajiny a inými fyzickými alebo právnickými osobami nebránia účinnému výkonu funkcií dohľadu príslušného orgánu tretej krajiny.

článok 30 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Zákony, iné právne predpisy alebo správne opatrenia tretej krajiny, ktorými sa riadi jedna alebo viaceré fyzické alebo právnické osoby, s ktorými má centrálna protistrana úzke prepojenie, alebo ťažkosti spojené s ich presadzovaním nebránia účinnému uplatňovaniu funkcií dohľadu príslušného orgánu.

článok 31 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny oznámi svojmu príslušnému orgánu akékoľvek zmeny vo svojom manažmente a rámcom tretej krajiny sa zaisťuje prijatie primeraných opatrení, ak by konanie člena rady centrálnej protistrany z tretej krajiny mohlo mať škodlivý vplyv na jej spoľahlivé a obozretné riadenie.

Konflikt záujmov

článok 33 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny udržiava a riadi účinný rámec na zisťovanie, riadenie a riešenie potenciálnych konfliktov záujmov medzi sebou vrátane svojich manažérov, zamestnancov alebo akejkoľvek osoby s priamym alebo nepriamym ovládajúcim alebo úzkym prepojením, a svojimi zúčtovacími členmi alebo ich klientmi, ktorých centrálna protistrana pozná.

článok 33 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Ak tento rámec centrálnej protistrany z tretej krajiny na riadenie konfliktov záujmov nie je dostatočný na zaistenie toho, aby sa s primeranou istotou zamedzilo rizikám poškodenia záujmov zúčtovacieho člena alebo klienta, centrálna protistrana oznámi zúčtovacím členom a klientom, ktorých centrálna protistrana pozná, všeobecnú povahu alebo zdroje konfliktov záujmov pred prijatím nových transakcií od týchto zúčtovacích členov.

článok 33 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Ak je centrálna protistrana z tretej krajiny materský podnik alebo dcérsky podnik, v rámci tejto centrálnej protistrany sa na riadenie konfliktov záujmov zohľadnia aj okolnosti, ktorých si je centrálna protistrana vedomá alebo ktorých by si mala byť vedomá a ktoré môžu predstavovať dôvod vzniku konfliktu záujmov vyplývajúceho zo štruktúry a obchodných činností iných podnikov, ku ktorým má vzťah ako materský alebo dcérsky podnik.

článok 33 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny prijme všetky primerané kroky na zabránenie zneužitiu informácií uchovávaných v jej systémoch a zabráni využívaniu týchto informácií na iné obchodné činnosti.

Kontinuita činnosti

článok 34 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny vykonáva a udržiava primeranú politiku zabezpečovania kontinuity podnikateľskej činnosti a plán obnovy po havárii s cieľom zaistiť zachovanie svojich funkcií, včasnú obnovu činnosti a plnenie povinností centrálnej protistrany vrátane obnovy všetkých transakcií v čase výpadku, aby centrálna protistrana mohla pokračovať v činnosti s istotou a dokončiť vyrovnanie k plánovanému dátumu.

článok 34 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny vykonáva a udržiava vhodný postup, ktorým sa zabezpečí včasné a riadne vyrovnanie alebo prevod aktív a pozícií klientov a zúčtovacích členov v prípade odňatia povolenia.

Externé zabezpečovanie činností

článok 35 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Ak centrálna protistrana z tretej krajiny externe zabezpečuje prevádzkové funkcie, služby alebo činnosti, musí vždy zabezpečiť, že:

| a) | externé zabezpečovanie činností nevedie k delegovaniu jej zodpovednosti; |
| --- | --- |

a)

externé zabezpečovanie činností nevedie k delegovaniu jej zodpovednosti;

| b) | vzťah a povinnosti tejto centrálnej protistrany voči jej zúčtovacím členom, prípadne voči jej klientom, nie sú zmenené; |
| --- | --- |

b)

vzťah a povinnosti tejto centrálnej protistrany voči jej zúčtovacím členom, prípadne voči jej klientom, nie sú zmenené;

| c) | externé zabezpečovanie činností nebráni vykonávaniu funkcií dohľadu; |
| --- | --- |

c)

externé zabezpečovanie činností nebráni vykonávaniu funkcií dohľadu;

| d) | externé zabezpečovanie činností nevedie k tomu, že centrálna protistrana príde o potrebné systémy a kontrolné mechanizmy na riadenie rizík, ktorým je vystavená; |
| --- | --- |

d)

externé zabezpečovanie činností nevedie k tomu, že centrálna protistrana príde o potrebné systémy a kontrolné mechanizmy na riadenie rizík, ktorým je vystavená;

| e) | poskytovateľ služieb zavedie ekvivalentné požiadavky na zaistenie kontinuity podnikateľskej činnosti, ako sú tie, ktoré centrálna protistrana musí splniť; |
| --- | --- |

e)

poskytovateľ služieb zavedie ekvivalentné požiadavky na zaistenie kontinuity podnikateľskej činnosti, ako sú tie, ktoré centrálna protistrana musí splniť;

| f) | centrálna protistrana si zachováva potrebnú odbornosť a zdroje na hodnotenie kvality poskytovaných služieb a organizačnej a kapitálovej primeranosti poskytovateľa služieb a na účinný dohľad nad externe zabezpečovanými funkciami a na riadenie rizík spojených s externým zabezpečovaním funkcií, pričom priebežne vykonáva dohľad nad týmito funkciami a riadi tieto riziká; |
| --- | --- |

f)

centrálna protistrana si zachováva potrebnú odbornosť a zdroje na hodnotenie kvality poskytovaných služieb a organizačnej a kapitálovej primeranosti poskytovateľa služieb a na účinný dohľad nad externe zabezpečovanými funkciami a na riadenie rizík spojených s externým zabezpečovaním funkcií, pričom priebežne vykonáva dohľad nad týmito funkciami a riadi tieto riziká;

| g) | centrálna protistrana má priamy prístup k príslušným informáciám o externe zabezpečovaných funkciách; |
| --- | --- |

g)

centrálna protistrana má priamy prístup k príslušným informáciám o externe zabezpečovaných funkciách;

| h) | poskytovateľ služieb chráni všetky dôverné informácie, ktoré sa týkajú centrálnej protistrany a jej zúčtovacích členov a klientov. |
| --- | --- |

h)

poskytovateľ služieb chráni všetky dôverné informácie, ktoré sa týkajú centrálnej protistrany a jej zúčtovacích členov a klientov.

Kapitola 2: Pravidlá podnikateľskej činnosti

Všeobecné ustanovenia

článok 36 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny pri poskytovaní služieb svojim zúčtovacím členom a prípadne ich klientom koná spravodlivo a profesionálne v súlade s najlepšími záujmami takýchto zúčtovacích členov a klientov a spoľahlivého riadenia rizík.

článok 36 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny má dostupné, transparentné a spravodlivé pravidlá včasného vybavovania sťažností.

Požiadavky na účasť

článok 37 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny stanoví kategórie prijateľných zúčtovacích členov a nediskriminačné, transparentné a objektívne kritériá prijatia, aby sa zaistil spravodlivý a otvorený prístup k centrálnej protistrane a dostatočné finančné zdroje a prevádzková kapacita zúčtovacích členov, čo centrálnej protistrane umožní kontrolovať riziko, ktorému je vystavená. Centrálna protistrana priebežne monitoruje spĺňanie týchto kritérií.

článok 37 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Pravidlá centrálnej protistrany z tretej krajiny pre zúčtovacích členov jej umožňujú zhromažďovanie základných informácií potrebných na identifikáciu, monitorovanie a riadenie príslušnej koncentrácie rizík súvisiacich s poskytovaním služieb klientom.

článok 37 ods. 4 a 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny má objektívne a transparentné postupy na ukončenie členstva a riadny odchod zúčtovacích členov, ktorí prestanú spĺňať kritériá prijatia, a môže odoprieť prístup zúčtovacím členom, ktorí spĺňajú kritériá prijatia, len ak to riadne písomne odôvodní, a na základe komplexnej analýzy rizika.

článok 37 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Konkrétne dodatočné povinnosti uložené zúčtovacím členom, napríklad účasť na aukciách pozície zúčtovacieho člena, ktorý nesplnil svoje záväzky, sú primerané riziku, ktoré predstavuje zúčtovací člen, a neobmedzujú účasť na určité kategórie zúčtovacích členov.

Transparentnosť

článok 38 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny zverejňuje ceny a poplatky spojené s každou poskytovanou službou vrátane zliav, rabatov a podmienok využitia týchto znížení, a umožní svojim zúčtovacím členom a podľa potreby ich klientom samostatný prístup ku konkrétnym poskytovaným službám.

článok 38 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny oznamuje zúčtovacím členom a klientom informácie o rizikách súvisiacich s poskytovanými službami.

článok 38 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny oznamuje svojim zúčtovacím členom cenové informácie používané na výpočet svojich expozícií voči svojim zúčtovacím členom ku koncu dňa a zverejňuje objem zúčtovaných transakcií za každú triedu nástrojov, ktoré centrálna protistrana zúčtovala na kumulovanom základe.

článok 38 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny zverejňuje prevádzkové a technické požiadavky na komunikačné protokoly týkajúce sa obsahu a formátu správ, ktoré využíva na interakciu s tretími stranami vrátane prevádzkových a technických požiadaviek týkajúcich sa prístupu centrálnej protistrany k obchodnému miestu.

článok 38 ods. 6 a 7 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny poskytne svojim zúčtovacím členom informácie o modeloch počiatočnej marže, ktoré používa, pričom vysvetlí spôsob ich fungovania a opíše kľúčové predpoklady a obmedzenia týchto modelov.

Oddelenie a prenosnosť

článok 39 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny vedie oddelené záznamy a účtovníctvo pre každého zúčtovacieho člena, oddeľuje aktíva a pozície zúčtovacieho člena od aktív a pozícií klientov zúčtovacieho člena, poskytuje dostatočnú ochranu aktív a pozícií všetkých zúčtovacích členov a klientov, a ponúkne každému klientovi voľbu oddelenia pozícií od aktív a voľbu možností prenosnosti vrátane oddelenia jednotlivých klientov.

Kapitola 3: Požiadavky na obozretné podnikanie

Riadenie expozícií

článok 40 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny zachováva primerané politiky a mechanizmy na riadenie expozícií počas dňa súvisiacich s náhlymi zmenami trhových podmienok a pozícií v čase blízkom reálnemu času.

Maržové požiadavky

článok 41 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny ukladá, vyzýva na úhradu a vyberá od svojich zúčtovacích členov a podľa potreby od centrálnych protistrán, s ktorými má dohody o interoperabilite, marže na obmedzenie svojich expozícií kreditného rizika, pričom centrálna strana pravidelne monitoruje a v prípade potreby reviduje úroveň svojich marží tak, aby odrážali aktuálne trhové podmienky so zreteľom na možné procyklické účinky takejto revízie. Tieto marže musia byť dostatočné na:

| a) | pokrytie potenciálnych expozícií, ktoré sa môžu vyskytovať až do likvidácie príslušných pozícií; |
| --- | --- |

a)

pokrytie potenciálnych expozícií, ktoré sa môžu vyskytovať až do likvidácie príslušných pozícií;

| b) | pokrytie strát, ktoré vyplývajú minimálne z 99 % zmien expozícií počas primeraného časového horizontu. |
| --- | --- |

b)

pokrytie strát, ktoré vyplývajú minimálne z 99 % zmien expozícií počas primeraného časového horizontu.

Tieto marže zaisťujú, že centrálna protistrana minimálne každodenne úplne kolateralizuje svoje expozície so všetkými svojimi zúčtovacími členmi a podľa potreby s centrálnymi protistranami, s ktorými má dohody o interoperabilite.

článok 41 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny používa pri stanovení maržových požiadaviek modely a parametre, ktoré zachytávajú rizikové charakteristiky zúčtovávaných produktov a zohľadňujú interval medzi výberom marží, trhovú likviditu a možnosť zmien počas trvania transakcie.

článok 41 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny vyzýva na úhradu a vyberá marže počas dňa, a to aspoň vtedy, keď dôjde k prekročeniu vopred stanovených prahových hodnôt.

článok 41 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny vypočítava, vyzýva na úhradu a vyberá marže, ktoré sú primerané na krytie rizika vyplývajúceho z pozícií registrovaných na každom účte so zreteľom na špecifické finančné nástroje alebo na portfólio finančných nástrojov vtedy, keď sa používa obozretná a spoľahlivá metodika.

Fond pre prípad zlyhania a ďalšie finančné zdroje

článok 42 ods. 1 a 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny:

| a) | vedie jeden alebo viacero vopred financovaných fondov pre prípad zlyhania na krytie strát presahujúcich straty, ktoré sa kryjú maržami a ktoré vyplývajú zo zlyhania vrátane začatia konkurzného konania jedného alebo viacerých zúčtovacích členov; |
| --- | --- |

a)

vedie jeden alebo viacero vopred financovaných fondov pre prípad zlyhania na krytie strát presahujúcich straty, ktoré sa kryjú maržami a ktoré vyplývajú zo zlyhania vrátane začatia konkurzného konania jedného alebo viacerých zúčtovacích členov;

| b) | stanoví minimálnu sumu, pod ktorú nesmie za žiadnych okolností fond pre prípad zlyhania klesnúť. |
| --- | --- |

b)

stanoví minimálnu sumu, pod ktorú nesmie za žiadnych okolností fond pre prípad zlyhania klesnúť.

článok 42 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny stanoví minimálnu výšku príspevkov do fondu pre prípad zlyhania a kritériá výpočtu príspevkov jednotlivých zúčtovacích členov. Príspevky sú úmerné expozícii každého zúčtovacieho člena.

článok 42 ods. 3 a článok 43 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny vypracuje scenáre extrémnych, ale realistických trhových podmienok vrátane období s najväčšou volatilitou, ktoré boli zaznamenané na trhoch, pre ktoré centrálna protistrana poskytuje služby, ako aj súbor potenciálnych budúcich scenárov, pričom tieto scenáre musia zohľadňovať náhly predaj finančných zdrojov a rýchle zníženie likvidity trhu. Fond pre prípad zlyhania umožňuje centrálnej protistrane za extrémnych, ale realistických trhových podmienok trvale znášať zlyhanie najmenej dvoch zúčtovacích členov, voči ktorým má najväčšie expozície.

článok 43 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Fond pre prípad zlyhania centrálnej protistrany z tretej krajiny udržiava dostatočné vopred financované dostupné finančné zdroje na pokrytie potenciálnych strát presahujúcich straty, ktoré sa kryjú maržami. Takéto vopred financované dostupné finančné zdroje zahŕňajú účelové zdroje centrálnej protistrany, sú pre centrálnu protistranu voľne dostupné a nepoužívajú sa na splnenie kapitálových požiadaviek.

článok 43 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny zaistí, že zúčtovací členovia majú obmedzené expozície voči centrálnej protistrane.

Kontrolné mechanizmy týkajúce sa rizika likvidity

článok 44 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny:

| a) | má vždy prístup k primeranej likvidite meranej každodenne na krytie svojich potrieb likvidity, pričom zohľadňuje riziko likvidity spôsobené zlyhaním najmenej dvoch zúčtovacích členov, voči ktorým má najväčšie expozície; |
| --- | --- |

a)

má vždy prístup k primeranej likvidite meranej každodenne na krytie svojich potrieb likvidity, pričom zohľadňuje riziko likvidity spôsobené zlyhaním najmenej dvoch zúčtovacích členov, voči ktorým má najväčšie expozície;

| b) | získa v prípade, že finančné zdroje, ktoré má k dispozícii, nie sú okamžite dostupné, potrebné úverové linky alebo podobné mechanizmy na krytie svojich potrieb likvidity; |
| --- | --- |

b)

získa v prípade, že finančné zdroje, ktoré má k dispozícii, nie sú okamžite dostupné, potrebné úverové linky alebo podobné mechanizmy na krytie svojich potrieb likvidity;

| c) | zaistí, aby zúčtovací člen, materský podnik alebo dcérsky podnik tohto zúčtovacieho člena spolu poskytli najviac 25 % úverových liniek, ktoré centrálna protistrana potrebuje. |
| --- | --- |

c)

zaistí, aby zúčtovací člen, materský podnik alebo dcérsky podnik tohto zúčtovacieho člena spolu poskytli najviac 25 % úverových liniek, ktoré centrálna protistrana potrebuje.

Postupnosť pri zlyhaní

článok 45 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Pri krytí strát použije centrálna protistrana z tretej krajiny pred ďalšími finančnými zdrojmi marže zložené zúčtovacím členom, ktorý zlyhal. Ak marže zložené týmto zúčtovacím členom nie sú dostatočné na krytie strát vzniknutých centrálnej protistrane, centrálna strana následne použije na krytie týchto strát príspevok tohto zúčtovacieho člena do fondu pre prípad zlyhania.

článok 45 ods. 3 a 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny:

| a) | použije príspevky zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali, do fondu pre prípad zlyhania a akékoľvek ďalšie finančné zdroje, ktoré sú súčasťou jej postupnosti pri zlyhaní, až keď vyčerpá príspevky zúčtovacieho člena, ktorý zlyhal, ako aj účelové vlastné zdroje; |
| --- | --- |

a)

použije príspevky zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali, do fondu pre prípad zlyhania a akékoľvek ďalšie finančné zdroje, ktoré sú súčasťou jej postupnosti pri zlyhaní, až keď vyčerpá príspevky zúčtovacieho člena, ktorý zlyhal, ako aj účelové vlastné zdroje;

| b) | nepoužije na krytie strát vyplývajúcich zo zlyhania iného zúčtovacieho člena marže zložené zúčtovacími členmi, ktorí nezlyhali. |
| --- | --- |

b)

nepoužije na krytie strát vyplývajúcich zo zlyhania iného zúčtovacieho člena marže zložené zúčtovacími členmi, ktorí nezlyhali.

Požiadavky na kolaterál

článok 46 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny prijme na krytie svojej počiatočnej a priebežnej expozície voči svojim zúčtovacím členom vysoko likvidný kolaterál s minimálnym kreditným a trhovým rizikom a uplatňuje primerané zníženia hodnoty aktív, v ktorých sa odráža potenciál poklesu ich hodnoty počas intervalu od ich posledného precenenia do času, keď sa môžu primerane považovať za zlikvidované, pričom zohľadňuje riziko likvidity v nadväznosti na zlyhanie účastníka trhu a riziko koncentrácie určitých aktív, ktoré môžu viesť k stanoveniu prijateľného kolaterálu a príslušných znížení hodnoty.

Investičná politika

článok 47 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny investuje svoje finančné zdroje len do hotovosti alebo do vysoko likvidných finančných nástrojov s minimálnym trhovým a kreditným rizikom, a investície centrálnej protistrany sa dajú rýchlo zlikvidovať s minimálnym negatívnym vplyvom na cenu.

článok 47 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Ak je to možné, centrálna protistrana z tretej krajiny ukladá finančné nástroje zložené ako marže alebo ako príspevky do fondu pre prípad zlyhania u prevádzkovateľov systémov vyrovnania transakcií s cennými papiermi zabezpečujúcich plnú ochranu týchto finančných zdrojov alebo u finančných inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie a ktoré používajú iné vysoko bezpečné mechanizmy.

článok 47 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Hotovostné vklady centrálnej protistrany z tretej krajiny sa vykonávajú prostredníctvom vysoko bezpečných mechanizmov dohodnutých s finančnými inštitúciami, ktoré majú povolenie, prípadne využívaním automatických vkladových operácií centrálnych bánk alebo iných podobných prostriedkov poskytovaných centrálnymi bankami.

článok 47 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Ak centrálna protistrana z tretej krajiny ukladá aktíva u tretej strany:

| a) | zabezpečí, aby boli aktíva patriace zúčtovacím členom identifikovateľné oddelene od aktív patriacich tejto centrálnej protistrane a od aktív patriacich tejto tretej strane, a to prostredníctvom rôzne označených účtov v účtovných knihách tretej strany alebo iných rovnocenných opatrení, ktorými sa dosahuje rovnaká úroveň ochrany; |
| --- | --- |

a)

zabezpečí, aby boli aktíva patriace zúčtovacím členom identifikovateľné oddelene od aktív patriacich tejto centrálnej protistrane a od aktív patriacich tejto tretej strane, a to prostredníctvom rôzne označených účtov v účtovných knihách tretej strany alebo iných rovnocenných opatrení, ktorými sa dosahuje rovnaká úroveň ochrany;

| b) | má na požiadanie rýchly prístup k finančným nástrojom. |
| --- | --- |

b)

má na požiadanie rýchly prístup k finančným nástrojom.

článok 47 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny neinvestuje svoje základné imanie alebo sumy vyplývajúce z marží, príspevkov do fondu pre prípad zlyhania, likvidity alebo iných finančných zdrojov do vlastných cenných papierov ani do cenných papierov svojho materského alebo svojho dcérskeho podniku.

článok 47 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny pri prijímaní svojho investičného rozhodnutia zohľadňuje svoje celkové expozície kreditného rizika voči jednotlivým dlžníkom a zaistí, aby jej celková riziková expozícia voči každému jednotlivému dlžníkovi zostala v prijateľných medziach koncentrácie.

Postupy pre prípad zlyhania

článok 48 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny má zavedené postupy, ktoré sa majú uplatňovať, ak zúčtovací člen nesplní požiadavky centrálnej protistrany týkajúce sa účasti alebo ak centrálna protistrana alebo tretia strana vyhlásia zlyhanie tohto zúčtovacieho člena.

článok 48 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny prijme bezodkladne opatrenia na tlmenie strát a tlakov na likviditu vyplývajúcich zo zlyhaní a zaistí, aby uzatvorenie pozícií ktoréhokoľvek zúčtovacieho člena nenarušilo jej činnosť ani nevystavilo zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali, stratám, ktoré nemôžu predpokladať ani regulovať.

článok 48 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Rámcom tretej krajiny sa zabezpečuje, že centrálna protistrana z tretej krajiny bezodkladne informuje príslušný orgán pred tým, ako sa vyhlási alebo spustí postup pre prípad zlyhania.

článok 48 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny overí, či sú jej postupy pre prípad zlyhania vynútiteľné.

článok 48 ods. 5, 6 a 7 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny:

| a) | koná v súlade s pravidlami ochrany kolaterálu a pozícií účtov klienta platnými v tretej krajine; |
| --- | --- |

a)

koná v súlade s pravidlami ochrany kolaterálu a pozícií účtov klienta platnými v tretej krajine;

| b) | zavedie postupy, ktoré uľahčujú prevod pozícií a kolaterálu klientov v súlade s pravidlami platnými v tretej krajine. |
| --- | --- |

b)

zavedie postupy, ktoré uľahčujú prevod pozícií a kolaterálu klientov v súlade s pravidlami platnými v tretej krajine.

Preskúmanie modelov, stresové testovanie a spätné testovanie

článok 49 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny:

| a) | pravidelne preskúma modely a parametre prijaté na výpočet svojich maržových požiadaviek, príspevkov do fondu pre prípad zlyhania, požiadaviek na kolaterál a iných mechanizmov kontroly rizík; |
| --- | --- |

a)

pravidelne preskúma modely a parametre prijaté na výpočet svojich maržových požiadaviek, príspevkov do fondu pre prípad zlyhania, požiadaviek na kolaterál a iných mechanizmov kontroly rizík;

| b) | tieto modely podrobuje prísnym a častým stresovým testom na posúdenie ich odolnosti v extrémnych, ale realistických trhových podmienkach; |
| --- | --- |

b)

tieto modely podrobuje prísnym a častým stresovým testom na posúdenie ich odolnosti v extrémnych, ale realistických trhových podmienkach;

| c) | vykoná spätné testy na posúdenie spoľahlivosti prijatej metodiky; |
| --- | --- |

c)

vykoná spätné testy na posúdenie spoľahlivosti prijatej metodiky;

| d) | získa buď nezávislé potvrdenie, alebo potvrdenie zo strany príslušného orgánu týkajúce sa týchto modelov a všetkých významných zmien v súvislosti s nimi. |
| --- | --- |

d)

získa buď nezávislé potvrdenie, alebo potvrdenie zo strany príslušného orgánu týkajúce sa týchto modelov a všetkých významných zmien v súvislosti s nimi.

článok 49 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny pravidelne testuje rozhodujúce aspekty svojich postupov pre prípad zlyhania a prijme všetky primerané kroky na zabezpečenie toho, aby im všetci zúčtovací členovia porozumeli a mali zavedené primerané riešenia pre prípad zlyhania.

článok 49 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny zverejní kľúčové informácie o svojom modeli riadenia rizík a predpoklady prijaté na vykonanie stresového testovania, ako aj parametre, ktoré prijala na výpočet svojich maržových požiadaviek, príspevkov do fondu pre prípad zlyhania, požiadaviek na kolaterál a iných mechanizmov kontroly rizík.

Vyrovnanie

článok 50 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny použije na vyrovnanie svojich transakcií peniaze centrálnej banky, ak je to možné a sú k dispozícii. Ak sa peniaze centrálnej banky nepoužijú, prijmú sa kroky na prísne obmedzenie rizík pri hotovostnom vyrovnaní.

článok 50 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny jednoznačne stanoví svoje povinnosti v súvislosti s dodávkou finančných nástrojov vrátane toho, či má povinnosť vykonať alebo prijať dodávku finančného nástroja alebo či odškodní účastníkov v prípade strát vzniknutých v procese dodávky.

článok 50 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Ak má centrálna protistrana z tretej krajiny povinnosť vykonať alebo prijať dodávku finančných nástrojov, odstráni hlavné riziko prostredníctvom čo najrozsiahlejšieho využívania mechanizmov dodania proti zaplateniu.

Kapitola 4: Výpočty a vykazovanie na účely nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013
   (1)

Výpočty a vykazovanie

články 50a až 50d nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny uplatňuje požiadavky na ohlasovanie týkajúce sa výpočtu kapitálových požiadaviek v súlade s príslušným rámcom tretej krajiny, ktorý sa vzťahuje na účtovné pravidlá a kapitálové požiadavky.

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

---

PRÍLOHA II

SKUTOČNOSTI UVEDENÉ V ČLÁNKU 4 ODS. 1

| Stanovenie práva EÚ | Skutočnosti uvedené v článku 4 ods. 1 |
| --- | --- |
| Dohody o interoperabilite

  článok 51 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 | Ak je uzavretá dohoda o interoperabilite na účel poskytovania služieb pre konkrétne miesto obchodovania, centrálna protistrana z tretej krajiny má nediskriminačný prístup jednak k údajom, ktoré potrebuje na výkon svojich funkcií z tohto konkrétneho miesta obchodovania, a jednak k príslušnému systému vyrovnania. |
| článok 51 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 | Centrálna protistrana z tretej krajiny zamietne alebo priamo či nepriamo obmedzí uzatvorenie dohody o interoperabilite alebo prístup k údajom alebo k systému vyrovnania len z dôvodu kontroly rizika, ktoré vyplýva z tejto dohody alebo prístupu. |
| Riadenie rizika

  článok 52 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 | Centrálne protistrany, ktoré uzatvorili dohodu o interoperabilite:






  a) | majú zavedené primerané politiky, postupy a systémy na účinné zisťovanie, monitorovanie a riadenie rizík vyplývajúcich z tejto dohody o interoperabilite, aby mohli včas plniť svoje povinnosti; |

Stanovenie práva EÚ

Skutočnosti uvedené v článku 4 ods. 1

Dohody o interoperabilite

článok 51 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Ak je uzavretá dohoda o interoperabilite na účel poskytovania služieb pre konkrétne miesto obchodovania, centrálna protistrana z tretej krajiny má nediskriminačný prístup jednak k údajom, ktoré potrebuje na výkon svojich funkcií z tohto konkrétneho miesta obchodovania, a jednak k príslušnému systému vyrovnania.

článok 51 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny zamietne alebo priamo či nepriamo obmedzí uzatvorenie dohody o interoperabilite alebo prístup k údajom alebo k systému vyrovnania len z dôvodu kontroly rizika, ktoré vyplýva z tejto dohody alebo prístupu.

Riadenie rizika

článok 52 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálne protistrany, ktoré uzatvorili dohodu o interoperabilite:

a)

majú zavedené primerané politiky, postupy a systémy na účinné zisťovanie, monitorovanie a riadenie rizík vyplývajúcich z tejto dohody o interoperabilite, aby mohli včas plniť svoje povinnosti;

| b) | sa dohodli na svojich príslušných právach a povinnostiach vrátane rozhodného práva, ktorým sa riadia ich vzťahy; |
| --- | --- |

b)

sa dohodli na svojich príslušných právach a povinnostiach vrátane rozhodného práva, ktorým sa riadia ich vzťahy;

| c) | zisťujú, monitorujú a účinne riadia kreditné riziko a riziko likvidity tak, aby zlyhanie zúčtovacieho člena jednej centrálnej protistrany nemalo vplyv na interoperabilnú centrálnu protistranu; |
| --- | --- |

c)

zisťujú, monitorujú a účinne riadia kreditné riziko a riziko likvidity tak, aby zlyhanie zúčtovacieho člena jednej centrálnej protistrany nemalo vplyv na interoperabilnú centrálnu protistranu;

| d) | zisťujú, monitorujú a riešia potenciálne vzájomné závislosti a korelácie, ktoré vyplývajú z dohody o interoperabilite a ktoré môžu mať vplyv na kreditné riziko a riziko likvidity týkajúce sa koncentrácií zúčtovacieho člena a združených finančných zdrojov; |
| --- | --- |

d)

zisťujú, monitorujú a riešia potenciálne vzájomné závislosti a korelácie, ktoré vyplývajú z dohody o interoperabilite a ktoré môžu mať vplyv na kreditné riziko a riziko likvidity týkajúce sa koncentrácií zúčtovacieho člena a združených finančných zdrojov;

| e) | ak modely riadenia rizík, ktoré centrálne protistrany používajú na krytie svojich expozícií voči svojim zúčtovacím členom alebo ich vzájomných expozícií, sú rozdielne, centrálne protistrany určia tieto rozdiely, posúdia riziká, ktoré z nich môžu vyplývať, a prijmú opatrenia vrátane zabezpečenia dodatočných finančných zdrojov, ktoré obmedzujú ich vplyv na dohodu o interoperabilite, ako aj ich potenciálne dôsledky z hľadiska rizík škodlivého vplyvu, a zabezpečia, aby tieto rozdiely nemali vplyv na schopnosť každej centrálnej protistrany zvládnuť dôsledky zlyhania zúčtovacieho člena. |
| --- | --- |

e)

ak modely riadenia rizík, ktoré centrálne protistrany používajú na krytie svojich expozícií voči svojim zúčtovacím členom alebo ich vzájomných expozícií, sú rozdielne, centrálne protistrany určia tieto rozdiely, posúdia riziká, ktoré z nich môžu vyplývať, a prijmú opatrenia vrátane zabezpečenia dodatočných finančných zdrojov, ktoré obmedzujú ich vplyv na dohodu o interoperabilite, ako aj ich potenciálne dôsledky z hľadiska rizík škodlivého vplyvu, a zabezpečia, aby tieto rozdiely nemali vplyv na schopnosť každej centrálnej protistrany zvládnuť dôsledky zlyhania zúčtovacieho člena.

Poskytnutie marží medzi centrálnymi protistranami

článok 53 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Centrálna protistrana z tretej krajiny rozlišuje v účtovníctve aktíva a pozície vedené na účet centrálnych protistrán, s ktorými uzatvorila dohodu o interoperabilite.

Centrálna protistrana z tretej krajiny poskytuje takýmto centrálnym protistranám na základe zabezpečovacej dohody o finančnom kolaterále len počiatočné marže, pričom prijímajúca centrálna protistrana nemá právo prečerpať marže poskytnuté touto druhou centrálnou protistranou.

Kolaterál prijatý vo forme finančných nástrojov sa chráni jedným z týchto spôsobov:

| i) | ukladá sa u prevádzkovateľov zúčtovacích systémov cenných papierov, ktorí zabezpečia úplnú ochranu týchto finančných nástrojov; |
| --- | --- |

i)

ukladá sa u prevádzkovateľov zúčtovacích systémov cenných papierov, ktorí zabezpečia úplnú ochranu týchto finančných nástrojov;

| ii) | použijú sa iné vysoko bezpečné mechanizmy vo finančných inštitúciách, ktorým bolo udelené povolenie. |
| --- | --- |

ii)

použijú sa iné vysoko bezpečné mechanizmy vo finančných inštitúciách, ktorým bolo udelené povolenie.

Aktíva sú k dispozícii pre prijímajúcu centrálnu protistranu len v prípade zlyhania centrálnej protistrany, ktorá v rámci dohody o interoperabilite kolaterál poskytla.

V prípade zlyhania centrálnej protistrany, ktorá prijala kolaterál v rámci dohody o interoperabilite, musí byť poskytnutý kolaterál hneď vrátený centrálnej protistrane, ktorá ho poskytla.

---

ROZHODNUTIA

| 21.9.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 305/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 305/27

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2020/1305

z 18. septembra 2020

o udelení povolenia Spojenému kráľovstvu samostatne vyjadriť svoj súhlas s tým, že bude viazané určitými medzinárodnými dohodami, ktoré sa majú uplatňovať počas prechodného obdobia v oblasti spoločnej rybárskej politiky Únie

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/135 z 30. januára 2020 o uzavretí Dohody o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 1,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | V článku 129 ods. 1 Dohody o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (2) (ďalej len „dohoda o vystúpení“) sa stanovuje, že počas prechodného obdobia je Spojené kráľovstvo viazané povinnosťami vyplývajúcimi z medzinárodných dohôd uzavretých Úniou, členskými štátmi konajúcimi v jej mene alebo Úniou a jej členskými štátmi konajúcimi spoločne. |
| --- | --- |

(1)

V článku 129 ods. 1 Dohody o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (2) (ďalej len „dohoda o vystúpení“) sa stanovuje, že počas prechodného obdobia je Spojené kráľovstvo viazané povinnosťami vyplývajúcimi z medzinárodných dohôd uzavretých Úniou, členskými štátmi konajúcimi v jej mene alebo Úniou a jej členskými štátmi konajúcimi spoločne.

| (2) | V článku 129 ods. 3 dohody o vystúpení sa stanovuje, že Spojené kráľovstvo sa počas prechodného obdobia v súlade so zásadou lojálnej spolupráce má zdržať akéhokoľvek konania alebo iniciatívy, ktoré by pravdepodobne poškodili záujmy Únie, najmä v rámci akejkoľvek medzinárodnej organizácie, agentúry, konferencie alebo fóra, ktorého je Spojené kráľovstvo samostatnou zmluvnou stranou. |
| --- | --- |

(2)

V článku 129 ods. 3 dohody o vystúpení sa stanovuje, že Spojené kráľovstvo sa počas prechodného obdobia v súlade so zásadou lojálnej spolupráce má zdržať akéhokoľvek konania alebo iniciatívy, ktoré by pravdepodobne poškodili záujmy Únie, najmä v rámci akejkoľvek medzinárodnej organizácie, agentúry, konferencie alebo fóra, ktorého je Spojené kráľovstvo samostatnou zmluvnou stranou.

| (3) | Podľa článku 129 ods. 4 dohody o vystúpení môže Spojené kráľovstvo počas prechodného obdobia rokovať o medzinárodných dohodách, ako aj podpisovať a ratifikovať medzinárodné dohody, ktoré uzatvára samostatne v oblastiach výlučnej právomoci Únie, za predpokladu, že tieto dohody nenadobudnú platnosť ani sa nebudú vykonávať počas prechodného obdobia, pokiaľ to Únia nepovolí. |
| --- | --- |

(3)

Podľa článku 129 ods. 4 dohody o vystúpení môže Spojené kráľovstvo počas prechodného obdobia rokovať o medzinárodných dohodách, ako aj podpisovať a ratifikovať medzinárodné dohody, ktoré uzatvára samostatne v oblastiach výlučnej právomoci Únie, za predpokladu, že tieto dohody nenadobudnú platnosť ani sa nebudú vykonávať počas prechodného obdobia, pokiaľ to Únia nepovolí.

| (4) | Podmienky a postup udeľovania takýchto povolení sa stanovujú v rozhodnutí (EÚ) 2020/135. |
| --- | --- |

(4)

Podmienky a postup udeľovania takýchto povolení sa stanovujú v rozhodnutí (EÚ) 2020/135.

| (5) | Podľa článku 3 ods. 1 rozhodnutia (EÚ) 2020/135 môže Rada povoliť Spojenému kráľovstvu, aby samostatne vyjadrilo svoj súhlas s tým, že bude viazané medzinárodnou dohodou v oblasti výlučnej právomoci Únie, ktorá má nadobudnúť platnosť alebo sa má uplatňovať počas prechodného obdobia. |
| --- | --- |

(5)

Podľa článku 3 ods. 1 rozhodnutia (EÚ) 2020/135 môže Rada povoliť Spojenému kráľovstvu, aby samostatne vyjadrilo svoj súhlas s tým, že bude viazané medzinárodnou dohodou v oblasti výlučnej právomoci Únie, ktorá má nadobudnúť platnosť alebo sa má uplatňovať počas prechodného obdobia.

| (6) | Spojené kráľovstvo 3. apríla 2020 oznámilo Komisii svoj zámer samostatne vyjadriť svoj súhlas s tým, že bude v oblasti výlučnej vonkajšej právomoci Únie v oblasti rybárstva viazané piatimi medzinárodnými dohodami, ktorými sa zriaďuje päť regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva (RFMO) a ktoré sa majú uplatňovať počas prechodného obdobia. Uvedenými dohodami sú: Dohovor o budúcej viacstrannej spolupráci pri rybolove v severovýchodnom Atlantiku (3), ktorým sa zriaďuje Komisia pre rybolov v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC); Dohovor o budúcej mnohostrannej spolupráci v oblasti rybárstva v severozápadnom Atlantiku (4), ktorým sa zriaďuje Organizácia pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (NAFO); Medzinárodný dohovor o zachovaní atlantických tuniakov (5), ktorým sa zriaďuje Medzinárodná komisia pre zachovanie atlantických tuniakov (ICCAT); Dohoda o založení Komisie pre tuniaky z Indického oceánu (6) (IOTC) a Dohovor o zachovaní lososov v severnom Atlantickom oceáne (7), ktorým sa zriaďuje Organizácia pre zachovanie lososov v severnom Atlantickom oceáne (NASCO). |
| --- | --- |

(6)

Spojené kráľovstvo 3. apríla 2020 oznámilo Komisii svoj zámer samostatne vyjadriť svoj súhlas s tým, že bude v oblasti výlučnej vonkajšej právomoci Únie v oblasti rybárstva viazané piatimi medzinárodnými dohodami, ktorými sa zriaďuje päť regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva (RFMO) a ktoré sa majú uplatňovať počas prechodného obdobia. Uvedenými dohodami sú: Dohovor o budúcej viacstrannej spolupráci pri rybolove v severovýchodnom Atlantiku (3), ktorým sa zriaďuje Komisia pre rybolov v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC); Dohovor o budúcej mnohostrannej spolupráci v oblasti rybárstva v severozápadnom Atlantiku (4), ktorým sa zriaďuje Organizácia pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (NAFO); Medzinárodný dohovor o zachovaní atlantických tuniakov (5), ktorým sa zriaďuje Medzinárodná komisia pre zachovanie atlantických tuniakov (ICCAT); Dohoda o založení Komisie pre tuniaky z Indického oceánu (6) (IOTC) a Dohovor o zachovaní lososov v severnom Atlantickom oceáne (7), ktorým sa zriaďuje Organizácia pre zachovanie lososov v severnom Atlantickom oceáne (NASCO).

| (7) | Spojené kráľovstvo odôvodňuje svoj záujem pristúpiť k uvedeným dohodám počas prechodného obdobia s prihliadnutím na články 63 a 64 Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve (8) (ďalej len „dohovor UNCLOS“) a na články 7 a 8 Dohody Organizácie Spojených národov o uplatňovaní ustanovení Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve z 10. decembra 1982 o ochrane a využívaní transzonálnych populácií rýb a populácií rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti (9) (ďalej len „dohoda UNFSA“), najmä na povinnosť Únie a Spojeného kráľovstva spolupracovať prostredníctvom príslušných regionálnych organizácií na ochrane a riadení spoločných populácií. Spojené kráľovstvo sa domnieva, že ani ono, ani Únia nemôžu plniť tieto záväzky v plnom rozsahu, pokiaľ Spojené kráľovstvo nie je počas prechodného obdobia schopné nezávisle spolupracovať s Úniou a ostatnými príslušnými štátmi vo veciach, ktoré budú mať po skončení prechodného obdobia vplyv na Spojené kráľovstvo ako na nezávislý pobrežný štát a štát loviaci ryby. Spojené kráľovstvo sa preto chce počas prechodného obdobia zúčastňovať na rokovaniach o rozhodnutiach v oblasti riadenia rybárstva, ktoré nadobudnú účinnosť po skončení prechodného obdobia. |
| --- | --- |

(7)

Spojené kráľovstvo odôvodňuje svoj záujem pristúpiť k uvedeným dohodám počas prechodného obdobia s prihliadnutím na články 63 a 64 Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve (8) (ďalej len „dohovor UNCLOS“) a na články 7 a 8 Dohody Organizácie Spojených národov o uplatňovaní ustanovení Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve z 10. decembra 1982 o ochrane a využívaní transzonálnych populácií rýb a populácií rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti (9) (ďalej len „dohoda UNFSA“), najmä na povinnosť Únie a Spojeného kráľovstva spolupracovať prostredníctvom príslušných regionálnych organizácií na ochrane a riadení spoločných populácií. Spojené kráľovstvo sa domnieva, že ani ono, ani Únia nemôžu plniť tieto záväzky v plnom rozsahu, pokiaľ Spojené kráľovstvo nie je počas prechodného obdobia schopné nezávisle spolupracovať s Úniou a ostatnými príslušnými štátmi vo veciach, ktoré budú mať po skončení prechodného obdobia vplyv na Spojené kráľovstvo ako na nezávislý pobrežný štát a štát loviaci ryby. Spojené kráľovstvo sa preto chce počas prechodného obdobia zúčastňovať na rokovaniach o rozhodnutiach v oblasti riadenia rybárstva, ktoré nadobudnú účinnosť po skončení prechodného obdobia.

| (8) | Spojené kráľovstvo listom z 3. apríla 2020 preukázalo, že má osobitný záujem, aby sa predmetné medzinárodné dohody uplatňovali už počas prechodného obdobia. Podmienka stanovená v článku 3 ods. 1 písm. a) rozhodnutia (EÚ) 2020/135 je teda splnená. |
| --- | --- |

(8)

Spojené kráľovstvo listom z 3. apríla 2020 preukázalo, že má osobitný záujem, aby sa predmetné medzinárodné dohody uplatňovali už počas prechodného obdobia. Podmienka stanovená v článku 3 ods. 1 písm. a) rozhodnutia (EÚ) 2020/135 je teda splnená.

| (9) | Uvedených päť medzinárodných dohôd je zlučiteľných s právom Únie uplatniteľným na Spojené kráľovstvo a v Spojenom kráľovstve v súlade s článkom 127 ods. 1 dohody o vystúpení a s povinnosťami podľa článku 129 ods. 1 dohody o vystúpení. Podmienka uvedená v článku 3 ods. 1 písm. b) rozhodnutia (EÚ) 2020/135 je teda splnená. |
| --- | --- |

(9)

Uvedených päť medzinárodných dohôd je zlučiteľných s právom Únie uplatniteľným na Spojené kráľovstvo a v Spojenom kráľovstve v súlade s článkom 127 ods. 1 dohody o vystúpení a s povinnosťami podľa článku 129 ods. 1 dohody o vystúpení. Podmienka uvedená v článku 3 ods. 1 písm. b) rozhodnutia (EÚ) 2020/135 je teda splnená.

| (10) | Zároveň Spojené kráľovstvo potvrdilo, že jeho pristúpenie k týmto medzinárodným dohodám, ktorými sa zriaďuje päť regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva (RFMO) nepoškodí záujmy Únie. Spojené kráľovstvo má v úmysle zúčastniť sa len na stretnutiach o otázkach týkajúcich sa záležitostí, ktoré budú mať účinok po skončení prechodného obdobia. Konkrétne neohrozí samostatné členstvo Spojeného kráľovstva v uvedených piatich regionálnych organizáciách pre riadenie rybárstva (RFMO) počas prechodného obdobia dosiahnutie cieľov vonkajšej činnosti Únie v oblasti spoločnej rybárskej politiky ani nehrozí, že poškodí záujmy Únie. Podmienka uvedená v článku 3 ods. 1 písm. b) rozhodnutia (EÚ) 2020/135 je teda splnená. |
| --- | --- |

(10)

Zároveň Spojené kráľovstvo potvrdilo, že jeho pristúpenie k týmto medzinárodným dohodám, ktorými sa zriaďuje päť regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva (RFMO) nepoškodí záujmy Únie. Spojené kráľovstvo má v úmysle zúčastniť sa len na stretnutiach o otázkach týkajúcich sa záležitostí, ktoré budú mať účinok po skončení prechodného obdobia. Konkrétne neohrozí samostatné členstvo Spojeného kráľovstva v uvedených piatich regionálnych organizáciách pre riadenie rybárstva (RFMO) počas prechodného obdobia dosiahnutie cieľov vonkajšej činnosti Únie v oblasti spoločnej rybárskej politiky ani nehrozí, že poškodí záujmy Únie. Podmienka uvedená v článku 3 ods. 1 písm. b) rozhodnutia (EÚ) 2020/135 je teda splnená.

| (11) | Podľa článku 3 ods. 2 rozhodnutia (EÚ) 2020/135 môže byť udelenie takéhoto povolenia podmienené. Povolenie by sa malo udeliť za predpokladu, že Spojené kráľovstvo sa zúčastní len na stretnutiach o otázkach týkajúcich sa záležitostí, ktoré sa majú uplatňovať alebo nadobudnúť účinnosť po konci prechodného obdobia. |
| --- | --- |

(11)

Podľa článku 3 ods. 2 rozhodnutia (EÚ) 2020/135 môže byť udelenie takéhoto povolenia podmienené. Povolenie by sa malo udeliť za predpokladu, že Spojené kráľovstvo sa zúčastní len na stretnutiach o otázkach týkajúcich sa záležitostí, ktoré sa majú uplatňovať alebo nadobudnúť účinnosť po konci prechodného obdobia.

| (12) | Spojené kráľovstvo je viazané povinnosťami vyplývajúcimi z dohovoru UNCLOS a dohody UNFSA a musí preto udržateľným spôsobom riadiť a chrániť morské biologické zdroje. Uvedené ciele sú v súlade s cieľom Únie zabezpečiť udržateľnosť a zaistiť trvalo zodpovedný rybolov, ktorým sa zaručí dlhodobá ochrana a udržateľné využívanie morských biologických zdrojov. |
| --- | --- |

(12)

Spojené kráľovstvo je viazané povinnosťami vyplývajúcimi z dohovoru UNCLOS a dohody UNFSA a musí preto udržateľným spôsobom riadiť a chrániť morské biologické zdroje. Uvedené ciele sú v súlade s cieľom Únie zabezpečiť udržateľnosť a zaistiť trvalo zodpovedný rybolov, ktorým sa zaručí dlhodobá ochrana a udržateľné využívanie morských biologických zdrojov.

| (13) | V súlade s článkom 129 ods. 4 dohody o vystúpení môže preto Spojené kráľovstvo počas prechodného obdobia samostatne podpísať a ratifikovať päť medzinárodných dohôd, ktoré sú základom pre zriadenie piatich RFMO, ku ktorým chce pristúpiť. Toto by malo Spojenému kráľovstvu uľahčiť a umožniť v plnom rozsahu plniť povinnosti vyplývajúce z dohovoru UNCLOS, najmä z jeho článkov 63 a 64, v čase, keď sa skončí prechodné obdobie a keď sa naň prestane vzťahovať právo Únie. |
| --- | --- |

(13)

V súlade s článkom 129 ods. 4 dohody o vystúpení môže preto Spojené kráľovstvo počas prechodného obdobia samostatne podpísať a ratifikovať päť medzinárodných dohôd, ktoré sú základom pre zriadenie piatich RFMO, ku ktorým chce pristúpiť. Toto by malo Spojenému kráľovstvu uľahčiť a umožniť v plnom rozsahu plniť povinnosti vyplývajúce z dohovoru UNCLOS, najmä z jeho článkov 63 a 64, v čase, keď sa skončí prechodné obdobie a keď sa naň prestane vzťahovať právo Únie.

| (14) | Spojenému kráľovstvu by sa preto malo udeliť povolenie samostatne vyjadriť svoj súhlas s tým, že bude viazané medzinárodnými dohodami, ktoré sa majú uplatňovať počas prechodného obdobia. |
| --- | --- |

(14)

Spojenému kráľovstvu by sa preto malo udeliť povolenie samostatne vyjadriť svoj súhlas s tým, že bude viazané medzinárodnými dohodami, ktoré sa majú uplatňovať počas prechodného obdobia.

| (15) | S cieľom zabezpečiť dobré fungovanie spoločnej rybárskej politiky Únie počas prechodného obdobia by sa Spojené kráľovstvo nemalo zúčastňovať na záležitostiach, ktoré sa uplatňujú počas prechodného obdobia alebo počas neho nadobudnú účinnosť. Aby sa neohrozili prebiehajúce rokovania o rybolove v kontexte budúcej dohode o partnerstve medzi Úniou a Spojeným kráľovstvom, najmä pokiaľ ide o rybolovné možnosti, v prípade ktorých kvóta Únie v súčasnosti zahŕňa podiel Spojeného kráľovstva, malo by Spojené kráľovstvo okrem toho pred rokovaním o takejto kvóte uskutočniť konzultácie s Úniou, |
| --- | --- |

(15)

S cieľom zabezpečiť dobré fungovanie spoločnej rybárskej politiky Únie počas prechodného obdobia by sa Spojené kráľovstvo nemalo zúčastňovať na záležitostiach, ktoré sa uplatňujú počas prechodného obdobia alebo počas neho nadobudnú účinnosť. Aby sa neohrozili prebiehajúce rokovania o rybolove v kontexte budúcej dohode o partnerstve medzi Úniou a Spojeným kráľovstvom, najmä pokiaľ ide o rybolovné možnosti, v prípade ktorých kvóta Únie v súčasnosti zahŕňa podiel Spojeného kráľovstva, malo by Spojené kráľovstvo okrem toho pred rokovaním o takejto kvóte uskutočniť konzultácie s Úniou,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Spojenému kráľovstvu sa udeľuje povolenie samostatne vyjadriť svoj súhlas s tým, že bude viazané týmito medzinárodnými dohodami, ktoré sa majú uplatňovať počas prechodného obdobia:

| a) | Dohovor o budúcej viacstrannej spolupráci pri rybolove v severovýchodnom Atlantiku, ktorým sa zriaďuje Komisia pre rybolov v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC); |
| --- | --- |

a)

Dohovor o budúcej viacstrannej spolupráci pri rybolove v severovýchodnom Atlantiku, ktorým sa zriaďuje Komisia pre rybolov v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC);

| b) | Dohovor o budúcej mnohostrannej spolupráci v oblasti rybárstva v severozápadnom Atlantiku, ktorým sa zriaďuje Organizácia pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (NAFO); |
| --- | --- |

b)

Dohovor o budúcej mnohostrannej spolupráci v oblasti rybárstva v severozápadnom Atlantiku, ktorým sa zriaďuje Organizácia pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (NAFO);

| c) | Medzinárodný dohovor o zachovaní atlantických tuniakov, ktorým sa zriaďuje Medzinárodná komisia pre zachovanie atlantických tuniakov (ICCAT); |
| --- | --- |

c)

Medzinárodný dohovor o zachovaní atlantických tuniakov, ktorým sa zriaďuje Medzinárodná komisia pre zachovanie atlantických tuniakov (ICCAT);

| d) | Dohoda o založení Komisie pre tuniaky z Indického oceánu (IOTC); |
| --- | --- |

d)

Dohoda o založení Komisie pre tuniaky z Indického oceánu (IOTC);

| e) | Dohovor o zachovaní lososov v severnom Atlantickom oceáne, ktorým sa zriaďuje Organizácia pre zachovanie lososov v severnom Atlantickom oceáne (NASCO). |
| --- | --- |

e)

Dohovor o zachovaní lososov v severnom Atlantickom oceáne, ktorým sa zriaďuje Organizácia pre zachovanie lososov v severnom Atlantickom oceáne (NASCO).

2.   Povolenie uvedené v odseku 1 sa obmedzuje na účasť na záležitostiach, ktoré sa budú uplatňovať alebo nadobudnú účinnosť po konci prechodného obdobia.

3.   Pokiaľ ide o rybolovné kvóty zdieľané s Úniou, povolenie uvedené v odsekoch 1 a 2 je podmienené predchádzajúcou konzultáciou Spojeného kráľovstva s Komisiou.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Spojenému kráľovstvu Veľkej Británie a Severného Írska.

V Bruseli 18. septembra 2020

Za Radu

predseda

M. ROTH

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 29, 31.1.2020, s. 1.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ L 29, 31.1.2020, s. 7.

2

(3)  Rozhodnutie Rady 81/608/EHS z 13. júla 1981 o uzatvorení Dohovoru o budúcej multilaterálnej spolupráci pri rybolove v severovýchodnom Atlantiku (Ú. v. ES L 227, 12.8.1981, s. 21).

3

(4)  Nariadenie Rady (EHS) č. 3179/78 z 28. decembra 1978 o uzavretí Dohovoru o budúcej mnohostrannej spolupráci v oblasti rybárstva v severozápadnom Atlantiku Európskym hospodárskym spoločenstvom (Ú. v. ES L 378, 30.12.1978, s. 1).

4

(5)  Rozhodnutie Rady 86/238/EHS z 9. júna 1986 o pristúpení Spoločenstva k Medzinárodnému dohovoru o zachovaní atlantických tuniakov, zmenenému a doplnenému protokolom pripojeným k záverečnému aktu z konferencie splnomocnených zástupcov zmluvných štátov k dohovoru podpísanému v Paríži 10. júla 1984 (Ú. v. ES L 162, 18.6.1986, s. 33).

5

(6)  Rozhodnutie Rady 95/399/ES z 18. septembra 1995 o pristúpení Spoločenstva k Dohode o založení komisie pre tuniaky z Indického oceánu (Ú. v. ES L 236, 5.10.1995, s. 24).

6

(7)  Rozhodnutie Rady 82/886/EHS z 13. decembra 1982 o uzavretí Dohovoru o zachovaní lososov v severnom Atlantickom oceáne (NASCO) (Ú. v. ES L 378, 31.12.1982, s. 24).

7

(8)  
  Ú. v. ES L 179, 23.6.1998, s. 3.

8

(9)  
  Ú. v. ES L 189, 3.7.1998, s. 16.

9

---

| 21.9.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 305/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 305/30

---

ROZHODNUTIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY (EÚ) 2020/1306

zo 16. septembra 2020

o dočasnom vylúčení určitých expozícií voči centrálnym bankám z veľkosti celkovej expozície vzhľadom na pandémiu COVID-19 (ECB/2020/44)

RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (1), a najmä na jeho článok 4 ods. 1 písm. d),

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (2), a najmä na jeho článok 500b,

keďže:

| (1) | Rámcom Bazilej III sa zaviedol jednoduchý a transparentný ukazovateľ finančnej páky, ktorý nie je založený na riziku a ktorý sa určuje tak, aby dôveryhodným spôsobom dopĺňal kapitálové požiadavky založené na rizikách. Norma týkajúca sa ukazovateľa finančnej páky, ktorú uverejnil Bazilejský výbor pre bankový dohľad v decembri 2017 (ďalej len „norma BCBS o ukazovateli finančnej páky“), stanovuje, že v záujme uľahčenia vykonávania menovej politiky môže príslušná jurisdikcia za výnimočných makroekonomických okolností na základe vlastného uváženia dočasne vylúčiť rezervy v centrálnej banke z veľkosti expozície ukazovateľa finančnej páky. |
| --- | --- |

(1)

Rámcom Bazilej III sa zaviedol jednoduchý a transparentný ukazovateľ finančnej páky, ktorý nie je založený na riziku a ktorý sa určuje tak, aby dôveryhodným spôsobom dopĺňal kapitálové požiadavky založené na rizikách. Norma týkajúca sa ukazovateľa finančnej páky, ktorú uverejnil Bazilejský výbor pre bankový dohľad v decembri 2017 (ďalej len „norma BCBS o ukazovateli finančnej páky“), stanovuje, že v záujme uľahčenia vykonávania menovej politiky môže príslušná jurisdikcia za výnimočných makroekonomických okolností na základe vlastného uváženia dočasne vylúčiť rezervy v centrálnej banke z veľkosti expozície ukazovateľa finančnej páky.

| (2) | Norma BCBS o ukazovateli finančnej páky bola prvýkrát implementovaná do právnych predpisov Únie nariadením (EÚ) č. 575/2013. Podľa článku 430 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sú inštitúcie povinné vykazovať príslušným orgánom určité informácie o ukazovateli finančnej páky a jeho zložkách a podľa článku 451 uvedeného nariadenia sú inštitúcie povinné zverejňovať určité informácie týkajúce sa ich ukazovateľa finančnej páky a ich riadenia rizika nadmerného využívania finančnej páky. |
| --- | --- |

(2)

Norma BCBS o ukazovateli finančnej páky bola prvýkrát implementovaná do právnych predpisov Únie nariadením (EÚ) č. 575/2013. Podľa článku 430 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sú inštitúcie povinné vykazovať príslušným orgánom určité informácie o ukazovateli finančnej páky a jeho zložkách a podľa článku 451 uvedeného nariadenia sú inštitúcie povinné zverejňovať určité informácie týkajúce sa ich ukazovateľa finančnej páky a ich riadenia rizika nadmerného využívania finančnej páky.

| (3) | Nariadenie (EÚ) č. 575/2013 bolo zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/876 (3) s cieľom zohľadniť revízie normy BCBS o ukazovateli finančnej páky tak, aby sa zabezpečili rovnaké podmienky na medzinárodnej úrovni pre inštitúcie usadené v Únii, ktoré však pôsobia mimo Únie, a aby sa zabezpečilo, že ukazovateľ finančnej páky zostane efektívnym doplnkom požiadaviek na vlastné zdroje založených na riziku. Nariadením (EÚ) 2019/876 sa zaviedla požiadavka na ukazovateľ finančnej páky, ktorá dopĺňa systém podávania správ a zverejňovania ukazovateľa finančnej páky. Uvedeným nariadením sa tiež zaviedla možnosť za výnimočných okolností a s cieľom uľahčiť vykonávanie menových politík dočasne vylúčiť určité expozície voči centrálnym bankám z výpočtu veľkosti celkovej expozície inštitúcie. Tieto zmeny rámca ukazovateľa finančnej páky vrátane práva rozhodnúť o vylúčení určitých expozícií voči centrálnym bankám z veľkosti celkovej expozície nadobudnú účinnosť 28. júna 2021. |
| --- | --- |

(3)

Nariadenie (EÚ) č. 575/2013 bolo zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/876 (3) s cieľom zohľadniť revízie normy BCBS o ukazovateli finančnej páky tak, aby sa zabezpečili rovnaké podmienky na medzinárodnej úrovni pre inštitúcie usadené v Únii, ktoré však pôsobia mimo Únie, a aby sa zabezpečilo, že ukazovateľ finančnej páky zostane efektívnym doplnkom požiadaviek na vlastné zdroje založených na riziku. Nariadením (EÚ) 2019/876 sa zaviedla požiadavka na ukazovateľ finančnej páky, ktorá dopĺňa systém podávania správ a zverejňovania ukazovateľa finančnej páky. Uvedeným nariadením sa tiež zaviedla možnosť za výnimočných okolností a s cieľom uľahčiť vykonávanie menových politík dočasne vylúčiť určité expozície voči centrálnym bankám z výpočtu veľkosti celkovej expozície inštitúcie. Tieto zmeny rámca ukazovateľa finančnej páky vrátane práva rozhodnúť o vylúčení určitých expozícií voči centrálnym bankám z veľkosti celkovej expozície nadobudnú účinnosť 28. júna 2021.

| (4) | Nariadenie (EÚ) č. 575/2013 bolo potom znova zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/873 (4) okrem iného tak, aby sa poskytla možnosť dočasne vylúčiť určité expozície voči centrálnym bankám z výpočtu veľkosti celkovej expozície inštitúcie pred 28. júnom 2021, t. j. predtým, ako nadobudnú účinnosť zmeny požiadavky na ukazovateľ finančnej páky, ktoré boli zavedené nariadením (EÚ) 2019/876. Konkrétne článok 500b nariadenia (EÚ) č. 575/2013 umožňuje inštitúcii vylúčiť z veľkosti celkovej expozície určité expozície voči centrálnej banke inštitúcie, ak príslušný orgán inštitúcie po porade s príslušnou centrálnou bankou určil a verejne vyhlásil, že existujú výnimočné okolnosti, ktoré odôvodňujú vylúčenie v záujme uľahčenia vykonávania menových politík. Článok 500b nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa uplatňuje od 27. júna 2020. |
| --- | --- |

(4)

Nariadenie (EÚ) č. 575/2013 bolo potom znova zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/873 (4) okrem iného tak, aby sa poskytla možnosť dočasne vylúčiť určité expozície voči centrálnym bankám z výpočtu veľkosti celkovej expozície inštitúcie pred 28. júnom 2021, t. j. predtým, ako nadobudnú účinnosť zmeny požiadavky na ukazovateľ finančnej páky, ktoré boli zavedené nariadením (EÚ) 2019/876. Konkrétne článok 500b nariadenia (EÚ) č. 575/2013 umožňuje inštitúcii vylúčiť z veľkosti celkovej expozície určité expozície voči centrálnej banke inštitúcie, ak príslušný orgán inštitúcie po porade s príslušnou centrálnou bankou určil a verejne vyhlásil, že existujú výnimočné okolnosti, ktoré odôvodňujú vylúčenie v záujme uľahčenia vykonávania menových politík. Článok 500b nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa uplatňuje od 27. júna 2020.

| (5) | Zatiaľ čo finančné trhy sa od apríla 2020 stabilizovali, podmienky financovania v eurozóne sú z dôvodu vyšších výnosov z dlhopisov a nižších cien akcií prísnejšie než na začiatku roka. Situácia spôsobená pandémiou COVID-19, ako aj z toho vyplývajúca a pretrvávajúca potreba vysokého stupňa akomodácie menovej politiky a nestabilita a zraniteľnosť hospodárstiev eurozóny a transmisného kanála menovej politiky založeného na bankách odôvodňujú záver Rady guvernérov Európskej centrálnej banky (ECB), že na účely článku 500b nariadenia (EÚ) č. 575/2013 existujú výnimočné okolnosti, ktoré odôvodňujú dočasné vylúčenie určitých expozícií voči centrálnym bankám Eurosystému z výpočtu veľkosti celkovej expozície inštitúcií s cieľom uľahčiť vykonávanie menových politík, a to do 27. júna 2021. |
| --- | --- |

(5)

Zatiaľ čo finančné trhy sa od apríla 2020 stabilizovali, podmienky financovania v eurozóne sú z dôvodu vyšších výnosov z dlhopisov a nižších cien akcií prísnejšie než na začiatku roka. Situácia spôsobená pandémiou COVID-19, ako aj z toho vyplývajúca a pretrvávajúca potreba vysokého stupňa akomodácie menovej politiky a nestabilita a zraniteľnosť hospodárstiev eurozóny a transmisného kanála menovej politiky založeného na bankách odôvodňujú záver Rady guvernérov Európskej centrálnej banky (ECB), že na účely článku 500b nariadenia (EÚ) č. 575/2013 existujú výnimočné okolnosti, ktoré odôvodňujú dočasné vylúčenie určitých expozícií voči centrálnym bankám Eurosystému z výpočtu veľkosti celkovej expozície inštitúcií s cieľom uľahčiť vykonávanie menových politík, a to do 27. júna 2021.

| (6) | Medzi expozície, ktoré môžu byť vylúčené, patria mince a bankovky, ktoré predstavujú zákonnú menu v jurisdikcii centrálnej banky a aktíva predstavujúce pohľadávky voči centrálnej banke – vrátane rezerv držaných v centrálnej banke – pokiaľ sú tieto expozície dôležité pre transmisiu, a tým aj pre vykonávanie menovej politiky. Takéto expozície zahŕňajú vklady uložené na základe jednodňovej sterilizačnej operácie a zostatky na účtoch rezerv v Eurosystéme vrátane finančných prostriedkov držaných na účely plnenia požiadaviek na povinné minimálne rezervy. Expozície, ktoré predstavujú pohľadávky voči centrálnej banke a ktoré nesúvisia s vykonávaním menovej politiky, by nemali byť vylúčené z veľkosti celkovej expozície. |
| --- | --- |

(6)

Medzi expozície, ktoré môžu byť vylúčené, patria mince a bankovky, ktoré predstavujú zákonnú menu v jurisdikcii centrálnej banky a aktíva predstavujúce pohľadávky voči centrálnej banke – vrátane rezerv držaných v centrálnej banke – pokiaľ sú tieto expozície dôležité pre transmisiu, a tým aj pre vykonávanie menovej politiky. Takéto expozície zahŕňajú vklady uložené na základe jednodňovej sterilizačnej operácie a zostatky na účtoch rezerv v Eurosystéme vrátane finančných prostriedkov držaných na účely plnenia požiadaviek na povinné minimálne rezervy. Expozície, ktoré predstavujú pohľadávky voči centrálnej banke a ktoré nesúvisia s vykonávaním menovej politiky, by nemali byť vylúčené z veľkosti celkovej expozície.

| (7) | Očakáva sa, že vylúčenie určitých expozícií voči centrálnym bankám z veľkosti celkovej expozície podľa článku 500b nariadenia (EÚ) č. 575/2013 do 27. júna 2021 by podporilo úverové inštitúcie v tom, aby mohli naďalej plniť svoju úlohu pri financovaní reálnej ekonomiky, pričom by sa zachovali kľúčové prvky prudenciálneho regulačného rámca. Takéto vylúčenie môže znížiť prípadné tlaky spojené so zavedením novej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, ktorá sa v Únii implementovala v rámci zmeny nariadenia (EÚ) č. 575/2013 prostredníctvom nariadenia (EÚ) 2019/876 s cieľom zohľadniť normu týkajúcu sa celkovej kapacity na absorpciu strát, pričom táto požiadavka sa uplatňuje od 28. júna 2019. Hoci sa ukazovateľ finančnej páky nebude uplatňovať až do 28. júna 2021, vylúčenie určitých expozícií voči centrálnym bankám z veľkosti celkovej expozície do uvedeného dátumu by mohlo byť prospešné z hľadiska jasnej komunikácie finančných informácií. Inštitúcie by boli predovšetkým schopné zverejniť svoj ukazovateľ finančnej páky tak so zohľadnením vylúčenia expozícií, ako aj bez neho. Tieto informácie by mohli byť pre účastníkov finančného trhu užitočné pri posudzovaní potenciálnych budúcich ukazovateľov finančnej páky inštitúcií po tom, ako sa ukazovateľ finančnej páky začne 28. júna 2021 uplatňovať. |
| --- | --- |

(7)

Očakáva sa, že vylúčenie určitých expozícií voči centrálnym bankám z veľkosti celkovej expozície podľa článku 500b nariadenia (EÚ) č. 575/2013 do 27. júna 2021 by podporilo úverové inštitúcie v tom, aby mohli naďalej plniť svoju úlohu pri financovaní reálnej ekonomiky, pričom by sa zachovali kľúčové prvky prudenciálneho regulačného rámca. Takéto vylúčenie môže znížiť prípadné tlaky spojené so zavedením novej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, ktorá sa v Únii implementovala v rámci zmeny nariadenia (EÚ) č. 575/2013 prostredníctvom nariadenia (EÚ) 2019/876 s cieľom zohľadniť normu týkajúcu sa celkovej kapacity na absorpciu strát, pričom táto požiadavka sa uplatňuje od 28. júna 2019. Hoci sa ukazovateľ finančnej páky nebude uplatňovať až do 28. júna 2021, vylúčenie určitých expozícií voči centrálnym bankám z veľkosti celkovej expozície do uvedeného dátumu by mohlo byť prospešné z hľadiska jasnej komunikácie finančných informácií. Inštitúcie by boli predovšetkým schopné zverejniť svoj ukazovateľ finančnej páky tak so zohľadnením vylúčenia expozícií, ako aj bez neho. Tieto informácie by mohli byť pre účastníkov finančného trhu užitočné pri posudzovaní potenciálnych budúcich ukazovateľov finančnej páky inštitúcií po tom, ako sa ukazovateľ finančnej páky začne 28. júna 2021 uplatňovať.

| (8) | ECB bola v súvislosti so svojou funkciou v oblasti menovej politiky v súlade s článkom 500b ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 konzultovaná ohľadom určenia existencie výnimočných okolností, ktoré odôvodňujú vylúčenie podľa článku 500b ods. 1 uvedeného nariadenia (5), |
| --- | --- |

(8)

ECB bola v súvislosti so svojou funkciou v oblasti menovej politiky v súlade s článkom 500b ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 konzultovaná ohľadom určenia existencie výnimočných okolností, ktoré odôvodňujú vylúčenie podľa článku 500b ods. 1 uvedeného nariadenia (5),

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Vymedzenie pojmov

Pojmy použité v tomto rozhodnutí majú rovnaký význam ako pojmy, ktoré sú vymedzené v nariadení (EÚ) č. 575/2013, a uplatňuje sa aj toto vymedzenie pojmov:

| 1. | „Eurosystém“ je Eurosystém, ako je vymedzený v usmernení Európskej centrálnej banky (EÚ) 2015/510 (ECB/2014/60) (6); |
| --- | --- |

1.

„Eurosystém“ je Eurosystém, ako je vymedzený v usmernení Európskej centrálnej banky (EÚ) 2015/510 (ECB/2014/60) (6);

6

| 2. | „jednodňová sterilizačná operácia“ je jednodňová sterilizačná operácia, ako je vymedzená v usmernení (EÚ) 2015/510 (ECB/2014/60); |
| --- | --- |

2.

„jednodňová sterilizačná operácia“ je jednodňová sterilizačná operácia, ako je vymedzená v usmernení (EÚ) 2015/510 (ECB/2014/60);

| 3. | „účet rezerv“ je účet rezerv, ako je vymedzený v nariadení Európskej centrálnej banky (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) (7); |
| --- | --- |

3.

„účet rezerv“ je účet rezerv, ako je vymedzený v nariadení Európskej centrálnej banky (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) (7);

7

| 4. | „požiadavka na povinné minimálne rezervy“ je požiadavka na povinné minimálne rezervy, ako je vypočítaná v súlade s nariadením (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9); |
| --- | --- |

4.

„požiadavka na povinné minimálne rezervy“ je požiadavka na povinné minimálne rezervy, ako je vypočítaná v súlade s nariadením (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9);

| 5. | „významný dohliadaný subjekt v členskom štáte eurozóny“ je významný dohliadaný subjekt v členskom štáte eurozóny, ako je vymedzený v nariadení Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 468/2014 (ECB/2014/17) (8). |
| --- | --- |

5.

„významný dohliadaný subjekt v členskom štáte eurozóny“ je významný dohliadaný subjekt v členskom štáte eurozóny, ako je vymedzený v nariadení Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 468/2014 (ECB/2014/17) (8).

8

Článok 2

Určenie existencie výnimočných okolností

1.   Na účely článku 500b ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a s výhradou odsekov 2 a 3 ECB určila, že existujú výnimočné okolnosti, ktoré odôvodňujú vylúčenie expozícií voči centrálnym bankám uvedených v článku 500b ods. 1 písm. a) a b) uvedeného nariadenia z veľkosti celkovej expozície s cieľom uľahčiť uskutočňovanie menových politík.

2.   Pokiaľ ide o expozície uvedené v článku 500b ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, určenie v zmysle odseku 1 sa uplatňuje na tie expozície voči centrálnym bankám Eurosystému, ktoré sa týkajú vkladov uložených na základe jednodňovej sterilizačnej operácie alebo zostatkov na účtoch rezerv vrátane finančných prostriedkov držaných na účely plnenia požiadaviek na povinné minimálne rezervy.

3.   Toto určenie sa uplatňuje vo vzťahu k inštitúciám, ktoré sú významnými dohliadanými subjektmi v členskom štáte eurozóny.

Článok 3

Nadobudnutie účinnosti

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť piatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie.

Vo Frankfurte nad Mohanom 16. septembra 2020

Prezidentka ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1.

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/876 z 20. mája 2019, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o ukazovateľ finančnej páky, ukazovateľ čistého stabilného financovania, požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, kreditné riziko protistrany, trhové riziko, expozície voči centrálnym protistranám, expozície voči podnikom kolektívneho investovania, veľkú majetkovú angažovanosť, požiadavky na predkladanie správ a zverejňovanie informácií, a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 150, 7.6.2019, s. 1).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/873 z 24. júna 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a (EÚ) 2019/876, pokiaľ ide o určité úpravy v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 204, 26.6.2020, s. 4).

4

(5)  https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2020/html/ecb.pr200917~f3f03398d2.en.html

5

(6)  Usmernenie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2015/510 z 19. decembra 2014 o vykonávaní rámca menovej politiky Eurosystému (ECB/2014/60) (Ú. v. EÚ L 91, 2.4.2015, s. 3).

6

(7)  Nariadenie Európskej centrálnej banky (ES) č. 1745/2003 z 12. septembra 2003 o povinných minimálnych rezervách (ECB/2003/9) (Ú. v. EÚ L 250, 2.10.2003, s. 10).

7

(8)  Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 468/2014 zo 16. apríla 2014 o rámci pre spoluprácu v rámci jednotného mechanizmu dohľadu medzi Európskou centrálnou bankou, príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a určenými vnútroštátnymi orgánmi (nariadenie o rámci JMD) (ECB/2014/17) (Ú. v. EÚ L 141, 14.5.2014, s. 1).

8

---

ODPORÚČANIA

| 21.9.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 305/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 305/33

---

ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2020/1307

z 18. septembra 2020

o spoločnom súbore nástrojov Únie na zníženie nákladov na zavádzanie vysokokapacitných sietí a zabezpečenie včasného prístupu k rádiovému frekvenčnému spektru 5G priaznivého pre investície v záujme podpory pripojiteľnosti s cieľom oživiť hospodárstvo po kríze COVID-19 v Únii

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,

keďže:

| (1) | Kríza COVID-19 ukázala, aká dôležitá je pripojiteľnosť pre ľudí a podniky v Únii. Elektronické komunikačné siete, predovšetkým vysokokapacitné siete od začiatku zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri reagovaní na krízu, pretože umožňujú teleprácu a televzdelávanie, poskytovanie zdravotnej starostlivosti na diaľku i osobnú komunikáciu a zábavu. Rozsiahla gigabitová pripojiteľnosť podporuje použitia náročné na šírku pásma v oblastiach zdravia, vzdelávania, dopravy, logistiky a médií, ktoré môžu zohrávať kľúčovú rolu v oživení hospodárstva Európy. Vo všeobecnosti možno povedať, že pevná a bezdrôtová pripojiteľnosť výrazne prispieva k finančne dostupným a jednoducho prístupným službám a pomáha prekonať digitálnu priepasť. Prináša dôležité prostriedky na informovanie verejnosti, pomáha príslušným subjektom verejného sektora brániť šíreniu vírusu a umožňuje organizáciám zdravotnej starostlivosti vymieňať si údaje a poskytovať služby na diaľku. |
| --- | --- |

(1)

Kríza COVID-19 ukázala, aká dôležitá je pripojiteľnosť pre ľudí a podniky v Únii. Elektronické komunikačné siete, predovšetkým vysokokapacitné siete od začiatku zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri reagovaní na krízu, pretože umožňujú teleprácu a televzdelávanie, poskytovanie zdravotnej starostlivosti na diaľku i osobnú komunikáciu a zábavu. Rozsiahla gigabitová pripojiteľnosť podporuje použitia náročné na šírku pásma v oblastiach zdravia, vzdelávania, dopravy, logistiky a médií, ktoré môžu zohrávať kľúčovú rolu v oživení hospodárstva Európy. Vo všeobecnosti možno povedať, že pevná a bezdrôtová pripojiteľnosť výrazne prispieva k finančne dostupným a jednoducho prístupným službám a pomáha prekonať digitálnu priepasť. Prináša dôležité prostriedky na informovanie verejnosti, pomáha príslušným subjektom verejného sektora brániť šíreniu vírusu a umožňuje organizáciám zdravotnej starostlivosti vymieňať si údaje a poskytovať služby na diaľku.

| (2) | V dôsledku pandémie sa zmenil hospodársky výhľad na nasledujúce roky. Viac než kedykoľvek doteraz potrebujeme investície a reformy, aby sme zabezpečili konvergenciu a vyvážané a udržateľné oživenie hospodárstva zamerané na budúcnosť. Investície do spoločných priorít Únie, predovšetkým v oblastiach ekologickej, digitálnej a sociálnej politiky zlepšia odolnosť Únie a pomôžu vytvoriť pracovné miesta, zaručiť udržateľný rast a modernizáciu hospodárstiev členských štátov. Členské štáty by preto mali úplne využiť potenciál navrhovaného Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, zabezpečiť efektívne verejné výdavky a vytvoriť čo najpriaznivejšie podmienky pre súkromné investície. Na tento účel toto odporúčanie obsahuje usmernenia pre členské štáty, ktoré v súčasnosti zostavujú svoje návrhy zamerané na oživenie a plány dosahovania odolnosti. Ponúka objasnenie, ako členské štáty môžu zaviesť jednoduché a realistické opatrenia na prideľovanie rádiového frekvenčného spektra sieťam piatej generácie (5G) za podmienok priaznivých pre investovanie, a ako môžu uľahčiť zavádzanie vysokokapacitných pevných a bezdrôtových sietí napríklad tak, že odstránia nepotrebné administratívne prekážky a zjednodušia postupy udeľovania povolení. |
| --- | --- |

(2)

V dôsledku pandémie sa zmenil hospodársky výhľad na nasledujúce roky. Viac než kedykoľvek doteraz potrebujeme investície a reformy, aby sme zabezpečili konvergenciu a vyvážané a udržateľné oživenie hospodárstva zamerané na budúcnosť. Investície do spoločných priorít Únie, predovšetkým v oblastiach ekologickej, digitálnej a sociálnej politiky zlepšia odolnosť Únie a pomôžu vytvoriť pracovné miesta, zaručiť udržateľný rast a modernizáciu hospodárstiev členských štátov. Členské štáty by preto mali úplne využiť potenciál navrhovaného Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, zabezpečiť efektívne verejné výdavky a vytvoriť čo najpriaznivejšie podmienky pre súkromné investície. Na tento účel toto odporúčanie obsahuje usmernenia pre členské štáty, ktoré v súčasnosti zostavujú svoje návrhy zamerané na oživenie a plány dosahovania odolnosti. Ponúka objasnenie, ako členské štáty môžu zaviesť jednoduché a realistické opatrenia na prideľovanie rádiového frekvenčného spektra sieťam piatej generácie (5G) za podmienok priaznivých pre investovanie, a ako môžu uľahčiť zavádzanie vysokokapacitných pevných a bezdrôtových sietí napríklad tak, že odstránia nepotrebné administratívne prekážky a zjednodušia postupy udeľovania povolení.

| (3) | V tomto spoločensko-hospodárskom kontexte je potrebné vyvinúť spoločnú koncepciu Únie, teda súbor nástrojov vychádzajúci z najlepších postupov. Cieľom je poskytnúť stimuly na včasné zavádzanie vysokokapacitných sietí vrátane optických sietí a bezdrôtových sietí novej generácie. Takáto koncepcia by podporila vznikajúce a budúce digitálne procesy a aplikácie a predstavovala priamy prínos k rastu a zamestnanosti ako súčasť oživenia hospodárstva Únie. |
| --- | --- |

(3)

V tomto spoločensko-hospodárskom kontexte je potrebné vyvinúť spoločnú koncepciu Únie, teda súbor nástrojov vychádzajúci z najlepších postupov. Cieľom je poskytnúť stimuly na včasné zavádzanie vysokokapacitných sietí vrátane optických sietí a bezdrôtových sietí novej generácie. Takáto koncepcia by podporila vznikajúce a budúce digitálne procesy a aplikácie a predstavovala priamy prínos k rastu a zamestnanosti ako súčasť oživenia hospodárstva Únie.

| (4) | Rada vo svojich záveroch o formovaní digitálnej budúcnosti Európy z 9. júna 2020 (1) zdôraznila, že pandémia COVID-19 ukázala potrebu rýchlej a všadeprítomnej pripojiteľnosti. V tejto situácii je potrebné, aby členské štáty v úzkej spolupráci s Komisiou vypracovali súbor najlepších postupov na zníženie nákladov na zavádzanie sietí a uľahčenie zavádzania vysokokapacitnej infraštruktúry vrátane optických sietí a 5G. |
| --- | --- |

(4)

Rada vo svojich záveroch o formovaní digitálnej budúcnosti Európy z 9. júna 2020 (1) zdôraznila, že pandémia COVID-19 ukázala potrebu rýchlej a všadeprítomnej pripojiteľnosti. V tejto situácii je potrebné, aby členské štáty v úzkej spolupráci s Komisiou vypracovali súbor najlepších postupov na zníženie nákladov na zavádzanie sietí a uľahčenie zavádzania vysokokapacitnej infraštruktúry vrátane optických sietí a 5G.

| (5) | Mobilné siete 5G používateľom prinesú vysokokapacitnú pripojiteľnosť. Tieto siete zohrajú mimoriadne dôležitú úlohu pri vytváraní základov na digitálnu a zelenú transformáciu v oblastiach ako doprava, energetika, výroba, zdravie, poľnohospodárstvo a médiá. Predpokladom úspechu celej škály využití 5G je neprerušené fungovanie služieb na podstatnej časti územia, a to aj cezhranične. Preto je dôležité, aby členské štáty podnikli primerané kroky na podporu zavádzania technológie 5G na svojich územiach (vrátane vidieckych a vzdialených regiónov) a spolupracovali pri jej zavádzaní vo svojich pohraničných oblastiach. |
| --- | --- |

(5)

Mobilné siete 5G používateľom prinesú vysokokapacitnú pripojiteľnosť. Tieto siete zohrajú mimoriadne dôležitú úlohu pri vytváraní základov na digitálnu a zelenú transformáciu v oblastiach ako doprava, energetika, výroba, zdravie, poľnohospodárstvo a médiá. Predpokladom úspechu celej škály využití 5G je neprerušené fungovanie služieb na podstatnej časti územia, a to aj cezhranične. Preto je dôležité, aby členské štáty podnikli primerané kroky na podporu zavádzania technológie 5G na svojich územiach (vrátane vidieckych a vzdialených regiónov) a spolupracovali pri jej zavádzaní vo svojich pohraničných oblastiach.

| (6) | Opatrenia zamerané na spektrum, na ktoré sa toto odporúčanie vzťahuje, môžu poslúžiť Komisii pri vypracúvaní budúceho aktualizovaného akčného plánu pre 5G a 6G v Európe, ktorý avizovala vo svojom oznámení „Formovanie digitálnej budúcnosti Európy“ (2). V aktualizovanom pláne by zbilancovala dosiahnutý pokrok, zamerala sa na aktuálne nedostatky pri zavádzaní sietí a vytýčila novú úroveň ambícií zavádzania 5G v budúcnosti na úrovni EÚ v snahe zabezpečiť, aby pripojiteľnosť 5G rozvinula svoj plný potenciál a EÚ pomohla naplniť dlhodobejšie ciele digitálnej transformácie hospodárstva. |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia zamerané na spektrum, na ktoré sa toto odporúčanie vzťahuje, môžu poslúžiť Komisii pri vypracúvaní budúceho aktualizovaného akčného plánu pre 5G a 6G v Európe, ktorý avizovala vo svojom oznámení „Formovanie digitálnej budúcnosti Európy“ (2). V aktualizovanom pláne by zbilancovala dosiahnutý pokrok, zamerala sa na aktuálne nedostatky pri zavádzaní sietí a vytýčila novú úroveň ambícií zavádzania 5G v budúcnosti na úrovni EÚ v snahe zabezpečiť, aby pripojiteľnosť 5G rozvinula svoj plný potenciál a EÚ pomohla naplniť dlhodobejšie ciele digitálnej transformácie hospodárstva.

| (7) | Cieľom smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/61/EÚ (3) („smernica o znižovaní nákladov na širokopásmové pripojenie“) je uľahčiť a stimulovať zavádzanie vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí. Komisia vo svojej správe o vykonávaní smernice o znižovaní nákladov na širokopásmové pripojenie (4) odhalila viacero problémov z hľadiska účinnosti, a to vrátane skutočnosti, že členské štáty nerealizujú úplný potenciál niektorých z nepovinných opatrení. Toto odporúčanie by preto malo zahŕňať návrhy opatrení na stimulovanie včasného zavádzania udržateľných vysokokapacitných elektronických komunikačných sietí vrátane sietí 5G. |
| --- | --- |

(7)

Cieľom smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/61/EÚ (3) („smernica o znižovaní nákladov na širokopásmové pripojenie“) je uľahčiť a stimulovať zavádzanie vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí. Komisia vo svojej správe o vykonávaní smernice o znižovaní nákladov na širokopásmové pripojenie (4) odhalila viacero problémov z hľadiska účinnosti, a to vrátane skutočnosti, že členské štáty nerealizujú úplný potenciál niektorých z nepovinných opatrení. Toto odporúčanie by preto malo zahŕňať návrhy opatrení na stimulovanie včasného zavádzania udržateľných vysokokapacitných elektronických komunikačných sietí vrátane sietí 5G.

| (8) | V smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1972 (5), ktorú členské štáty musia transponovať a začať uplatňovať od 21. decembra 2020, sa podporuje pripojiteľnosť k vysokokapacitným sieťam, prístup k nim a ich používanie pre všetkých občanov a podniky Únie. Účelom tohto oznámenia je prispieť k dosiahnutiu tohto cieľa, a je teda zamerané na zavádzanie vysokokapacitných sietí. |
| --- | --- |

(8)

V smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1972 (5), ktorú členské štáty musia transponovať a začať uplatňovať od 21. decembra 2020, sa podporuje pripojiteľnosť k vysokokapacitným sieťam, prístup k nim a ich používanie pre všetkých občanov a podniky Únie. Účelom tohto oznámenia je prispieť k dosiahnutiu tohto cieľa, a je teda zamerané na zavádzanie vysokokapacitných sietí.

| (9) | Členské štáty by mali spolupracovať navzájom i s Komisiou v snahe čo najrýchlejšie zostaviť súbor nástrojov obsahujúci najlepšie postupy uplatňovania smernice o znižovaní nákladov na širokopásmové pripojenie a vychádzajúci z jej minimálnych požiadaviek, pričom k zlepšeniam by sa malo dospieť v týchto oblastiach: i) zjednodušiť postupy udeľovania povolení v kontexte širšieho úsilia zlepšiť efektívnosť a transparentnosť verejnej správy a prispieť u uľahčeniu podnikateľských činností; ii) zvýšiť transparentnosť a posilniť jednotné informačné miesto; iii) rozšíriť právo na prístup k existujúcej fyzickej infraštruktúre pod kontrolou subjektov verejného sektora a iv) zlepšiť mechanizmus urovnávania sporov. Členské štáty by navyše mali určiť opatrenia, ktoré by pomohli znížiť vplyv elektronických komunikačných sietí na životné prostredie a zabezpečiť ich udržateľnosť. |
| --- | --- |

(9)

Členské štáty by mali spolupracovať navzájom i s Komisiou v snahe čo najrýchlejšie zostaviť súbor nástrojov obsahujúci najlepšie postupy uplatňovania smernice o znižovaní nákladov na širokopásmové pripojenie a vychádzajúci z jej minimálnych požiadaviek, pričom k zlepšeniam by sa malo dospieť v týchto oblastiach: i) zjednodušiť postupy udeľovania povolení v kontexte širšieho úsilia zlepšiť efektívnosť a transparentnosť verejnej správy a prispieť u uľahčeniu podnikateľských činností; ii) zvýšiť transparentnosť a posilniť jednotné informačné miesto; iii) rozšíriť právo na prístup k existujúcej fyzickej infraštruktúre pod kontrolou subjektov verejného sektora a iv) zlepšiť mechanizmus urovnávania sporov. Členské štáty by navyše mali určiť opatrenia, ktoré by pomohli znížiť vplyv elektronických komunikačných sietí na životné prostredie a zabezpečiť ich udržateľnosť.

| (10) | Podľa článku 7 smernice o znižovaní nákladov na širokopásmové pripojenie sú členské štáty povinné zabezpečiť, aby príslušné orgány rozhodovali o všetkých povoleniach na potrebné stavebné práce s cieľom zaviesť prvky vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí do štyroch mesiacov, pričom táto lehota sa môže predĺžiť len výnimočne v náležite odôvodnených prípadoch alebo s cieľom dodržať iné lehoty alebo povinnosti stanovené vo vnútroštátnom práve v záujme správneho vykonania postupu. Aby sa predišlo nejednotným postupom v Únii, členské štáty by sa mali usilovať o dodržanie stanovenej štvormesačnej lehoty na udelenie alebo zamietnutie všetkých potrebných povolení a takisto by spoločne mali určiť najlepšie postupy pri ďalšom zefektívňovaní postupov udeľovania povolení, akým je napríklad tichý súhlas alebo zjednodušené povoľovacie postupy. |
| --- | --- |

(10)

Podľa článku 7 smernice o znižovaní nákladov na širokopásmové pripojenie sú členské štáty povinné zabezpečiť, aby príslušné orgány rozhodovali o všetkých povoleniach na potrebné stavebné práce s cieľom zaviesť prvky vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí do štyroch mesiacov, pričom táto lehota sa môže predĺžiť len výnimočne v náležite odôvodnených prípadoch alebo s cieľom dodržať iné lehoty alebo povinnosti stanovené vo vnútroštátnom práve v záujme správneho vykonania postupu. Aby sa predišlo nejednotným postupom v Únii, členské štáty by sa mali usilovať o dodržanie stanovenej štvormesačnej lehoty na udelenie alebo zamietnutie všetkých potrebných povolení a takisto by spoločne mali určiť najlepšie postupy pri ďalšom zefektívňovaní postupov udeľovania povolení, akým je napríklad tichý súhlas alebo zjednodušené povoľovacie postupy.

| (11) | Niektoré členské štáty pri niektorých typoch zavádzania sietí vytvorili zjednodušené povoľovacie postupy v snahe výrazne znížiť administratívne zaťaženie prevádzkovateľov i vnútroštátnych správ. Členské štáty by mali zvážiť využívanie zjednodušených povoľovacích postupov alebo výnimiek z povolení presahujúcich rámec článku 57 európskeho kódexu elektronických komunikácií, ako aj určiť scenáre zavádzania sietí, na ktoré by boli vhodné (napr. dočasné zavádzanie potrebné na zabezpečenie nepretržitosti elektronických komunikačných služieb alebo jednoduchá modernizácia existujúcich sietí vrátane zavedenia 5G pri existujúcich mobilných základňových staniciach). |
| --- | --- |

(11)

Niektoré členské štáty pri niektorých typoch zavádzania sietí vytvorili zjednodušené povoľovacie postupy v snahe výrazne znížiť administratívne zaťaženie prevádzkovateľov i vnútroštátnych správ. Členské štáty by mali zvážiť využívanie zjednodušených povoľovacích postupov alebo výnimiek z povolení presahujúcich rámec článku 57 európskeho kódexu elektronických komunikácií, ako aj určiť scenáre zavádzania sietí, na ktoré by boli vhodné (napr. dočasné zavádzanie potrebné na zabezpečenie nepretržitosti elektronických komunikačných služieb alebo jednoduchá modernizácia existujúcich sietí vrátane zavedenia 5G pri existujúcich mobilných základňových staniciach).

| (12) | V snahe znížiť administratívne zaťaženie a zjednodušiť postupy udeľovania povolení by sa malo uľahčiť využívanie elektronických postupov a mala by sa posilniť úloha jednotného informačného miesta. Na tento účel by sa členské štáty mali zaoberať otázkou, ako by sa jednotné informačné miesto mohlo stať účinným jednotným kontaktným miestom na podávanie elektronických žiadostí o povolenia na všetkých administratívnych úrovniach. |
| --- | --- |

(12)

V snahe znížiť administratívne zaťaženie a zjednodušiť postupy udeľovania povolení by sa malo uľahčiť využívanie elektronických postupov a mala by sa posilniť úloha jednotného informačného miesta. Na tento účel by sa členské štáty mali zaoberať otázkou, ako by sa jednotné informačné miesto mohlo stať účinným jednotným kontaktným miestom na podávanie elektronických žiadostí o povolenia na všetkých administratívnych úrovniach.

| (13) | Ako ďalší krok by priniesla nezanedbateľnú pridanú hodnotu integrovaná koncepcia vydávania povolení v zodpovednosti jednotného informačného miesta. V prípade zapojenia viacerých než len jedného príslušného orgánu by sa to mohlo diať v rámci úplne koordinovaného postupu. Členské štáty by preto mali zvážiť, že jednotnému informačnému miestu prisúdia aktívnu úlohu pri koordinovaní a monitorovaní postupov udeľovania povolení jednotlivých príslušných orgánov a pri zabezpečení správnej výmeny relevantných informácií. |
| --- | --- |

(13)

Ako ďalší krok by priniesla nezanedbateľnú pridanú hodnotu integrovaná koncepcia vydávania povolení v zodpovednosti jednotného informačného miesta. V prípade zapojenia viacerých než len jedného príslušného orgánu by sa to mohlo diať v rámci úplne koordinovaného postupu. Členské štáty by preto mali zvážiť, že jednotnému informačnému miestu prisúdia aktívnu úlohu pri koordinovaní a monitorovaní postupov udeľovania povolení jednotlivých príslušných orgánov a pri zabezpečení správnej výmeny relevantných informácií.

| (14) | V snahe zabrániť neželaným oneskoreniam by sa postupy udeľovania povolení a práv vstupu (vrátane pozdĺž komunikácií, ako sú cesty a železničné trate) podľa článku 43 európskeho kódexu elektronických komunikácií mali vykonávať súbežne. Členské štáty by mali preskúmať možnosť udeliť práva vstupu čo najrýchlejšie a v každom prípade v rámci maximálnej štvormesačnej lehoty vzťahujúcej sa na povolenia, čím sa tento postup zladí s ustanoveniami článku 7 ods. 3 smernice o znižovaní nákladov na širokopásmové pripojenie. |
| --- | --- |

(14)

V snahe zabrániť neželaným oneskoreniam by sa postupy udeľovania povolení a práv vstupu (vrátane pozdĺž komunikácií, ako sú cesty a železničné trate) podľa článku 43 európskeho kódexu elektronických komunikácií mali vykonávať súbežne. Členské štáty by mali preskúmať možnosť udeliť práva vstupu čo najrýchlejšie a v každom prípade v rámci maximálnej štvormesačnej lehoty vzťahujúcej sa na povolenia, čím sa tento postup zladí s ustanoveniami článku 7 ods. 3 smernice o znižovaní nákladov na širokopásmové pripojenie.

| (15) | Vzhľadom na narastajúci počet povolení na zavádzanie elektronických komunikačných sietí a ich prevažne miestny charakter sa poplatky za povolenia na stavebné práce môžu v rámci členských štátov a medzi nimi výrazne líšiť. Takisto môžu predstavovať značnú časť nákladov na zavádzanie, predovšetkým vo vidieckych a vzdialených regiónoch, kde sú náklady na zavedenie technológie na používateľa najvyššie. Preto by bolo veľmi užitočné, keby si členské štáty vymieňali poznatky a dohodli sa na spôsoboch, ako udržať náklady na udeľovanie povolení na úrovni, ktorá by neodrádzala od investovania, pričom treba zohľadniť mnohorakosť povolení, ktoré sú často potrebné. |
| --- | --- |

(15)

Vzhľadom na narastajúci počet povolení na zavádzanie elektronických komunikačných sietí a ich prevažne miestny charakter sa poplatky za povolenia na stavebné práce môžu v rámci členských štátov a medzi nimi výrazne líšiť. Takisto môžu predstavovať značnú časť nákladov na zavádzanie, predovšetkým vo vidieckych a vzdialených regiónoch, kde sú náklady na zavedenie technológie na používateľa najvyššie. Preto by bolo veľmi užitočné, keby si členské štáty vymieňali poznatky a dohodli sa na spôsoboch, ako udržať náklady na udeľovanie povolení na úrovni, ktorá by neodrádzala od investovania, pričom treba zohľadniť mnohorakosť povolení, ktoré sú často potrebné.

| (16) | Prístup k obsiahlym, presným a aktuálnym informáciám je predpokladom zabezpečenia efektívneho používania existujúcej fyzickej infraštruktúry a primeranej koordinácie stavebných prác. Úloha jednotného informačného miesta je z tohto hľadiska kľúčová. Stransparentnenie existujúcej infraštruktúry a plánovaných stavebných prác je nevyhnutným prvým krokom na umožnenie prístupu k existujúcej infraštruktúre a zlepšenie koordinácie stavebných prác, čo zas povedie k ďalším prínosom pre životné prostredie a jednotlivcov. Členské štáty by preto mali zvážiť poskytnutie všetkých dostupných informácií (z rôznych zdrojov) o fyzickej infraštruktúre v určitej oblasti jednotnému informačnému miestu a pomáhať pri poskytovaní georeferencovaných informácií. |
| --- | --- |

(16)

Prístup k obsiahlym, presným a aktuálnym informáciám je predpokladom zabezpečenia efektívneho používania existujúcej fyzickej infraštruktúry a primeranej koordinácie stavebných prác. Úloha jednotného informačného miesta je z tohto hľadiska kľúčová. Stransparentnenie existujúcej infraštruktúry a plánovaných stavebných prác je nevyhnutným prvým krokom na umožnenie prístupu k existujúcej infraštruktúre a zlepšenie koordinácie stavebných prác, čo zas povedie k ďalším prínosom pre životné prostredie a jednotlivcov. Členské štáty by preto mali zvážiť poskytnutie všetkých dostupných informácií (z rôznych zdrojov) o fyzickej infraštruktúre v určitej oblasti jednotnému informačnému miestu a pomáhať pri poskytovaní georeferencovaných informácií.

| (17) | Ďalej by členské štáty mali skúmať možnosti stransparentnenia existujúcej fyzickej infraštruktúry tak, že sa zvýši množstvo a zlepší kvalita informácií dostupných prostredníctvom jednotného informačného miesta. Zahŕňa to informácie, ktoré si na základe článku 4 ods. 2 a 4 smernice o znižovaní nákladov na širokopásmové pripojenie poskytujú na vyžiadanie bilaterálne prevádzkovatelia, ako aj informácie o fyzickej infraštruktúre pod kontrolou subjektov verejného sektora. |
| --- | --- |

(17)

Ďalej by členské štáty mali skúmať možnosti stransparentnenia existujúcej fyzickej infraštruktúry tak, že sa zvýši množstvo a zlepší kvalita informácií dostupných prostredníctvom jednotného informačného miesta. Zahŕňa to informácie, ktoré si na základe článku 4 ods. 2 a 4 smernice o znižovaní nákladov na širokopásmové pripojenie poskytujú na vyžiadanie bilaterálne prevádzkovatelia, ako aj informácie o fyzickej infraštruktúre pod kontrolou subjektov verejného sektora.

| (18) | Okrem požiadaviek smernice o znižovaní nákladov na širokopásmové pripojenie týkajúcich sa prístupu k existujúcej fyzickej infraštruktúre možno zavádzanie vysokokapacitných sietí ďalej uľahčiť tak, že sa prevádzkovateľom umožní prístup k relevantnej fyzickej infraštruktúre pod kontrolou subjektov verejného sektora, a to za podobných podmienok, ako sú podmienky stanovené v článku 3 uvedenej smernice. K takejto fyzickej infraštruktúre by patrili budovy (predovšetkým strechy) a mestský mobiliár (napr. stĺpy pouličného osvetlenia, dopravné značky, semafory, bilbordy, autobusové a električkové zastávky a stanice metra). |
| --- | --- |

(18)

Okrem požiadaviek smernice o znižovaní nákladov na širokopásmové pripojenie týkajúcich sa prístupu k existujúcej fyzickej infraštruktúre možno zavádzanie vysokokapacitných sietí ďalej uľahčiť tak, že sa prevádzkovateľom umožní prístup k relevantnej fyzickej infraštruktúre pod kontrolou subjektov verejného sektora, a to za podobných podmienok, ako sú podmienky stanovené v článku 3 uvedenej smernice. K takejto fyzickej infraštruktúre by patrili budovy (predovšetkým strechy) a mestský mobiliár (napr. stĺpy pouličného osvetlenia, dopravné značky, semafory, bilbordy, autobusové a električkové zastávky a stanice metra).

| (19) | V smernici o znižovaní nákladov na širokopásmové pripojenie sa pre prípady zlyhania rokovaní o prístupe k infraštruktúre stanovuje možnosť riešenia sporov. Členské štáty by mali zintenzívniť úsilie a spoločne hľadať najlepšie postupy v záujme účinného a efektívneho mechanizmu riešenia sporov a dobrého fungovania orgánov na riešenie sporov v celej Únii. V snahe o transparentnosť by tieto postupy mali zahŕňať včasné uverejňovanie rozhodnutí orgánov na riešenie sporov. |
| --- | --- |

(19)

V smernici o znižovaní nákladov na širokopásmové pripojenie sa pre prípady zlyhania rokovaní o prístupe k infraštruktúre stanovuje možnosť riešenia sporov. Členské štáty by mali zintenzívniť úsilie a spoločne hľadať najlepšie postupy v záujme účinného a efektívneho mechanizmu riešenia sporov a dobrého fungovania orgánov na riešenie sporov v celej Únii. V snahe o transparentnosť by tieto postupy mali zahŕňať včasné uverejňovanie rozhodnutí orgánov na riešenie sporov.

| (20) | Environmentálna stopa sektora elektronickej komunikácie sa zväčšuje a je mimoriadne dôležité zvážiť všetky možné prostriedky na zvrátenie tohto trendu. Stimuly na zavádzanie sietí napríklad so zmiernenou uhlíkovou stopou môžu prispieť k udržateľnosti sektora i zmierňovaniu zmeny klímy a adaptácii na ňu. Komisia členské štáty vyzýva, aby v úzkej spolupráci s ňou určovali a propagovali takéto stimuly, medzi nimi napríklad urýchlené postupy udeľovania povolení alebo znížené poplatky za povolenie a prístup pri sieťach, ktoré spĺňajú určité environmentálne kritériá. |
| --- | --- |

(20)

Environmentálna stopa sektora elektronickej komunikácie sa zväčšuje a je mimoriadne dôležité zvážiť všetky možné prostriedky na zvrátenie tohto trendu. Stimuly na zavádzanie sietí napríklad so zmiernenou uhlíkovou stopou môžu prispieť k udržateľnosti sektora i zmierňovaniu zmeny klímy a adaptácii na ňu. Komisia členské štáty vyzýva, aby v úzkej spolupráci s ňou určovali a propagovali takéto stimuly, medzi nimi napríklad urýchlené postupy udeľovania povolení alebo znížené poplatky za povolenie a prístup pri sieťach, ktoré spĺňajú určité environmentálne kritériá.

| (21) | Členské štáty by si s cieľom predísť nenáležitým omeškaniam pri postupoch schvaľovania využívania spektra a pri inštalácii bezdrôtových komunikačných sietí mali vymieňať najlepšie postupy, ako zohľadniť výsledky posúdenia vplyvov na životné prostredie, ak sa vyžaduje, a predovšetkým keď orgány zostavujú rámec pre budúce povoľovanie realizácie projektov, pri úplnom dodržiavaní právnych predpisov Únie, najmä smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES (6) („smernica o strategickom environmentálnom hodnotení“), smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ (7) (smernica o posudzovaní vplyvov na životné prostredie) a smernice Rady 92/43/EHS (8) („smernica o biotopoch“). Posúdenie vplyvov na životné prostredie by sa malo vykonať vo fáze, keď možno vplyvy na životné prostredie identifikovať a posúdiť. |
| --- | --- |

(21)

Členské štáty by si s cieľom predísť nenáležitým omeškaniam pri postupoch schvaľovania využívania spektra a pri inštalácii bezdrôtových komunikačných sietí mali vymieňať najlepšie postupy, ako zohľadniť výsledky posúdenia vplyvov na životné prostredie, ak sa vyžaduje, a predovšetkým keď orgány zostavujú rámec pre budúce povoľovanie realizácie projektov, pri úplnom dodržiavaní právnych predpisov Únie, najmä smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES (6) („smernica o strategickom environmentálnom hodnotení“), smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ (7) (smernica o posudzovaní vplyvov na životné prostredie) a smernice Rady 92/43/EHS (8) („smernica o biotopoch“). Posúdenie vplyvov na životné prostredie by sa malo vykonať vo fáze, keď možno vplyvy na životné prostredie identifikovať a posúdiť.

| (22) | V európskom kódexe elektronických komunikácií sa stanovuje spoločná lehota koncom roka 2020, do ktorej majú členské štáty umožniť používanie pásma 3,4 – 3,8 GHz a minimálne 1 GHz priekopníckeho pásma 24,25 – 27,5 GHz pre 5G. Okrem toho sa v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/899 (9) stanovuje spoločná lehota do 30. júna 2020, do ktorej majú členské štáty umožniť používanie priekopníckeho pásma 700 MHz pre 5G. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa pri spravovaní spektra podporovala vysokokvalitná pripojiteľnosť pre podniky a spoločnosť s cezhraničným rozmerom, ako aj digitalizácia priemyselného sektora, čím sa dosiahnu prínosy pre hospodárstvo a spoločnosť ako celok, a to aj z hľadiska prístupnosti, rovnakých príležitostí a inkluzivity. Dosiahnutie tohto cieľa by sa dalo uľahčiť včasnou výmenou názorov a najlepších postupov pred partnerským preskúmaním stanoveným v európskom kódexe elektronických komunikácií a počas neho. |
| --- | --- |

(22)

V európskom kódexe elektronických komunikácií sa stanovuje spoločná lehota koncom roka 2020, do ktorej majú členské štáty umožniť používanie pásma 3,4 – 3,8 GHz a minimálne 1 GHz priekopníckeho pásma 24,25 – 27,5 GHz pre 5G. Okrem toho sa v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/899 (9) stanovuje spoločná lehota do 30. júna 2020, do ktorej majú členské štáty umožniť používanie priekopníckeho pásma 700 MHz pre 5G. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa pri spravovaní spektra podporovala vysokokvalitná pripojiteľnosť pre podniky a spoločnosť s cezhraničným rozmerom, ako aj digitalizácia priemyselného sektora, čím sa dosiahnu prínosy pre hospodárstvo a spoločnosť ako celok, a to aj z hľadiska prístupnosti, rovnakých príležitostí a inkluzivity. Dosiahnutie tohto cieľa by sa dalo uľahčiť včasnou výmenou názorov a najlepších postupov pred partnerským preskúmaním stanoveným v európskom kódexe elektronických komunikácií a počas neho.

| (23) | Členské štáty by s cieľom zabezpečiť včasné zavedenie sietí 5G a zavádzanie inovačných služieb od roku 2020 (v súlade s akčným plánom pre 5G (10)) a s ohľadom na súbor nástrojov podľa odporúčania Komisie o kybernetickej bezpečnosti sietí 5G (11) mali predísť omeškaniam pri povoľovaní používania priekopníckych pásem 5G z dôvodu krízy COVID-19 alebo takéto omeškania minimalizovať. |
| --- | --- |

(23)

Členské štáty by s cieľom zabezpečiť včasné zavedenie sietí 5G a zavádzanie inovačných služieb od roku 2020 (v súlade s akčným plánom pre 5G (10)) a s ohľadom na súbor nástrojov podľa odporúčania Komisie o kybernetickej bezpečnosti sietí 5G (11) mali predísť omeškaniam pri povoľovaní používania priekopníckych pásem 5G z dôvodu krízy COVID-19 alebo takéto omeškania minimalizovať.

| (24) | Vzhľadom na veľký význam bezpečnej a odolnej infraštruktúry 5G pre oživenie hospodárstva a hospodársky rast by postupy povoľovania spektra mali vo vhodných prípadoch podporovať investície do infraštruktúry a na tento účel v súlade s pravidlami štátnej pomoci zmierniť finančné zaťaženie používateľov rádiového frekvenčného spektra, predovšetkým prevádzkovateľov. Význam tohto aspektu práve za okolností súvisiacich s krízou COVID-19 ešte viac narástol. Na tento účel by sa členské štáty mali podporovať v tom, aby určovali pravidlá povoľovania spektra zamerané na uplatňovanie metodiky stanovovania cien spektra priaznivej pre investície. Takéto praktiky môžu zahŕňať prípadné stimuly na poskytovanie vysokokvalitného bezdrôtového pokrytia v snahe zabezpečiť široko dostupné služby, a to aj v cezhraničnom kontexte. |
| --- | --- |

(24)

Vzhľadom na veľký význam bezpečnej a odolnej infraštruktúry 5G pre oživenie hospodárstva a hospodársky rast by postupy povoľovania spektra mali vo vhodných prípadoch podporovať investície do infraštruktúry a na tento účel v súlade s pravidlami štátnej pomoci zmierniť finančné zaťaženie používateľov rádiového frekvenčného spektra, predovšetkým prevádzkovateľov. Význam tohto aspektu práve za okolností súvisiacich s krízou COVID-19 ešte viac narástol. Na tento účel by sa členské štáty mali podporovať v tom, aby určovali pravidlá povoľovania spektra zamerané na uplatňovanie metodiky stanovovania cien spektra priaznivej pre investície. Takéto praktiky môžu zahŕňať prípadné stimuly na poskytovanie vysokokvalitného bezdrôtového pokrytia v snahe zabezpečiť široko dostupné služby, a to aj v cezhraničnom kontexte.

| (25) | V snahe zabrániť nedostatku spektra, ktoré má za následok vyššie ponuky na aukciách spektra, môžu najlepšie postupy zahŕňať opatrenia, podľa ktorých sa podľa možnosti spektrum na účely verejnej bezpečnosti a obrany nerezervuje v priekopníckom pásme 5G, či opatrenia na rezervovanie rádiového spektra harmonizovaného na úrovni EÚ pre elektronické komunikačne služby pre súkromných používateľov rádiového frekvenčného spektra (tak z hľadiska veľkosti spektra, ako aj výberu konkrétneho frekvenčného pásma) len v náležite odôvodnených prípadoch. |
| --- | --- |

(25)

V snahe zabrániť nedostatku spektra, ktoré má za následok vyššie ponuky na aukciách spektra, môžu najlepšie postupy zahŕňať opatrenia, podľa ktorých sa podľa možnosti spektrum na účely verejnej bezpečnosti a obrany nerezervuje v priekopníckom pásme 5G, či opatrenia na rezervovanie rádiového spektra harmonizovaného na úrovni EÚ pre elektronické komunikačne služby pre súkromných používateľov rádiového frekvenčného spektra (tak z hľadiska veľkosti spektra, ako aj výberu konkrétneho frekvenčného pásma) len v náležite odôvodnených prípadoch.

| (26) | Siete 5G si v porovnaní s predchádzajúcimi generáciami technológií vyžadujú podstatne hustejšie zavádzanie rádiových buniek vo vyšších frekvenčných pásmach. Prostredníctvom spoločného využívania pasívnej a aktívnej infraštruktúry a spoločného zavádzania bezdrôtovej infraštruktúry možno znížiť náklady na toto zavádzanie (vrátane prírastkových nákladov), predovšetkým pri využívaní frekvenčných pásem 3,4 – 3,8 GHz a 24,25 – 27,5 GHz, a tak ho urýchliť, podporovať narastajúce sieťové pokrytie a umožniť účinnejšie a efektívnejšie využívanie rádiového frekvenčného spektra v prospech spotrebiteľov. Preto by príslušné orgány mali takéto spoločné postupovanie vnímať pozitívne, najmä v oblastiach s obmedzenou ekonomickou návratnosťou. |
| --- | --- |

(26)

Siete 5G si v porovnaní s predchádzajúcimi generáciami technológií vyžadujú podstatne hustejšie zavádzanie rádiových buniek vo vyšších frekvenčných pásmach. Prostredníctvom spoločného využívania pasívnej a aktívnej infraštruktúry a spoločného zavádzania bezdrôtovej infraštruktúry možno znížiť náklady na toto zavádzanie (vrátane prírastkových nákladov), predovšetkým pri využívaní frekvenčných pásem 3,4 – 3,8 GHz a 24,25 – 27,5 GHz, a tak ho urýchliť, podporovať narastajúce sieťové pokrytie a umožniť účinnejšie a efektívnejšie využívanie rádiového frekvenčného spektra v prospech spotrebiteľov. Preto by príslušné orgány mali takéto spoločné postupovanie vnímať pozitívne, najmä v oblastiach s obmedzenou ekonomickou návratnosťou.

| (27) | Aj pružné režimy udeľovania povolení stimulujúce investície do bezdrôtových sietí a zabezpečujúce efektívne využívanie spektra by znamenali výhody pre zavádzanie hustých bezdrôtových sietí 5G. Vysokofrekvenčné pásma nad 24 GHz („frekvenčné pásma mm vĺn“), ako napríklad frekvenčné pásmo 24,25 – 27,5 GHz, ponúkajú široké rozpätie rádiového frekvenčného spektra s obmedzenými vlastnosťami šírenia z geografického hľadiska. Hoci by členské štáty vo všeobecnosti mali uplatňovať súťažné konania (napríklad aukcie) na udelenie práv na používanie frekvenčných pásem so zmenšenou dostupnosťou, takéto postupy môžu v určitých prípadoch obmedziť potenciál investovania do hustých bezdrôtových sietí 5G i flexibilitu a vyplývajúcu efektívnosť používania spektra. Individuálne povoľovanie harmonizovaných frekvenčných pásem mm vĺn na základe urýchleného administratívneho postupu, ktorý je otvorený, objektívny, primeraný, nediskriminačný a riadi sa transparentnými kritériami a postupmi, možno považovať za najlepší postup. |
| --- | --- |

(27)

Aj pružné režimy udeľovania povolení stimulujúce investície do bezdrôtových sietí a zabezpečujúce efektívne využívanie spektra by znamenali výhody pre zavádzanie hustých bezdrôtových sietí 5G. Vysokofrekvenčné pásma nad 24 GHz („frekvenčné pásma mm vĺn“), ako napríklad frekvenčné pásmo 24,25 – 27,5 GHz, ponúkajú široké rozpätie rádiového frekvenčného spektra s obmedzenými vlastnosťami šírenia z geografického hľadiska. Hoci by členské štáty vo všeobecnosti mali uplatňovať súťažné konania (napríklad aukcie) na udelenie práv na používanie frekvenčných pásem so zmenšenou dostupnosťou, takéto postupy môžu v určitých prípadoch obmedziť potenciál investovania do hustých bezdrôtových sietí 5G i flexibilitu a vyplývajúcu efektívnosť používania spektra. Individuálne povoľovanie harmonizovaných frekvenčných pásem mm vĺn na základe urýchleného administratívneho postupu, ktorý je otvorený, objektívny, primeraný, nediskriminačný a riadi sa transparentnými kritériami a postupmi, možno považovať za najlepší postup.

| (28) | S cieľom zabrániť rozličným riešeniam pri udeľovaní práv na používanie rádiového frekvenčného spektra na účely poskytovania cezhraničných bezdrôtových služieb by členské štáty mali lepšie koordinovať svoje kroky pri prideľovaní rádiového frekvenčného spektra, aby sa podporovala bezdrôtová pripojiteľnosť v prospech priemyselnej transformácie a digitálnej nezávislosti Únie na báze pružnej infraštruktúry 5G vhodnej pre mnohoraké služby. Koordinované prideľovanie spektra je mimoriadne dôležité z hľadiska spĺňania požiadaviek na pripojiteľnosť pri nových využitiach, ktoré prispievajú k digitalizácii operácií v cestnej a železničnej doprave a mobilite i v priemyselnej výrobe. Tieto podmienky sa týkajú konkrétne kvality služby, teda kapacity, priepustnosti, oneskorenia, spoľahlivosti a bezpečnosti a odolnosti siete. |
| --- | --- |

(28)

S cieľom zabrániť rozličným riešeniam pri udeľovaní práv na používanie rádiového frekvenčného spektra na účely poskytovania cezhraničných bezdrôtových služieb by členské štáty mali lepšie koordinovať svoje kroky pri prideľovaní rádiového frekvenčného spektra, aby sa podporovala bezdrôtová pripojiteľnosť v prospech priemyselnej transformácie a digitálnej nezávislosti Únie na báze pružnej infraštruktúry 5G vhodnej pre mnohoraké služby. Koordinované prideľovanie spektra je mimoriadne dôležité z hľadiska spĺňania požiadaviek na pripojiteľnosť pri nových využitiach, ktoré prispievajú k digitalizácii operácií v cestnej a železničnej doprave a mobilite i v priemyselnej výrobe. Tieto podmienky sa týkajú konkrétne kvality služby, teda kapacity, priepustnosti, oneskorenia, spoľahlivosti a bezpečnosti a odolnosti siete.

| (29) | Na tento účel by členské štáty mali prispieť k súboru najlepších postupov a dohodnúť sa na ňom v úzkej spolupráci s Komisiou a s podporou skupiny pre politiku rádiového frekvenčného spektra, pričom by sa tieto postupy mali vzťahovať na dôležité inovačné príklady v sektoroch hospodárstva s cezhraničným rozmerom, ako je cestná a železničná doprava (vrátane cezhraničných koridorov na kooperatívnu, prepojenú a automatizovanú mobilitu) či inteligentné továrne. Takéto praktiky by mohli profitovať z výsledkov pilotných projektov financovaných zo zdrojov EÚ a pokusov vo vertikálnych sektoroch vrátane cezhraničných koridorov 5G. V rámci takýchto postupov by sa mali určiť relevantné spoločné frekvenčné rozsahy, režimy udeľovania povolení a podmienky pre prevádzkovateľov na účely poskytovania špecializovaných (sektorových) bezdrôtových služieb. Spoločné režimy udeľovania povolení by mohli byť zamerané na individuálne povolenia pre prevádzkovateľov a odvetvové zainteresované strany vrátane otázky spoločného používania spektra. Spoločné podmienky povoľovania by mohli byť zamerané na zavádzanie, kvalitu služby, spoločné používanie spektra, koexistenciu bezdrôtových systémov, hromadenie frekvenčného spektra, kybernetickú bezpečnosť, vyrokované dohody medzi mobilnými operátormi a priemyselnými aktérmi, ako aj opatrenia na ochranu komunikácií potrebných pre leteckú dopravu. Z tohto hľadiska by skupina pre politiku rádiového frekvenčného spektra mala pomáhať Komisii pri určovaní, či je potrebné udeliť mandát Európskej konferencii poštových a telekomunikačných administratív na vypracovanie harmonizovaných technických podmienok na používanie spektra. |
| --- | --- |

(29)

Na tento účel by členské štáty mali prispieť k súboru najlepších postupov a dohodnúť sa na ňom v úzkej spolupráci s Komisiou a s podporou skupiny pre politiku rádiového frekvenčného spektra, pričom by sa tieto postupy mali vzťahovať na dôležité inovačné príklady v sektoroch hospodárstva s cezhraničným rozmerom, ako je cestná a železničná doprava (vrátane cezhraničných koridorov na kooperatívnu, prepojenú a automatizovanú mobilitu) či inteligentné továrne. Takéto praktiky by mohli profitovať z výsledkov pilotných projektov financovaných zo zdrojov EÚ a pokusov vo vertikálnych sektoroch vrátane cezhraničných koridorov 5G. V rámci takýchto postupov by sa mali určiť relevantné spoločné frekvenčné rozsahy, režimy udeľovania povolení a podmienky pre prevádzkovateľov na účely poskytovania špecializovaných (sektorových) bezdrôtových služieb. Spoločné režimy udeľovania povolení by mohli byť zamerané na individuálne povolenia pre prevádzkovateľov a odvetvové zainteresované strany vrátane otázky spoločného používania spektra. Spoločné podmienky povoľovania by mohli byť zamerané na zavádzanie, kvalitu služby, spoločné používanie spektra, koexistenciu bezdrôtových systémov, hromadenie frekvenčného spektra, kybernetickú bezpečnosť, vyrokované dohody medzi mobilnými operátormi a priemyselnými aktérmi, ako aj opatrenia na ochranu komunikácií potrebných pre leteckú dopravu. Z tohto hľadiska by skupina pre politiku rádiového frekvenčného spektra mala pomáhať Komisii pri určovaní, či je potrebné udeliť mandát Európskej konferencii poštových a telekomunikačných administratív na vypracovanie harmonizovaných technických podmienok na používanie spektra.

| (30) | Členské štáty by mali pri vykonávaní súboru najlepších postupov, ktorý zostavili v spolupráci s Komisiou, koordinovať postup povoľovania spektra a predovšetkým využívať spoločný postup povoľovania v súlade s článkom 37 európskeho kódexu elektronických komunikácií. Takýto postup môže zahŕňať pridelenie spoločného vyhradeného frekvenčného rozsahu za spoločných podmienok povoľovania. |
| --- | --- |

(30)

Členské štáty by mali pri vykonávaní súboru najlepších postupov, ktorý zostavili v spolupráci s Komisiou, koordinovať postup povoľovania spektra a predovšetkým využívať spoločný postup povoľovania v súlade s článkom 37 európskeho kódexu elektronických komunikácií. Takýto postup môže zahŕňať pridelenie spoločného vyhradeného frekvenčného rozsahu za spoločných podmienok povoľovania.

| (31) | Používaniu súboru nástrojov by pomohol jednoznačný postup, primerané monitorovanie, zvýšená transparentnosť a dialóg na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(31)

Používaniu súboru nástrojov by pomohol jednoznačný postup, primerané monitorovanie, zvýšená transparentnosť a dialóg na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (32) | Členské štáty by mali pri zostavovaní súboru nástrojov spolupracovať medzi sebou a intenzívne aj s Komisiou. V prípade potreby by sa intenzívne mala zapojiť skupina pre politiku rádiového frekvenčného spektra, Orgán európskych regulátorov pre elektronické komunikácie, národné regulačné orgány, sieť úradov pre širokopásmové pripojenie, orgány zodpovedné za riešenie sporov a príslušné orgány zodpovedné za fungovanie jednotného informačného miesta. |
| --- | --- |

(32)

Členské štáty by mali pri zostavovaní súboru nástrojov spolupracovať medzi sebou a intenzívne aj s Komisiou. V prípade potreby by sa intenzívne mala zapojiť skupina pre politiku rádiového frekvenčného spektra, Orgán európskych regulátorov pre elektronické komunikácie, národné regulačné orgány, sieť úradov pre širokopásmové pripojenie, orgány zodpovedné za riešenie sporov a príslušné orgány zodpovedné za fungovanie jednotného informačného miesta.

| (33) | Týmto odporúčaním nie je dotknuté uplatňovanie práva hospodárskej súťaže a pravidiel štátnej pomoci, |
| --- | --- |

(33)

Týmto odporúčaním nie je dotknuté uplatňovanie práva hospodárskej súťaže a pravidiel štátnej pomoci,

PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

1.   ÚČEL A VYMEDZENIE POJMOV

| 1. | V tomto odporúčaní sa stanovujú usmernenia k vypracovaniu najlepších postupov (tzv. súbor nástrojov) na podporu pripojiteľnosti v záujme oživenia hospodárstva po kríze COVID-19, pričom v stredobode pozornosti sú tri oblasti zamerané konkrétne na:






  a) | zníženie nákladov a zvýšenie tempa zavádzania elektronických komunikačných sietí a konkrétne vysokokapacitných sietí prostredníctvom zjednodušenia postupov udeľovania povolení na stavebné práce, zlepšenia transparentnosti a posilnenia možností jednotného informačného miesta (jednotných informačných miest) zriadených smernicou o znižovaní nákladov na širokopásmové pripojenie, rozšírenia prístupových práv k existujúcej fyzickej infraštruktúre pod kontrolou subjektov verejného sektora a určenia opatrení, ktoré by pomohli znížiť vplyv elektronických komunikačných sietí na životné prostredie; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

zníženie nákladov a zvýšenie tempa zavádzania elektronických komunikačných sietí a konkrétne vysokokapacitných sietí prostredníctvom zjednodušenia postupov udeľovania povolení na stavebné práce, zlepšenia transparentnosti a posilnenia možností jednotného informačného miesta (jednotných informačných miest) zriadených smernicou o znižovaní nákladov na širokopásmové pripojenie, rozšírenia prístupových práv k existujúcej fyzickej infraštruktúre pod kontrolou subjektov verejného sektora a určenia opatrení, ktoré by pomohli znížiť vplyv elektronických komunikačných sietí na životné prostredie;

| b) | prípadné poskytovanie včasného prístupu k rádiovému frekvenčnému spektru 5G priaznivého pre investovanie, a to prostredníctvom proinvestičných stimulov na využívanie spektra, ako aj rýchle postupy prideľovania frekvenčného spektra na priekopnícke pásma 5G; |
| --- | --- |

b)

prípadné poskytovanie včasného prístupu k rádiovému frekvenčnému spektru 5G priaznivého pre investovanie, a to prostredníctvom proinvestičných stimulov na využívanie spektra, ako aj rýchle postupy prideľovania frekvenčného spektra na priekopnícke pásma 5G;

| c) | stanovenie silnejšieho postupu koordinovania pri prideľovaní spektra, ktorý takisto uľahčí cezhraničné poskytovanie inovačných služieb 5G. |
| --- | --- |

c)

stanovenie silnejšieho postupu koordinovania pri prideľovaní spektra, ktorý takisto uľahčí cezhraničné poskytovanie inovačných služieb 5G.

| 2. | Na účely tohto odporúčania sa uplatňuje vymedzenie pojmov stanovené v smernici o znižovaní nákladov na širokopásmové pripojenie a v európskom kódexe elektronických komunikácií. |
| --- | --- |

2.

2.   POSTUP ZOSTAVENIA SÚBORU NÁSTROJOV

| 3. | Členské štáty by mali spolupracovať a v úzkej spolupráci s Komisiou zostaviť súbor nástrojov v oblastiach zahrnutých v oddieloch 3, 4 a 5 tohto odporúčania. Podľa potreby by sa do práce mali zapojiť:






  a) | Orgán európskych regulátorov pre elektronické komunikácie, ako aj národné regulačné orgány, sieť úradov pre širokopásmové pripojenie a príslušné orgány zodpovedné za fungovanie jednotného informačného miesta, pokiaľ ide o oblasti určené v oddiele 3; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Orgán európskych regulátorov pre elektronické komunikácie, ako aj národné regulačné orgány, sieť úradov pre širokopásmové pripojenie a príslušné orgány zodpovedné za fungovanie jednotného informačného miesta, pokiaľ ide o oblasti určené v oddiele 3;

| b) | skupina pre politiku rádiového frekvenčného spektra a príslušné národné regulačné orgány, pokiaľ ide o oblasti určené v oddiele 4 a 5. |
| --- | --- |

b)

skupina pre politiku rádiového frekvenčného spektra a príslušné národné regulačné orgány, pokiaľ ide o oblasti určené v oddiele 4 a 5.

| 4. | Do 20. decembra 2020 by mali členské štáty určiť, vzájomne si vymieňať a Komisii postúpiť najlepšie postupy podľa oddielov 3 a 4. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Do 30. marca 2021 by sa členské štáty v úzkej spolupráci s Komisiou mali dohodnúť na súbore nástrojov. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Členské štáty by mali súbor nástrojov začať urýchlene používať, a to v úzkej spolupráci s ostatnými členskými štátmi, Komisiou a inými relevantnými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Na zabezpečenie transparentnosti a uľahčenie výmeny osvedčených postupov medzi členskými štátmi by sa súbor nástrojov a všetky nahlásené súvisiace informácie mali uverejniť na webových stránkach Europa, ako aj prostredníctvom jednotných informačných miest. |
| --- | --- |

7.

3.   ZLEPŠENÁ KOORDINÁCIA NA ÚROVNI ÚNIE PRI ZNIŽOVANÍ NÁKLADOV A ZVYŠOVANÍ TEMPA ZAVÁDZANIA VYSOKOKAPACITYCH SIETÍ

Zjednodušenie postupov udeľovania povolení

| 8. | Členské štáty by mali vyvinúť najlepšie postupy na ďalšie zjednodušenie postupov udeľovania povolení, ktoré presahujú rozsah pôsobnosti smernice o znižovaní nákladov na širokopásmové pripojenie, ako je vymedzený v jej článku 1, a na uľahčenie dodržiavania lehoty a iných podmienok stanovených v článku 7 ods. 3 smernice o znižovaní nákladov na širokopásmové pripojenie, a mali by sa na týchto najlepších postupoch dohodnúť. Konkrétne by členské štáty mali prebádať možnosti, ako:






  a) | uľahčiť dodržiavanie maximálnej štvormesačnej lehoty na udelenie alebo zamietnutie povolení. S cieľom zvýšiť právnu istotu a pomôcť znížiť administratívne zaťaženie by členské štáty v prípade chýbajúceho výslovného rozhodnutia v štvormesačnej lehote mali zvážiť tichý súhlas so žiadosťou; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

uľahčiť dodržiavanie maximálnej štvormesačnej lehoty na udelenie alebo zamietnutie povolení. S cieľom zvýšiť právnu istotu a pomôcť znížiť administratívne zaťaženie by členské štáty v prípade chýbajúceho výslovného rozhodnutia v štvormesačnej lehote mali zvážiť tichý súhlas so žiadosťou;

| b) | zjednodušiť a racionalizovať postupy udeľovania povolení vrátane vytvorenia urýchlených postupov udeľovania povolení a/alebo prípadne výnimiek z povolení a vymedziť oprávnené typy zavádzania siete; |
| --- | --- |

b)

zjednodušiť a racionalizovať postupy udeľovania povolení vrátane vytvorenia urýchlených postupov udeľovania povolení a/alebo prípadne výnimiek z povolení a vymedziť oprávnené typy zavádzania siete;

| c) | poskytovať prevádzkovateľom právo predkladať (elektronicky prostredníctvom jednotného informačného miesta) žiadosti o všetky potrebné povolenia vyžadované pri stavebných prácach na zavedenie prvkov vysokokapacitných sietí; |
| --- | --- |

c)

poskytovať prevádzkovateľom právo predkladať (elektronicky prostredníctvom jednotného informačného miesta) žiadosti o všetky potrebné povolenia vyžadované pri stavebných prácach na zavedenie prvkov vysokokapacitných sietí;

| d) | určiť jednotné informačné miesto ako jednotné kontaktné miesto na podávanie žiadostí týkajúcich sa takýchto stavebných prác. Na tento účel by sa mohla jednotnému informačnému miestu prisúdiť aktívna úloha pri koordinovaní a monitorovaní postupov udeľovania povolení na všetkých administratívnych úrovniach. Takisto by sa mu mohla zveriť úloha uľahčovať výmenu informácií o pokroku pri týchto postupoch medzi žiadateľmi a príslušnými orgánmi vrátane oznamovania rozhodnutia, ktoré vydá príslušný orgán (príslušné orgány), žiadateľovi. |
| --- | --- |

d)

určiť jednotné informačné miesto ako jednotné kontaktné miesto na podávanie žiadostí týkajúcich sa takýchto stavebných prác. Na tento účel by sa mohla jednotnému informačnému miestu prisúdiť aktívna úloha pri koordinovaní a monitorovaní postupov udeľovania povolení na všetkých administratívnych úrovniach. Takisto by sa mu mohla zveriť úloha uľahčovať výmenu informácií o pokroku pri týchto postupoch medzi žiadateľmi a príslušnými orgánmi vrátane oznamovania rozhodnutia, ktoré vydá príslušný orgán (príslušné orgány), žiadateľovi.

| 9. | Členské štáty by takisto mali zvážiť najlepšie postupy na uľahčenie udeľovania práv vstupu stanovených v článku 43 európskeho kódexu elektronických komunikácií, ak sú potrebné na zavedenie prvkov vysokokapacitných sietí. Takéto najlepšie postupy mali byť zárukou toho, že v prípadoch, keď sú na zavedenie takýchto sieťových prvkov potrebné povolenia na stavebné práce aj práva vstupu, príslušné orgány udeľujú alebo zamietajú potrebné povolenia súbežne, a to v lehote maximálne štyri mesiace od podania žiadosti. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Členské štáty by si mali vymieňať najlepšie postupy a dohodnúť sa na nich v snahe zabezpečiť, aby poplatky vyberané za udelenie povolení na stavebné práce potrebných na zavedenie vysokokapacitných sietí boli objektívne odôvodnené, transparentné, nediskriminačné a primerané účelu a aby pokrývali len administratívne náklady na udelenie predmetných povolení. |
| --- | --- |

10.

Zlepšenie transparentnosti prostredníctvom jednotného informačného miesta

| 11. | Členské štáty by mali zostaviť primerané najlepšie postupy na zlepšenie transparentnosti týkajúcej sa fyzickej infraštruktúry, aby prevádzkovatelia mali jednoduchší prístup ku všetkým relevantným informáciám o infraštruktúre, ktorá je k dispozícii v určitej oblasti. Na tento účel by členské štáty mali zvážiť posilnenie úlohy jednotného informačného miesta a rozšíriť jeho funkcie tak, aby zahŕňali napríklad georeferencované informácie (mapy a digitálne modely), ako aj informácie z rozličných zdrojov (najmä informácie, ktoré poskytujú príslušné vnútroštátne orgány všetkých úrovní, subjekty verejného sektora a prevádzkovatelia sietí). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Členské štáty by mali zostaviť najlepšie postupy na zabezpečenie toho, aby sa informácie uvedené v článku 4 ods. 1 smernice v držbe subjektov verejného sektora sprístupňovali prostredníctvom jednotného informačného miesta v elektronickom formáte. Navyše by členské štáty mali zvážiť, že prostredníctvom jednotného informačného miesta sprístupnia informácie o fyzickej infraštruktúre presahujúce minimum informácií špecifikované v smernici, napríklad georeferencované údaje o umiestnení infraštruktúry, jej digitálny model, typ a aktuálne využitie, či jej celkovú a voľnú kapacitu. |
| --- | --- |

12.

| 13. | V záujme ďalšieho zvýšenia množstva a rozmanitosti druhov informácií k dispozícii prostredníctvom jednotného informačného miesta by členské štáty mali zvážiť povinnosť prevádzkovateľov siete sprístupniť prostredníctvom jednotného informačného miesta a v elektronickom formáte informácie o ich existujúcej fyzickej infraštruktúre, ktoré sprístupnili na osobitnú žiadosť iným prevádzkovateľom. |
| --- | --- |

13.

Rozšírenie práva na prístup k existujúcej fyzickej infraštruktúre

| 14. | S cieľom zvýšiť počet a rozmanitosť druhov zariadení k dispozícii pre prevádzkovateľov na zavádzanie prvkov vysokokapacitných sietí by členské štáty mali zostaviť najlepšie postupy, ako umožniť operátorom získavať prístup k fyzickej infraštruktúre (vrátane budov a mestského mobiliára) pod kontrolou subjektov verejného sektora, ktorá môže pojať prvky vysokokapacitných sietí, za podobných podmienok ako sú podmienky stanovené v článku 3 smernice o znižovaní nákladov na širokopásmové pripojenie. |
| --- | --- |

14.

Mechanizmus riešenia sporov

| 15. | Členské štáty by mali zostaviť najlepšie postupy na zlepšenie účinnosti a efektívnosti mechanizmu riešenia sporov pri sporoch týkajúcich sa prístupu k fyzickej infraštruktúre a fungovania orgánov na riešenie sporov v snahe vyriešiť súvisiace problémy v čo najkratšom čase a poskytnúť stranám usmernenia k primeraným podmienkam a poplatkom, čo zahŕňa aj včasné uverejnenie ich rozhodnutí. |
| --- | --- |

15.

Zmiernenie environmentálnej stopy sietí

| 16. | Členské štáty by mali zostaviť najlepšie postupy stimulovania zavádzania elektronických komunikačných sietí so zmiernenou environmentálnou stopou, predovšetkým vzhľadom na spotrebu energie a súvisiace emisie skleníkových plynov vrátane:






  a) | kritérií na posudzovanie environmentálnej udržateľnosti budúcich sietí; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

kritérií na posudzovanie environmentálnej udržateľnosti budúcich sietí;

| b) | stimulov poskytovaných prevádzkovateľom na zavádzanie environmentálne udržateľný sietí. |
| --- | --- |

b)

stimulov poskytovaných prevádzkovateľom na zavádzanie environmentálne udržateľný sietí.

Posudzovanie vplyvov na životné prostredie

| 17. | V prípadoch, keď sa v právnych predpisoch Únie, konkrétne v smernici 2001/42/ES („smernica o strategickom environmentálnom hodnotení“), smernici 2011/92/EÚ („smernica o posudzovaní vplyvov na životné prostredie“) a smernici 92/43/EHS („smernica o biotopoch“) vyžaduje posúdenie vplyvu, a predovšetkým keď orgány zostavujú rámec pre budúce povoľovanie realizácie projektov, členské štáty by si mali vymieňať najlepšie postupy, ako vykonávať posudzovanie vplyvov na životné prostredie a zohľadňovať výsledky z neho, a to vo fáze, keď možno vplyvy na životné prostredie identifikovať a posúdiť, napríklad v momente, keď prevádzkovatelia predstavujú celkové plány projektov zahŕňajúce konkrétne inštalácie alebo zavádzanie sietí. |
| --- | --- |

17.

4.   OPATRENIA NA VNÚTROŠTÁTNEJ ÚROVNI NA ZABEZPEČENIE VČASNÉHO PRÍSTUPU K RÁDIOVÉMU FREKVENČNÉMU SPEKTRU 5G PRIAZNIVÉHO PRE INVESTÍCIE

Harmonogram postupov povoľovania spektra

| 18. | Členské štáty by bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek posúdenia vyššej moci na základe právnych predpisov Únie, mali zabezpečiť, aby všetky prípadné odklady postupov na udelenie práv na využívanie rádiového frekvenčného spektra v dôsledku krízy COVID-19 boli minimálne a trvali len tak dlho, ako je potrebné na prevenciu alebo zmierenie šírenia choroby COVID-19. Členské štáty by mali zodpovedajúcim spôsobom aktualizovať všetky svoje relevantné národné plány týkajúce sa spektra. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Členské štáty by mali podľa článku 35 európskeho kódexu elektronických komunikácií požiadať o zvolanie fóra partnerského preskúmania s cieľom vopred preskúmať návrh opatrení na udeľovanie práv na používanie spektra vo frekvenčných pásmach 700 MHz, 3,4 – 3,8 GHz a 24,25 – 27,5 GHz v snahe o výmenu najlepších postupov. |
| --- | --- |

19.

Stimulovanie investovania

| 20. | Na to, aby Komisia mohla získať prehľad o stimuloch pre používateľov rádiového frekvenčného spektra, aby výrazne investovali do zavádzania sietí 5G, členské štáty by ju (predovšetkým prostredníctvom skupiny pre politiku rádiového frekvenčného spektra) mali informovať o konkrétnych opatreniach, ktoré považujú za najlepšie postupy, vrátane opatrení, ktoré vykonali alebo plánujú na vnútroštátnej úrovni pri povoľovaní rádiového spektra vo frekvenčných pásmach 700 MHz, 3,4 – 3,8 GHz a 24,25 – 27,5 GHz.
  Konkrétne by členské štáty mali nahlásiť všetky relevantné opatrenia, ktorých cieľom je:






  a) | presadzovať primerané vyvolávacie ceny, ktoré zodpovedajú minimálnym úrovniam poplatkov za práva na používanie rádiového frekvenčného spektra; |
| --- | --- | --- |

20.

Konkrétne by členské štáty mali nahlásiť všetky relevantné opatrenia, ktorých cieľom je:

a)

presadzovať primerané vyvolávacie ceny, ktoré zodpovedajú minimálnym úrovniam poplatkov za práva na používanie rádiového frekvenčného spektra;

| b) | zabrániť nedostatku spektra zabezpečením pridelenia celého rádiového frekvenčného spektra harmonizovaného na úrovni Únie; |
| --- | --- |

b)

zabrániť nedostatku spektra zabezpečením pridelenia celého rádiového frekvenčného spektra harmonizovaného na úrovni Únie;

| c) | nediskriminačným spôsobom poskytovať možnosť uhrádzať poplatky za práva na používanie rádiového frekvenčného spektra v splátkach počas trvania platnosti predmetných práv; |
| --- | --- |

c)

nediskriminačným spôsobom poskytovať možnosť uhrádzať poplatky za práva na používanie rádiového frekvenčného spektra v splátkach počas trvania platnosti predmetných práv;

| d) | využívať individuálny režim udeľovania povolení na frekvenčné pásmo 24,25 – 27,5 GHz, ktorý podporuje ich rýchle používanie a predovšetkým zahŕňa urýchlené administratívne postupy pri geograficky obmedzených právach na používanie; |
| --- | --- |

d)

využívať individuálny režim udeľovania povolení na frekvenčné pásmo 24,25 – 27,5 GHz, ktorý podporuje ich rýchle používanie a predovšetkým zahŕňa urýchlené administratívne postupy pri geograficky obmedzených právach na používanie;

| e) | spojiť finančné stimuly s povinnosťou alebo formálnym záväzkom urýchliť alebo rozšíriť vysokokvalitné bezdrôtové pokrytie; |
| --- | --- |

e)

spojiť finančné stimuly s povinnosťou alebo formálnym záväzkom urýchliť alebo rozšíriť vysokokvalitné bezdrôtové pokrytie;

| f) | v medziach práva hospodárskej súťaže poskytnúť možnosť spoločného využívania pasívnej a aktívnej infraštruktúry, ako aj možnosť spoločného zavádzania infraštruktúry využívajúcej rádiové frekvenčné spektrum. |
| --- | --- |

f)

v medziach práva hospodárskej súťaže poskytnúť možnosť spoločného využívania pasívnej a aktívnej infraštruktúry, ako aj možnosť spoločného zavádzania infraštruktúry využívajúcej rádiové frekvenčné spektrum.

5.   ZLEPŠENÁ KOORDINÁCIA NA ÚROVNI ÚNIE PRI PRIDEĽOVANÍ FREKVENČNÉHO SPEKTRA NA CEZHRANIČNÉ POUŽÍVANIE

| 21. | V záujme jednotnej praxe pri prideľovaní práv na používanie rádiového frekvenčného spektra prevádzkovateľom na zavádzanie bezdrôtovej infraštruktúry budúcej generácie (vrátane 5G) na cezhraničné priemyselné účely by členské štáty mali v rámci súboru nástrojov zostaviť súbor najlepších postupov v tejto oblasti a dohodnúť sa ňom, pričom tieto postupy by sa mali týkať aj:






  a) | určovania využití s cezhraničným rozmerom, predovšetkým na účely cestnej a železničnej dopravy, ako aj priemyselnej výroby v súlade s prioritami (12) Únie pri zavádzaní 5G; |
| --- | --- | --- |

21.

a)

určovania využití s cezhraničným rozmerom, predovšetkým na účely cestnej a železničnej dopravy, ako aj priemyselnej výroby v súlade s prioritami (12) Únie pri zavádzaní 5G;

| b) | pri každom zistenom využití, identifikácie spoločného vyhradeného frekvenčného rozsahu v spojení s vhodným spoločným režimom udeľovania povolení, ako aj podmienkami naviazanými na takéto povoľovanie, ktoré sú nevyhnutné na zabezpečenie nepretržitosti služby v cezhraničnom kontexte, okrem iného vrátane kvality služby a bezpečnosti siete. |
| --- | --- |

b)

pri každom zistenom využití, identifikácie spoločného vyhradeného frekvenčného rozsahu v spojení s vhodným spoločným režimom udeľovania povolení, ako aj podmienkami naviazanými na takéto povoľovanie, ktoré sú nevyhnutné na zabezpečenie nepretržitosti služby v cezhraničnom kontexte, okrem iného vrátane kvality služby a bezpečnosti siete.

| 22. | Členské štáty by mali uplatniť najlepšie postupy súboru uvedené v bode 21 vzhľadom na relevantných používateľov na svojom území a osobitne by sa mali zamerať na spoločné určenie jednotných aspektov spoločného postupu povoľovania podľa článku 37 európskeho kódexu elektronických komunikácií a tento postup vykonať do 30. marca 2022. |
| --- | --- |

22.

6.   PODÁVANIE SPRÁV

| 23. | Každý členský štát by do 30. apríla 2021 mal Komisii predložiť plán vykonávania súboru nástrojov. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Každý členský štát by do 30. apríla 2022 mal Komisii podať správu o vykonávaní súboru nástrojov. |
| --- | --- |

24.

V Bruseli 18. septembra 2020

Za Komisiu

Thierry BRETON

člen Komisie

---

(1)  Závery Rady o formovaní digitálnej budúcnosti Európy, 9. jún 2020, 8711/20.

1

https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8711-2020-INIT/sk/pdf.

(2)  COM(2020) 67 final.

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/61/EÚ z 15. mája 2014 o opatreniach na zníženie nákladov na zavedenie vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí (Ú. v. EÚ L 155, 23.5.2014, s. 1).

3

(4)  Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o vykonávaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/61/EÚ z 15. mája 2014 o opatreniach na zníženie nákladov na zavedenie vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí, COM(2018) 492 final, 27. jún 2018.

4

(5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1972 z 11. decembra 2018, ktorou sa stanovuje európsky kódex elektronických komunikácií (Ú. v. EÚ L 321, 17.12.2018, s. 36).

5

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES z 27. júna 2001 o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie (Ú. v. ES L 197, 21.7.2001, s. 30).

6

(7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ z 13. decembra 2011 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (Ú. v. EÚ L 26, 28.1.2012, s. 1).

7

(8)  Smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7).

8

(9)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/899 zo 17. mája 2017 o využívaní frekvenčného pásma 470 – 790 MHz v Únii (Ú. v. EÚ L 138, 25.5.2017, s. 131).

9

(10)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – 5G pre Európu: akčný plán, COM(2016) 588 final.

10

(11)  Odporúčanie Komisie (EÚ) 2019/534 z 26. marca 2019 Kybernetická bezpečnosť sietí 5G (Ú. v. EÚ L 88, 29.3.2019, s. 42).

11

(12)  Pozri predovšetkým oznámenia Komisie COM(2016) 587 a COM(2020) 67.

12

---