# Europos Sąjungos L 305/2020

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 305 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 63 metai2020m. rugsėjo 21d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 305

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

63 metai2020m. rugsėjo 21d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2020 m. liepos 14 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/1302, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 papildomas nuostatomis dėl mokesčių, kuriuos Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija taiko trečiosiose šalyse įsteigtoms pagrindinėms sandorio šalims (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2020 m. liepos 14 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/1303, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 papildomas kriterijais, į kuriuos ESMA turėtų atsižvelgti, kad nustatytų, ar trečiojoje šalyje įsteigta pagrindinė sandorio šalis yra arba gali tapti sisteminės svarbos Sąjungos arba vienos ar kelių jos valstybių narių finansiniam stabilumui (
  1
  ) | 7 |
| | * | 2020 m. liepos 14 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/1304, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 papildomas nuostatomis dėl būtiniausių elementų, kuriuos turi įvertinti ESMA vertindama trečiųjų šalių PSŠ prašymus įvertinti, ar laikomasi palyginamų reikalavimų, ir to vertinimo aspektų ir sąlygų (
  1
  ) | 13 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2020 m. rugsėjo 18 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/1305, kuriuo Jungtinei Karalystei leidžiama savarankiškai išreikšti sutikimą tam tikrus tarptautinius susitarimus, kuriuos ketinama taikyti pereinamuoju laikotarpiu Sąjungos bendros žuvininkystės politikos srityje, laikyti įpareigojančiais | 27 |
| | | 2020 m. rugsėjo 16 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2020/1306, dėl laikino tam tikrų centrinių bankų pozicijų neįtraukimo į bendrą pozicijų matą atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją (ECB/2020/44) | 30 |
| | | REKOMENDACIJOS |
| | * | 2020 m. rugsėjo 18 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2020/1307, dėl itin didelio pralaidumo tinklų diegimo sąnaudoms mažinti ir savalaikei investicijoms palankiai prieigai prie 5G radijo spektro užtikrinti skirto bendro Sąjungos priemonių rinkinio, kad būtų paskatintas junglumas ir taip paremtas Sąjungos ekonomikos atsigavimas nuo COVID-19 krizės | 33 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2020 m. liepos 14 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/1302, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 papildomas nuostatomis dėl mokesčių, kuriuos Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija taiko trečiosiose šalyse įsteigtoms pagrindinėms sandorio šalims (
  1
  )

1

1

*

2020 m. liepos 14 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/1303, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 papildomas kriterijais, į kuriuos ESMA turėtų atsižvelgti, kad nustatytų, ar trečiojoje šalyje įsteigta pagrindinė sandorio šalis yra arba gali tapti sisteminės svarbos Sąjungos arba vienos ar kelių jos valstybių narių finansiniam stabilumui (
  1
  )

1

7

*

2020 m. liepos 14 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/1304, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 papildomas nuostatomis dėl būtiniausių elementų, kuriuos turi įvertinti ESMA vertindama trečiųjų šalių PSŠ prašymus įvertinti, ar laikomasi palyginamų reikalavimų, ir to vertinimo aspektų ir sąlygų (
  1
  )

1

13

SPRENDIMAI

*

2020 m. rugsėjo 18 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/1305, kuriuo Jungtinei Karalystei leidžiama savarankiškai išreikšti sutikimą tam tikrus tarptautinius susitarimus, kuriuos ketinama taikyti pereinamuoju laikotarpiu Sąjungos bendros žuvininkystės politikos srityje, laikyti įpareigojančiais

27

2020 m. rugsėjo 16 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2020/1306, dėl laikino tam tikrų centrinių bankų pozicijų neįtraukimo į bendrą pozicijų matą atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją (ECB/2020/44)

30

REKOMENDACIJOS

*

2020 m. rugsėjo 18 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2020/1307, dėl itin didelio pralaidumo tinklų diegimo sąnaudoms mažinti ir savalaikei investicijoms palankiai prieigai prie 5G radijo spektro užtikrinti skirto bendro Sąjungos priemonių rinkinio, kad būtų paskatintas junglumas ir taip paremtas Sąjungos ekonomikos atsigavimas nuo COVID-19 krizės

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2020 9 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 305/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 9 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 305/1

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2020/1302

2020 m. liepos 14 d.

kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 papildomas nuostatomis dėl mokesčių, kuriuos Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija taiko trečiosiose šalyse įsteigtoms pagrindinėms sandorio šalims

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (1), ypač į jo 25d straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25d straipsnyje reikalaujama, kad Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (toliau – ESMA) trečiųjų šalių pagrindinėms sandorio šalims taikytų mokesčius, susijusius su paraiškomis dėl pripažinimo pagal to reglamento 25 straipsnį, ir metinius mokesčius, susijusius su jos užduočių pripažintų trečiųjų šalių pagrindinių sandorio šalių atžvilgiu vykdymu pagal tą reglamentą. Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25d straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad tokie mokesčiai būtų proporcingi atitinkamos pagrindinės sandorio šalies apyvartai ir jais turėtų būti padengiamos visos ESMA patirtos išlaidos, susijusios su pripažinimu ir jos užduočių trečiųjų šalių pagrindinių sandorio šalių atžvilgiu vykdymu pagal tą reglamentą; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25d straipsnyje reikalaujama, kad Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (toliau – ESMA) trečiųjų šalių pagrindinėms sandorio šalims taikytų mokesčius, susijusius su paraiškomis dėl pripažinimo pagal to reglamento 25 straipsnį, ir metinius mokesčius, susijusius su jos užduočių pripažintų trečiųjų šalių pagrindinių sandorio šalių atžvilgiu vykdymu pagal tą reglamentą. Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25d straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad tokie mokesčiai būtų proporcingi atitinkamos pagrindinės sandorio šalies apyvartai ir jais turėtų būti padengiamos visos ESMA patirtos išlaidos, susijusios su pripažinimu ir jos užduočių trečiųjų šalių pagrindinių sandorio šalių atžvilgiu vykdymu pagal tą reglamentą;

| (2) | trečiųjų šalių pagrindinėms sandorio šalims turėtų būti taikomi mokesčiai, susiję su paraiškomis dėl pripažinimo (toliau – pripažinimo mokesčiai), kad būtų padengtos ESMA išlaidos, susijusios su paraiškų dėl pripažinimo tvarkymu, įskaitant išlaidas, susijusias su patikrinimu, ar paraiškos yra išsamios, prašymu pateikti papildomos informacijos, sprendimų rengimu, taip pat išlaidas, susijusias su trečiųjų šalių pagrindinių sandorio šalių sisteminės svarbos vertinimu (toliau – lygio nustatymas). Dėl pagrindinių sandorio šalių, kurios yra arba tikėtina, kad gali tapti sisteminės svarbos Sąjungos arba vienos ar kelių jos valstybių narių finansiniam stabilumui, ir kurias ESMA pripažino pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2b dalį (toliau – 2 lygio pagrindinės sandorio šalys), ESMA patiria papildomų išlaidų. Šias papildomas išlaidas ESMA patiria vertindama, ar laikomasi Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2b dalyje nustatytų pripažinimo sąlygų ir ar gali būti laikoma, kad pagrindinė sandorio šalis, kuri laikosi taikytinos trečiosios šalies teisinės sistemos, atitinka Reglamento (ES) Nr. 648/2012 16 straipsnyje ir IV bei V antraštinėse dalyse nustatytus reikalavimus (toliau – palyginamų reikalavimų laikymasis). Todėl su 2 lygio pagrindinių sandorio šalių pateiktomis paraiškomis susijusios išlaidos bus didesnės nei su trečiųjų šalių pagrindinių sandorio šalių, kurios nelaikomos sisteminės svarbos arba nėra tikėtina, kad jos gali tapti sisteminės svarbos Sąjungos arba vienos ar kelių jos valstybių narių finansiniam stabilumui (toliau – 1 lygio pagrindinės sandorio šalys), pateiktomis paraiškomis susijusios išlaidos; |
| --- | --- |

(2)

trečiųjų šalių pagrindinėms sandorio šalims turėtų būti taikomi mokesčiai, susiję su paraiškomis dėl pripažinimo (toliau – pripažinimo mokesčiai), kad būtų padengtos ESMA išlaidos, susijusios su paraiškų dėl pripažinimo tvarkymu, įskaitant išlaidas, susijusias su patikrinimu, ar paraiškos yra išsamios, prašymu pateikti papildomos informacijos, sprendimų rengimu, taip pat išlaidas, susijusias su trečiųjų šalių pagrindinių sandorio šalių sisteminės svarbos vertinimu (toliau – lygio nustatymas). Dėl pagrindinių sandorio šalių, kurios yra arba tikėtina, kad gali tapti sisteminės svarbos Sąjungos arba vienos ar kelių jos valstybių narių finansiniam stabilumui, ir kurias ESMA pripažino pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2b dalį (toliau – 2 lygio pagrindinės sandorio šalys), ESMA patiria papildomų išlaidų. Šias papildomas išlaidas ESMA patiria vertindama, ar laikomasi Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2b dalyje nustatytų pripažinimo sąlygų ir ar gali būti laikoma, kad pagrindinė sandorio šalis, kuri laikosi taikytinos trečiosios šalies teisinės sistemos, atitinka Reglamento (ES) Nr. 648/2012 16 straipsnyje ir IV bei V antraštinėse dalyse nustatytus reikalavimus (toliau – palyginamų reikalavimų laikymasis). Todėl su 2 lygio pagrindinių sandorio šalių pateiktomis paraiškomis susijusios išlaidos bus didesnės nei su trečiųjų šalių pagrindinių sandorio šalių, kurios nelaikomos sisteminės svarbos arba nėra tikėtina, kad jos gali tapti sisteminės svarbos Sąjungos arba vienos ar kelių jos valstybių narių finansiniam stabilumui (toliau – 1 lygio pagrindinės sandorio šalys), pateiktomis paraiškomis susijusios išlaidos;

| (3) | nors bazinis pripažinimo mokestis turėtų būti taikomas visoms trečiųjų šalių pagrindinėms sandorio šalims, kurios kreipiasi dėl pripažinimo pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnį, 2 lygio pagrindinėms sandorio šalims turėtų būti taikomas papildomas mokestis papildomoms išlaidoms, kurias ESMA patiria dėl paraiškos nagrinėjimo proceso, padengti. Papildomas pripažinimo mokestis taip pat turėtų būti taikomas jau pripažintoms pagrindinėms sandorio šalims, kai ESMA, atlikusi jų sisteminės svarbos peržiūrą pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 5 dalį arba 89 straipsnio 3c dalį, pirmą kartą nusprendžia, ar jos turi būti priskirtos prie 2 lygio pagrindinių sandorio šalių; |
| --- | --- |

(3)

nors bazinis pripažinimo mokestis turėtų būti taikomas visoms trečiųjų šalių pagrindinėms sandorio šalims, kurios kreipiasi dėl pripažinimo pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnį, 2 lygio pagrindinėms sandorio šalims turėtų būti taikomas papildomas mokestis papildomoms išlaidoms, kurias ESMA patiria dėl paraiškos nagrinėjimo proceso, padengti. Papildomas pripažinimo mokestis taip pat turėtų būti taikomas jau pripažintoms pagrindinėms sandorio šalims, kai ESMA, atlikusi jų sisteminės svarbos peržiūrą pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 5 dalį arba 89 straipsnio 3c dalį, pirmą kartą nusprendžia, ar jos turi būti priskirtos prie 2 lygio pagrindinių sandorio šalių;

| (4) | pripažintoms trečiųjų šalių pagrindinėms sandorio šalims taip pat turi būti taikomi metiniai mokesčiai ESMA išlaidoms, patiriamoms vykdant su tokiomis pagrindinėmis sandorio šalimis susijusias užduotis pagal Reglamentą (ES) Nr. 648/2012, padengti. Tiek 1, tiek 2 lygio pagrindinių sandorio šalių atveju tos užduotys apima periodinę pagrindinių sandorio šalių sisteminės svarbos peržiūrą pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 5 dalį, bendradarbiavimo susitarimų su trečiųjų šalių institucijomis vykdymą ir priežiūrą ir reguliavimo bei priežiūros pokyčių trečiosiose šalyse stebėseną. 2 lygio pagrindinių sandorio šalių atveju ESMA taip pat turi nuolat prižiūrėti, kaip tos pagrindinės sandorio šalys laikosi Reglamento (ES) Nr. 648/2012 16 straipsnyje ir IV bei V antraštinėse dalyse nustatytų reikalavimų, be kita ko, tikrindama palyginamų reikalavimų laikymąsi, jei buvo pripažinta, kad jų laikomasi. Todėl tikslinga 1 ir 2 lygio pagrindinėms sandorio šalims taikyti skirtingus metinius mokesčius; |
| --- | --- |

(4)

pripažintoms trečiųjų šalių pagrindinėms sandorio šalims taip pat turi būti taikomi metiniai mokesčiai ESMA išlaidoms, patiriamoms vykdant su tokiomis pagrindinėmis sandorio šalimis susijusias užduotis pagal Reglamentą (ES) Nr. 648/2012, padengti. Tiek 1, tiek 2 lygio pagrindinių sandorio šalių atveju tos užduotys apima periodinę pagrindinių sandorio šalių sisteminės svarbos peržiūrą pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 5 dalį, bendradarbiavimo susitarimų su trečiųjų šalių institucijomis vykdymą ir priežiūrą ir reguliavimo bei priežiūros pokyčių trečiosiose šalyse stebėseną. 2 lygio pagrindinių sandorio šalių atveju ESMA taip pat turi nuolat prižiūrėti, kaip tos pagrindinės sandorio šalys laikosi Reglamento (ES) Nr. 648/2012 16 straipsnyje ir IV bei V antraštinėse dalyse nustatytų reikalavimų, be kita ko, tikrindama palyginamų reikalavimų laikymąsi, jei buvo pripažinta, kad jų laikomasi. Todėl tikslinga 1 ir 2 lygio pagrindinėms sandorio šalims taikyti skirtingus metinius mokesčius;

| (5) | šiame reglamente nustatyti pripažinimo ir metiniai mokesčiai turėtų padengti išlaidas, kurias ESMA, remdamasi savo patirtimi vykdant užduotis, susijusias su trečiųjų šalių pagrindinėmis sandorio šalimis ir kitais prižiūrimais subjektais, taip pat tikėtinomis išlaidomis, nurodytomis jos metiniame veikla grindžiamame biudžete, numato patirti nagrinėdama paraiškas dėl pripažinimo; |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente nustatyti pripažinimo ir metiniai mokesčiai turėtų padengti išlaidas, kurias ESMA, remdamasi savo patirtimi vykdant užduotis, susijusias su trečiųjų šalių pagrindinėmis sandorio šalimis ir kitais prižiūrimais subjektais, taip pat tikėtinomis išlaidomis, nurodytomis jos metiniame veikla grindžiamame biudžete, numato patirti nagrinėdama paraiškas dėl pripažinimo;

| (6) | su pripažintomis 1 lygio pagrindinėmis sandorio šalimis susijusios užduotys, kurias ESMA atlieka pagal Reglamentą (ES) Nr. 648/2012, bus iš esmės tokios pačios kiekvienos 1 lygio pagrindinės sandorio šalies atžvilgiu, nepriklausomai nuo jų dydžio. Todėl tikslinga, kad ESMA patirtos išlaidos, susijusios su pripažintomis 1 lygio pagrindinėmis sandorio šalimis, būtų padengiamos kiekvienai pripažintai 1 lygio pagrindinei sandorio šaliai nustatant tokio paties dydžio metinį mokestį. Kiek tai susiję su pripažintomis 2 lygio pagrindinėmis sandorio šalimis, siekiant užtikrinti teisingą mokesčių paskirstymą, kuris tuo pat metu atspindėtų faktines administracines pastangas, kurias ESMA turi įdėti užduotims, susijusioms su kiekviena 2 lygio pagrindine sandorio šalimi, vykdyti, nustatant metinius mokesčius taip pat reikėtų atsižvelgti į 2 lygio pagrindinės sandorio šalies apyvartą; |
| --- | --- |

(6)

su pripažintomis 1 lygio pagrindinėmis sandorio šalimis susijusios užduotys, kurias ESMA atlieka pagal Reglamentą (ES) Nr. 648/2012, bus iš esmės tokios pačios kiekvienos 1 lygio pagrindinės sandorio šalies atžvilgiu, nepriklausomai nuo jų dydžio. Todėl tikslinga, kad ESMA patirtos išlaidos, susijusios su pripažintomis 1 lygio pagrindinėmis sandorio šalimis, būtų padengiamos kiekvienai pripažintai 1 lygio pagrindinei sandorio šaliai nustatant tokio paties dydžio metinį mokestį. Kiek tai susiję su pripažintomis 2 lygio pagrindinėmis sandorio šalimis, siekiant užtikrinti teisingą mokesčių paskirstymą, kuris tuo pat metu atspindėtų faktines administracines pastangas, kurias ESMA turi įdėti užduotims, susijusioms su kiekviena 2 lygio pagrindine sandorio šalimi, vykdyti, nustatant metinius mokesčius taip pat reikėtų atsižvelgti į 2 lygio pagrindinės sandorio šalies apyvartą;

| (7) | trečiųjų šalių pagrindinėms sandorio šalims taikomi metiniai mokesčiai už pirmuosius metus, kuriais jos pripažįstamos pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnį, turėtų būti proporcingi metų, kurais ESMA atlieka su tomis pagrindinėmis sandorio šalimis susijusias užduotis pagal tą reglamentą, daliai. Tas pats principas turėtų būti taikomas tais metais, kuriais pagrindinė sandorio šalis, kuri buvo pripažinta 1 lygio pagrindine sandorio šalimi, pirmą kartą priskiriama prie 2 lygio pagrindinių sandorio šalių pagal to reglamento 25 straipsnio 5 dalį; |
| --- | --- |

(7)

trečiųjų šalių pagrindinėms sandorio šalims taikomi metiniai mokesčiai už pirmuosius metus, kuriais jos pripažįstamos pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnį, turėtų būti proporcingi metų, kurais ESMA atlieka su tomis pagrindinėmis sandorio šalimis susijusias užduotis pagal tą reglamentą, daliai. Tas pats principas turėtų būti taikomas tais metais, kuriais pagrindinė sandorio šalis, kuri buvo pripažinta 1 lygio pagrindine sandorio šalimi, pirmą kartą priskiriama prie 2 lygio pagrindinių sandorio šalių pagal to reglamento 25 straipsnio 5 dalį;

| (8) | siekiant užtikrinti, kad ESMA patirtos išlaidos, susijusios su pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnį pateiktomis paraiškomis dėl pripažinimo, būtų finansuojamos laiku, pripažinimo mokesčiai ESMA turėtų būti sumokami prieš pradedant nagrinėti paraiškas dėl pripažinimo arba vertinti, ar 2 lygio pagrindinės sandorio šalys atitinka Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2b dalyje nustatytus pripažinimo reikalavimus. Siekiant užtikrinti, kad išlaidos, kurias ESMA patiria vykdydama užduotis, susijusias su pripažintomis trečiųjų šalių pagrindinėmis sandorio šalimis, būtų finansuojamos laiku, metiniai mokesčiai turėtų būti mokami kalendorinių metų, su kuriais jie susiję, pradžioje. Metiniai mokesčiai pirmaisiais pripažinimo metais turėtų būti mokami netrukus po to, kai priimami sprendimai dėl pripažinimo; |
| --- | --- |

(8)

siekiant užtikrinti, kad ESMA patirtos išlaidos, susijusios su pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnį pateiktomis paraiškomis dėl pripažinimo, būtų finansuojamos laiku, pripažinimo mokesčiai ESMA turėtų būti sumokami prieš pradedant nagrinėti paraiškas dėl pripažinimo arba vertinti, ar 2 lygio pagrindinės sandorio šalys atitinka Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2b dalyje nustatytus pripažinimo reikalavimus. Siekiant užtikrinti, kad išlaidos, kurias ESMA patiria vykdydama užduotis, susijusias su pripažintomis trečiųjų šalių pagrindinėmis sandorio šalimis, būtų finansuojamos laiku, metiniai mokesčiai turėtų būti mokami kalendorinių metų, su kuriais jie susiję, pradžioje. Metiniai mokesčiai pirmaisiais pripažinimo metais turėtų būti mokami netrukus po to, kai priimami sprendimai dėl pripažinimo;

| (9) | siekiant atgrasyti nuo pakartotinių ar nepagrįstų paraiškų, pripažinimo mokesčiai neturėtų būti kompensuojami tuo atveju, kai pareiškėjas atsiima savo paraišką. Kadangi administracinis darbas, kurį reikia atlikti, kai paraiška dėl pripažinimo yra atmetama, yra toks pat kaip ir tuo atveju, kai paraiška priimama, pripažinimo mokesčiai neturėtų būti kompensuojami, jei pripažinti atsisakoma; |
| --- | --- |

(9)

siekiant atgrasyti nuo pakartotinių ar nepagrįstų paraiškų, pripažinimo mokesčiai neturėtų būti kompensuojami tuo atveju, kai pareiškėjas atsiima savo paraišką. Kadangi administracinis darbas, kurį reikia atlikti, kai paraiška dėl pripažinimo yra atmetama, yra toks pat kaip ir tuo atveju, kai paraiška priimama, pripažinimo mokesčiai neturėtų būti kompensuojami, jei pripažinti atsisakoma;

| (10) | visos ESMA išlaidos, patirtos po Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/2099 (2) įsigaliojimo, susijusios su trečiųjų šalių pagrindinėmis sandorio šalimis, kurios jau buvo pripažintos pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnį iki 2020 m. rugsėjo 22 d., turėtų būti dengiamos mokesčiais. Todėl turėtų būti reikalaujama, kad tokios trečiųjų šalių pagrindinės sandorio šalys mokėtų tarpinį metinį mokestį už 2020 m. ir kiekvienus paskesnius metus, kol bus atlikta jų sisteminės svarbos peržiūra pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 89 straipsnio 3c dalį; |
| --- | --- |

(10)

visos ESMA išlaidos, patirtos po Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/2099 (2) įsigaliojimo, susijusios su trečiųjų šalių pagrindinėmis sandorio šalimis, kurios jau buvo pripažintos pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnį iki 2020 m. rugsėjo 22 d., turėtų būti dengiamos mokesčiais. Todėl turėtų būti reikalaujama, kad tokios trečiųjų šalių pagrindinės sandorio šalys mokėtų tarpinį metinį mokestį už 2020 m. ir kiekvienus paskesnius metus, kol bus atlikta jų sisteminės svarbos peržiūra pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 89 straipsnio 3c dalį;

| (11) | siekiant užtikrinti, kad įsigaliojus Reglamentui (ES) 2019/2099 ESMA būtų laiku ir tinkamai finansuojama, šis deleguotasis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka, |
| --- | --- |

(11)

siekiant užtikrinti, kad įsigaliojus Reglamentui (ES) 2019/2099 ESMA būtų laiku ir tinkamai finansuojama, šis deleguotasis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

MOKESČIAI

1 straipsnis

Pripažinimo mokesčiai

1.   Trečiojoje šalyje įsteigta pagrindinė sandorio šalis, kuri kreipiasi dėl pripažinimo pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnį, moka 50 000 EUR bazinį pripažinimo mokestį.

2.   Trečiojoje šalyje įsteigta pagrindinė sandorio šalis moka 360 000 EUR papildomą pripažinimo mokestį, jei ESMA, remdamasi Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2a dalimi, nustato, kad pagrindinė sandorio šalis yra arba tikėtina, kad gali tapti sisteminės svarbos Sąjungos arba vienos ar kelių jos valstybių narių finansiniam stabilumui (toliau – 2 lygio pagrindinė sandorio šalis). 2 lygio pagrindinė sandorio šalis moka papildomą pripažinimo mokestį bet kuriuo iš šių atvejų:

| a) | pagrindinė sandorio šalis kreipiasi dėl pripažinimo; |
| --- | --- |

a)

pagrindinė sandorio šalis kreipiasi dėl pripažinimo;

| b) | pagrindinė sandorio šalis, kuri jau buvo pripažinta pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2 dalį, ESMA atlikus peržiūrą pagal to reglamento 25 straipsnio 5 dalį nustatoma kaip 2 lygio pagrindinė sandorio šalis. |
| --- | --- |

b)

pagrindinė sandorio šalis, kuri jau buvo pripažinta pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2 dalį, ESMA atlikus peržiūrą pagal to reglamento 25 straipsnio 5 dalį nustatoma kaip 2 lygio pagrindinė sandorio šalis.

2 straipsnis

Metiniai mokesčiai

1.   Pripažinta pagrindinė sandorio šalis moka metinį mokestį.

2.   Kai pagrindinę sandorio šalį ESMA pripažįsta pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2 dalį (toliau – 1 lygio pagrindinė sandorio šalis), kiekvienai 1 lygio pagrindinei sandorio šaliai konkrečiais metais (n) taikomas metinis mokestis apskaičiuojamas taip: bendra metinio mokesčio suma lygiomis dalimis padalijama visoms 1 lygio pagrindinėms sandorio šalims, pripažintoms praėjusių metų (n-1) gruodžio 31 d.

Taikant pirmą pastraipą, bendras metinis mokestis konkrečiais metais (n) yra į ESMA tų metų biudžetą įtrauktų išlaidų, susijusių su ESMA atliktinomis užduotimis visų pagal Reglamentą (ES) Nr. 648/2012 pripažintų 1 lygio pagrindinių sandorio šalių atžvilgiu, sąmata.

3.   Kai pagrindinę sandorio šalį ESMA pripažįsta pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2b dalį (toliau – 2 lygio pagrindinė sandorio šalis), konkrečiais metais (n) taikomas metinis mokestis apskaičiuojamas taip: bendra metinio mokesčio suma padalijama visoms 2 lygio pagrindinėms sandorio šalims, pripažintoms praėjusių metų (n-1) gruodžio 31 d., ir padauginama iš taikytino koeficiento, nustatyto pagal šio reglamento 4 straipsnį.

Taikant pirmą pastraipą, bendras metinis mokestis konkrečiais metais (n) yra į ESMA tų metų biudžetą įtrauktų išlaidų, susijusių su ESMA atliktinomis užduotimis visų pagal Reglamentą (ES) Nr. 648/2012 pripažintų 2 lygio pagrindinių sandorio šalių atžvilgiu, sąmata.

3 straipsnis

Metiniai mokesčiai pripažinimo metais

1.   Tais metais, kuriais ESMA pripažįsta trečiosios šalies pagrindinę sandorio šalį pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnį, metinis mokestis apskaičiuojamas taip:

| a) | jeigu ESMA pagrindinę sandorio šalį pripažįsta 1 lygio pagrindine sandorio šalimi, metinis mokestis nustatomas kaip šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje nustatyto bazinio pripažinimo mokesčio dalis, apskaičiuota taikant šį santykį: |
| --- | --- |

a)

jeigu ESMA pagrindinę sandorio šalį pripažįsta 1 lygio pagrindine sandorio šalimi, metinis mokestis nustatomas kaip šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje nustatyto bazinio pripažinimo mokesčio dalis, apskaičiuota taikant šį santykį:

Image 1

| b) | jeigu ESMA pagrindinę sandorio šalį pripažįsta 2 lygio pagrindine sandorio šalimi, metinis mokestis nustatomas kaip šio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje nustatyto papildomo pripažinimo mokesčio dalis, apskaičiuota taikant šį santykį: |
| --- | --- |

b)

jeigu ESMA pagrindinę sandorio šalį pripažįsta 2 lygio pagrindine sandorio šalimi, metinis mokestis nustatomas kaip šio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje nustatyto papildomo pripažinimo mokesčio dalis, apskaičiuota taikant šį santykį:

Image 2

2.   Jeigu pagrindinė sandorio šalis sumokėjo tarpinį metinį mokestį pagal 9 straipsnį už metus, kuriais ta pagrindinė sandorio šalis pripažįstama 1 lygio pagrindine sandorio šalimi, metinis mokestis, apskaičiuotas pagal 1 dalies a punktą, nėra taikomas.

3.   Jeigu pagrindinė sandorio šalis sumokėjo tarpinį metinį mokestį pagal 9 straipsnį arba metinį mokestį pagal 2 straipsnio 2 dalį už metus, kuriais ta pagrindinė sandorio šalis pripažįstama 2 lygio pagrindine sandorio šalimi, to mokesčio suma yra atskaitoma iš mokesčio, kuris turi būti sumokėtas pagal 1 dalies b punktą.

4 straipsnis

2 lygio pagrindinėms sandorio šalims taikytina apyvarta

1.   Vertintina 2 lygio pagrindinės sandorio šalies apyvarta yra jos pasaulinės pajamos, gautos teikiant tarpuskaitos paslaugas (narystės mokesčiai ir tarpuskaitos mokesčiai, atėmus sandorio sąnaudas) per paskutinius pagrindinės sandorio šalies finansinius metus.

2 lygio pagrindinės sandorio šalys kasmet ESMA pateikia audituotus duomenis, kuriais patvirtinamos jų pasaulinės pajamos, sukauptos teikiant pirmoje pastraipoje nurodytas tarpuskaitos paslaugas. Audituoti duomenys pateikiami ESMA ne vėliau kaip kiekvienų metų rugsėjo 30 d. Dokumentai, kuriuose pateikiami audituoti duomenys, pateikiami finansinių paslaugų srityje įprasta kalba.

Jei pirmoje pastraipoje nurodytos pajamos nurodomos ne eurais, o kita valiuta, ESMA jas konvertuoja į eurus, taikydama vidutinį užsienio valiutos keitimo į eurus kursą, taikytą laikotarpiu, kuriuo pajamos buvo užregistruotos. Tuo tikslu naudojamas Europos centrinio banko paskelbtas orientacinis užsienio valiutos keitimo į eurus kursas.

2.   Remiantis konkrečių metų (n) apyvarta, nustatyta pagal 1 dalį, laikoma, kad pagrindinė sandorio šalis priklauso vienai iš šių grupių:

| a) | 1 grupei – metinė apyvarta mažesnė nei 600 mln. EUR; |
| --- | --- |

a)

1 grupei – metinė apyvarta mažesnė nei 600 mln. EUR;

| b) | 2 grupei – metinė apyvarta – 600 mln. EUR arba didesnė. |
| --- | --- |

b)

2 grupei – metinė apyvarta – 600 mln. EUR arba didesnė.

1 grupės 2 lygio pagrindinei sandorio šaliai priskiriamas apyvartos koeficientas, lygus 1.

2 grupės 2 lygio pagrindinei sandorio šaliai priskiriamas apyvartos koeficientas, lygus 1,2.

3.   Visų pripažintų 2 lygio pagrindinių sandorio šalių bendras apyvartos koeficientas konkrečiais metais (n) yra visų 2 lygio pagrindinių sandorio šalių, kurias ESMA pripažino praėjusių metų (n-1) gruodžio 31 d., apyvartos koeficientų, nustatytų pagal 2 dalį, suma.

4.   Taikant 2 straipsnio 3 dalį 2 lygio pagrindinei sandorio šaliai konkrečiais metais (n) taikytinas koeficientas apskaičiuojamas taip: jos apyvartos koeficientas, nustatytas pagal 2 dalį, padalijamas iš visų pripažintų 2 lygio pagrindinių sandorio šalių bendro apyvartos koeficiento, nustatyto pagal 3 dalį.

II SKYRIUS

MOKĖJIMO SĄLYGOS

5 straipsnis

Bendra mokėjimo tvarka

1.   Visi mokesčiai mokami eurais.

2.   Už pavėluotą mokėjimą skaičiuojami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (3) 99 straipsnyje nustatyti delspinigiai.

3.   ESMA ir trečiųjų šalių pagrindinės sandorio šalys bendrauja elektroninėmis priemonėmis.

6 straipsnis

Pripažinimo mokesčių mokėjimas

1.   Šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje numatytas bazinis pripažinimo mokestis mokamas, kai pagrindinė sandorio šalis pateikia paraišką dėl pripažinimo.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, jei tuo metu, kai pagrindinė sandorio šalis kreipiasi dėl pripažinimo, Komisija nėra priėmusi įgyvendinimo akto pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 6 dalį trečiosios šalies, kurioje įsteigta pagrindinė sandorio šalis, atžvilgiu, bazinis pripažinimo mokestis sumokamas ne vėliau kaip tokio įgyvendinimo akto įsigaliojimo dieną.

2.   Data, iki kurios turi būti sumokėtas šio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje numatytas papildomas pripažinimo mokestis, nustatoma debetiniame dokumente, kurį ESMA išsiunčia pagrindinei sandorio šaliai, po to, kai pagrindinei sandorio šaliai nusiunčiamas ESMA prašymas pateikti papildomos informacijos, kad būtų galima įvertinti, ar pagrindinė sandorio šalis laikosi Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2b dalyje nustatytų reikalavimų. Mokėjimo data turi būti tokia, kad pagrindinė sandorio šalis mokėjimui atlikti turėtų bent 30 kalendorinių dienų, skaičiuojant nuo dienos, kurią ESMA pagrindinei sandorio šaliai nusiuntė debetinį dokumentą.

3.   Pripažinimo mokesčiai nekompensuojami.

7 straipsnis

Metinių mokesčių mokėjimas

1.   2 straipsnyje nurodyti metiniai mokesčiai už konkrečius metus (n) mokami ne vėliau kaip tų metų (n) kovo 31 d.

ESMA debetinius dokumentus su nurodyta metinio mokesčio suma visoms pripažintoms trečiųjų šalių pagrindinėms sandorio šalims išsiunčia ne vėliau kaip metų (n) kovo 1 d.

2.   3 straipsnyje numatyto metinio mokesčio suma pripažinimo metais ir data, iki kurios turi būti sumokėtas metinis mokestis, nurodoma debetiniame dokumente, kurį ESMA išsiunčia pagrindinei sandorio šaliai. Mokėjimo data turi būti tokia, kad pagrindinė sandorio šalis mokėjimui atlikti turėtų bent 30 kalendorinių dienų, skaičiuojant nuo dienos, kurią ESMA pagrindinei sandorio šaliai nusiuntė debetinį dokumentą.

3.   Pagrindinės sandorio šalies sumokėti metiniai mokesčiai nekompensuojami.

III SKYRIUS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

8 straipsnis

Jau pateiktos paraiškos dėl pripažinimo

1.   Jeigu trečiosios šalies pagrindinė sandorio šalis pateikė paraišką dėl pripažinimo iki 2020 m. rugsėjo 22 d., o ESMA dar nepriėmė sprendimo tą pagrindinę sandorio šalį pripažinti arba atsisakyti pripažinti, pagrindinė sandorio šalis 1 straipsnio 1 dalyje numatytą pripažinimo mokestį sumoka iki 2020 m. spalio 22 d.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, jei ESMA sustabdė trečiosios šalies pagrindinės sandorio šalies paraiškos dėl pripažinimo nagrinėjimą iki 2020 m. rugsėjo 22 d., pagrindinė sandorio šalis 1 straipsnio 1 dalyje numatytą pripažinimo mokestį sumoka iki mokėjimo dienos, nurodytos ESMA pagrindinei sandorio šaliai išsiųstame debetiniame dokumente, po to, kai jai pranešama, kad jos paraiškos nagrinėjimas nebėra sustabdytas. Mokėjimo data turi būti tokia, kad pagrindinė sandorio šalis mokėjimui atlikti turėtų bent 30 kalendorinių dienų, skaičiuojant nuo dienos, kurią ESMA pagrindinei sandorio šaliai nusiuntė debetinį dokumentą.

9 straipsnis

Jau pripažintoms pagrindinėms sandorio šalims taikomas tarpinis metinis mokestis

1.   Trečiosios šalies pagrindinė sandorio šalis, kurią šio reglamento įsigaliojimo metu ESMA pripažino pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnį, moka tarpinį 50 000 EUR metinį mokestį už 2020 m. ir kiekvienus paskesnius metus, kol pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 89 straipsnio 3c dalį bus atlikta jos sisteminės svarbos peržiūra ir ji bus pripažinta pagal to reglamento 25 straipsnio 2 dalį arba 25 straipsnio 2b dalį arba toks pripažinimas nebus suteiktas.

2.   Tarpinis metinis mokestis už 2020 m. sumokamas per 30 kalendorinių dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo. Tarpiniai metiniai mokesčiai už kitus metus (n) mokami ne vėliau kaip tų metų (n) kovo 31 d.

10 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 14 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 201, 2012 7 27, p. 1.

1

(2)  
  2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/2099, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 648/2012 nuostatos dėl leidimų pagrindinėms sandorio šalims suteikimo procedūrų bei jose dalyvaujančių institucijų ir trečiųjų šalių pagrindinių sandorio šalių pripažinimo reikalavimų (OL L 322, 2019 12 12, p. 1).

2

(3)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

3

---

| 2020 9 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 305/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 9 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 305/7

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2020/1303

2020 m. liepos 14 d.

kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 papildomas kriterijais, į kuriuos ESMA turėtų atsižvelgti, kad nustatytų, ar trečiojoje šalyje įsteigta pagrindinė sandorio šalis yra arba gali tapti sisteminės svarbos Sąjungos arba vienos ar kelių jos valstybių narių finansiniam stabilumui

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (1), ypač į jo 25 straipsnio 2a dalies antrą pastraipą,

kadangi:

| (1) | vertindama sisteminės rizikos, kurią trečiosios šalies pagrindinė sandorio šalis kelia Sąjungos arba vienos ar kelių jos valstybių narių finansiniam stabilumui, mastą, ESMA turėtų atsižvelgti į įvairius objektyvius kiekybinius ir kokybinius aspektus, kuriais grindžiamas jos sprendimas trečiosios šalies pagrindinę sandorio šalį pripažinti 1 lygio arba 2 lygio pagrindine sandorio šalimi. Ji taip pat turėtų atsižvelgti į visas sąlygas, kuriomis Komisija gali būti priėmusi savo sprendimą dėl lygiavertiškumo. Visų pirma, vertindama trečiosios šalies pagrindinės sandorio šalies rizikos profilį, ESMA turi atsižvelgti į objektyvius ir skaidrius kiekybinius veiklos rodiklius, susijusius su veikla, vertinimo metu vykdoma Sąjungoje įsteigtų tarpuskaitos dalyvių atžvilgiu arba Sąjungos valiutomis išreikštomis priemonėmis. Nors ESMA turi atsižvelgti į pagrindinės sandorio šalies vykdomą veiklą laikydamasi holistinio požiūrio, jos vertinimas turėtų atspindėti riziką, kurią konkreti pagrindinė sandorio šalis galėtų kelti Sąjungos finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

(1)

vertindama sisteminės rizikos, kurią trečiosios šalies pagrindinė sandorio šalis kelia Sąjungos arba vienos ar kelių jos valstybių narių finansiniam stabilumui, mastą, ESMA turėtų atsižvelgti į įvairius objektyvius kiekybinius ir kokybinius aspektus, kuriais grindžiamas jos sprendimas trečiosios šalies pagrindinę sandorio šalį pripažinti 1 lygio arba 2 lygio pagrindine sandorio šalimi. Ji taip pat turėtų atsižvelgti į visas sąlygas, kuriomis Komisija gali būti priėmusi savo sprendimą dėl lygiavertiškumo. Visų pirma, vertindama trečiosios šalies pagrindinės sandorio šalies rizikos profilį, ESMA turi atsižvelgti į objektyvius ir skaidrius kiekybinius veiklos rodiklius, susijusius su veikla, vertinimo metu vykdoma Sąjungoje įsteigtų tarpuskaitos dalyvių atžvilgiu arba Sąjungos valiutomis išreikštomis priemonėmis. Nors ESMA turi atsižvelgti į pagrindinės sandorio šalies vykdomą veiklą laikydamasi holistinio požiūrio, jos vertinimas turėtų atspindėti riziką, kurią konkreti pagrindinė sandorio šalis galėtų kelti Sąjungos finansiniam stabilumui;

| (2) | nustatant kriterijus, į kuriuos ESMA turi atsižvelgti nustatydama trečiosios šalies pagrindinės sandorio šalies lygį, reikėtų atsižvelgti į sandorių, kurių tarpuskaitą atlieka pagrindinė sandorio šalis, pobūdį, įskaitant jų sudėtingumą, rizikos profilį ir vidutinį terminą, taip pat atitinkamų rinkų skaidrumą ir likvidumą ir tai, kokiu mastu pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos veikla susijusi su priemonėmis, išreikštomis eurais arba kitomis Sąjungos valiutomis. Šiuo atžvilgiu tam tikrų produktų, pavyzdžiui, žemės ūkio produktų, kurių sutartys trečiosiose šalyse įtrauktos į reguliuojamų rinkų prekybos sąrašus bei tose rinkose vykdomos ir kurios yra susijusios su rinkomis, didžiąja dalimi naudojamomis toje trečiojoje šalyje tos šalies ne finansų sandorio šalių, tokių sutarčių pagalba valdančių savo komercinę riziką, specifinės savybės gali kelti nereikšmingą riziką tarpuskaitos nariams ir prekybos vietoms Sąjungoje, nes jos turi mažai sisteminių tarpusavio sąsajų su likusia finansų sistema; |
| --- | --- |

(2)

nustatant kriterijus, į kuriuos ESMA turi atsižvelgti nustatydama trečiosios šalies pagrindinės sandorio šalies lygį, reikėtų atsižvelgti į sandorių, kurių tarpuskaitą atlieka pagrindinė sandorio šalis, pobūdį, įskaitant jų sudėtingumą, rizikos profilį ir vidutinį terminą, taip pat atitinkamų rinkų skaidrumą ir likvidumą ir tai, kokiu mastu pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos veikla susijusi su priemonėmis, išreikštomis eurais arba kitomis Sąjungos valiutomis. Šiuo atžvilgiu tam tikrų produktų, pavyzdžiui, žemės ūkio produktų, kurių sutartys trečiosiose šalyse įtrauktos į reguliuojamų rinkų prekybos sąrašus bei tose rinkose vykdomos ir kurios yra susijusios su rinkomis, didžiąja dalimi naudojamomis toje trečiojoje šalyje tos šalies ne finansų sandorio šalių, tokių sutarčių pagalba valdančių savo komercinę riziką, specifinės savybės gali kelti nereikšmingą riziką tarpuskaitos nariams ir prekybos vietoms Sąjungoje, nes jos turi mažai sisteminių tarpusavio sąsajų su likusia finansų sistema;

| (3) | objektyvūs pagrindinės sandorio šalies veiklos sudėtingumo rodikliai yra šalys, kuriose pagrindinė sandorio šalis veikia, jos teikiamų paslaugų mastas, finansinių priemonių, kurių tarpuskaitą ji atlieka, savybės ir tarpuskaitos apimtis. Todėl, atsižvelgdama į Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2a dalies a punkte nustatytą kriterijų, ESMA turėtų atsižvelgti į pagrindinės sandorio šalies nuosavybės, veiklos ir organizacinę struktūrą, į pagrindinės sandorio šalies siūlomų tarpuskaitos paslaugų įvairovę, pobūdį ir sudėtingumą, taip pat į tai, kiek tos paslaugos yra svarbios Sąjungoje įsteigtiems tarpuskaitos nariams ir klientams (toliau – tarpuskaitos dalyviai). Nors pagrindinėssandorio šalies sisteminė svarba turėtų būti vertinama holistiškai, ESMA turėtų konkrečiai atsižvelgti į pagrindinės sandorio šalies veiklos, vykdomos Sąjungos valiutomis, dalį, taip pat į pagrindinės sandorio šalies veiklos, kuri susijusi su Sąjungoje įsteigtais tarpuskaitos dalyviais, dalį. Tokiu atveju, kai labiau tikėtina, kad pagrindinė sandorio šalis, kuri gali būti sisteminės svarbos Sąjungai, svarbu, kad siekdama nustatyti, ar kyla pavojus Sąjungos interesams, ESMA įvertintų grupės, kuriai gali priklausyti ta pagrindinė sandorio šalis, struktūrą ir nuosavybę. Be to, taip pat reikėtų įvertinti rinkų, kurias aptarnauja tokia pagrindinė sandorio šalis, gylį, likvidumą ir skaidrumą, kad ESMA galėtų geriau suvokti riziką, kylančią Sąjungoje įsteigtiems tarpuskaitos nariams, jei vyktų įsipareigojimų neįvykdymo valdymo aukcionas; |
| --- | --- |

(3)

objektyvūs pagrindinės sandorio šalies veiklos sudėtingumo rodikliai yra šalys, kuriose pagrindinė sandorio šalis veikia, jos teikiamų paslaugų mastas, finansinių priemonių, kurių tarpuskaitą ji atlieka, savybės ir tarpuskaitos apimtis. Todėl, atsižvelgdama į Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2a dalies a punkte nustatytą kriterijų, ESMA turėtų atsižvelgti į pagrindinės sandorio šalies nuosavybės, veiklos ir organizacinę struktūrą, į pagrindinės sandorio šalies siūlomų tarpuskaitos paslaugų įvairovę, pobūdį ir sudėtingumą, taip pat į tai, kiek tos paslaugos yra svarbios Sąjungoje įsteigtiems tarpuskaitos nariams ir klientams (toliau – tarpuskaitos dalyviai). Nors pagrindinėssandorio šalies sisteminė svarba turėtų būti vertinama holistiškai, ESMA turėtų konkrečiai atsižvelgti į pagrindinės sandorio šalies veiklos, vykdomos Sąjungos valiutomis, dalį, taip pat į pagrindinės sandorio šalies veiklos, kuri susijusi su Sąjungoje įsteigtais tarpuskaitos dalyviais, dalį. Tokiu atveju, kai labiau tikėtina, kad pagrindinė sandorio šalis, kuri gali būti sisteminės svarbos Sąjungai, svarbu, kad siekdama nustatyti, ar kyla pavojus Sąjungos interesams, ESMA įvertintų grupės, kuriai gali priklausyti ta pagrindinė sandorio šalis, struktūrą ir nuosavybę. Be to, taip pat reikėtų įvertinti rinkų, kurias aptarnauja tokia pagrindinė sandorio šalis, gylį, likvidumą ir skaidrumą, kad ESMA galėtų geriau suvokti riziką, kylančią Sąjungoje įsteigtiems tarpuskaitos nariams, jei vyktų įsipareigojimų neįvykdymo valdymo aukcionas;

| (4) | pagrindinės sandorio šalies kapitalas ir finansiniai ištekliai, kuriuos įsipareigojo skirti tarpuskaitos dalyviai, taip pat jų pateikto įkaito rūšis ir pobūdis yra esminiai elementai, į kuriuos reikia atsižvelgti vertinant pagrindinės sandorio šalies pajėgumą atlaikyti neigiamus pokyčius. Todėl, atsižvelgdama į Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2a dalies b punkte nustatytą kriterijų, ESMA turėtų turėti finansinių išteklių, kuriais pagrindinė sandorio šalis gali naudotis įsipareigojimų neįvykdymo arba su įsipareigojimų neįvykdymu nesusijusio įvykio atveju, vaizdą. ESMA taip pat turėtų atsižvelgti į šių išteklių pobūdį: ar jie yra užtikrinti, neužtikrinti, paskirti, nepaskirti, finansuojami ar nefinansuojami, taip pat į pagrindinės sandorio šalies naudojamas priemones, kuriomis užtikrinamas teisinis tikrumas ir pasitikėjimas užtikrinant mokėjimų, kuriuos ji atlieka, vykdymą ir įkaito valdymą. Galiausiai ESMA turėtų apsvarstyti pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos buvimą, pobūdį ir poveikį jurisdikcijoje, kurioje veikia paraišką dėl pripažinimo teikianti pagrindinė sandorio šalis. Tokios gaivinimo ir pertvarkymo sistemos turėtų būti vertinamos pagal tarptautiniu mastu sutartas gaires ir pagrindinius požymius. Vertindama atsiskaitymo ir likvidumo riziką, ESMA turėtų atkreipti ypatingą dėmesį į tai, kiek saugios yra tų pagrindinių sandorio šalių, kurios gali būti sisteminės svarbos, turimos likvidumo galimybės, taip pat į likvidumo suvaržymus, susijusius su Sąjungos valiutomis. Nors mokėjimų ir atsiskaitymų saugumas galėtų būti sustiprintas naudojant paskirstytojo registro technologiją ar kitas naujausias technologijas, ESMA turėtų atkreipti dėmesį į papildomą riziką, kurią ji gali kelti pagrindinei sandorio šaliai, visų pirma kibernetinę riziką; |
| --- | --- |

(4)

pagrindinės sandorio šalies kapitalas ir finansiniai ištekliai, kuriuos įsipareigojo skirti tarpuskaitos dalyviai, taip pat jų pateikto įkaito rūšis ir pobūdis yra esminiai elementai, į kuriuos reikia atsižvelgti vertinant pagrindinės sandorio šalies pajėgumą atlaikyti neigiamus pokyčius. Todėl, atsižvelgdama į Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2a dalies b punkte nustatytą kriterijų, ESMA turėtų turėti finansinių išteklių, kuriais pagrindinė sandorio šalis gali naudotis įsipareigojimų neįvykdymo arba su įsipareigojimų neįvykdymu nesusijusio įvykio atveju, vaizdą. ESMA taip pat turėtų atsižvelgti į šių išteklių pobūdį: ar jie yra užtikrinti, neužtikrinti, paskirti, nepaskirti, finansuojami ar nefinansuojami, taip pat į pagrindinės sandorio šalies naudojamas priemones, kuriomis užtikrinamas teisinis tikrumas ir pasitikėjimas užtikrinant mokėjimų, kuriuos ji atlieka, vykdymą ir įkaito valdymą. Galiausiai ESMA turėtų apsvarstyti pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos buvimą, pobūdį ir poveikį jurisdikcijoje, kurioje veikia paraišką dėl pripažinimo teikianti pagrindinė sandorio šalis. Tokios gaivinimo ir pertvarkymo sistemos turėtų būti vertinamos pagal tarptautiniu mastu sutartas gaires ir pagrindinius požymius. Vertindama atsiskaitymo ir likvidumo riziką, ESMA turėtų atkreipti ypatingą dėmesį į tai, kiek saugios yra tų pagrindinių sandorio šalių, kurios gali būti sisteminės svarbos, turimos likvidumo galimybės, taip pat į likvidumo suvaržymus, susijusius su Sąjungos valiutomis. Nors mokėjimų ir atsiskaitymų saugumas galėtų būti sustiprintas naudojant paskirstytojo registro technologiją ar kitas naujausias technologijas, ESMA turėtų atkreipti dėmesį į papildomą riziką, kurią ji gali kelti pagrindinei sandorio šaliai, visų pirma kibernetinę riziką;

| (5) | pagrindinės sandorio šalies nustatytų sąlygų, kad tarpuskaitos dalyviai galėtų naudotis jos paslaugomis, pobūdis ir tų tarpuskaitos dalyvių tarpusavio sąsajos turi įtakos tam, kaip pagrindinę sandorio šalį gali paveikti su tais dalyviais susijęs neigiamas įvykis. Todėl, atsižvelgdama į Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2a dalies c punkte nustatytą kriterijų, ESMA turėtų, kiek įmanoma, nustatyti pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos dalyvių tapatybę, visų pirma tais atvejais, kai ta pagrindinė sandorio šalis teikia paslaugas Sąjungoje įsteigtiems tarpuskaitos dalyviams. ESMA taip pat turėtų nustatyti tarpuskaitos dalyvių arba tarpuskaitos dalyvių grupių atitinkamą rinkos dalį arba santykinę svarbą toje pagrindinėje sandorio šalyje. Jei būtina įvertinti poveikį, kuris gali būti daromas tarpuskaitos narystės struktūrai, ESMA turėtų įvertinti sąlygas ir galimybes, kuriomis pagrindinė sandorio šalis suteikia galimybę naudotis savo tarpuskaitos paslaugomis. Kalbant apie pagrindinę sandorio šalį, kuri gali būti sisteminė Sąjungos atžvilgiu, ESMA turėtų įvertinti, ar teisiniai ir prudenciniai reikalavimai, kuriuos pagrindinė sandorio šalis nustato savo tarpuskaitos nariams, yra pakankamai griežti; |
| --- | --- |

(5)

pagrindinės sandorio šalies nustatytų sąlygų, kad tarpuskaitos dalyviai galėtų naudotis jos paslaugomis, pobūdis ir tų tarpuskaitos dalyvių tarpusavio sąsajos turi įtakos tam, kaip pagrindinę sandorio šalį gali paveikti su tais dalyviais susijęs neigiamas įvykis. Todėl, atsižvelgdama į Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2a dalies c punkte nustatytą kriterijų, ESMA turėtų, kiek įmanoma, nustatyti pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos dalyvių tapatybę, visų pirma tais atvejais, kai ta pagrindinė sandorio šalis teikia paslaugas Sąjungoje įsteigtiems tarpuskaitos dalyviams. ESMA taip pat turėtų nustatyti tarpuskaitos dalyvių arba tarpuskaitos dalyvių grupių atitinkamą rinkos dalį arba santykinę svarbą toje pagrindinėje sandorio šalyje. Jei būtina įvertinti poveikį, kuris gali būti daromas tarpuskaitos narystės struktūrai, ESMA turėtų įvertinti sąlygas ir galimybes, kuriomis pagrindinė sandorio šalis suteikia galimybę naudotis savo tarpuskaitos paslaugomis. Kalbant apie pagrindinę sandorio šalį, kuri gali būti sisteminė Sąjungos atžvilgiu, ESMA turėtų įvertinti, ar teisiniai ir prudenciniai reikalavimai, kuriuos pagrindinė sandorio šalis nustato savo tarpuskaitos nariams, yra pakankamai griežti;

| (6) | sutrikus pagrindinės sandorio šalies veiklai, tarpuskaitos dalyviams gali tekti tiesiogiai arba netiesiogiai pasikliauti kitų pagrindinių sandorio šalių teikiamomis panašiomis arba tapačiomis paslaugomis. Todėl, kad įvertintų paraišką dėl pripažinimo teikiančios pagrindinės sandorio šalies santykinę svarbą, ESMA, atsižvelgdama į Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2a dalies d punkte nustatytą kriterijų, turėtų nustatyti, ar tarpuskaitos dalyviai kai kurias arba visas tos pagrindinės sandorio šalies teikiamas tarpuskaitos paslaugas gali pakeisti kitų pagrindinių sandorio šalių teikiamomis paslaugomis, visų pirma tais atvejais, kai tos alternatyvios pagrindinės sandorio šalys yra gavusios leidimą arba pripažintos Sąjungoje. Jei Sąjungoje įsteigti tarpuskaitos nariai ir klientai tam tikrų produktų, kuriems taikoma tarpuskaitos prievolė, tarpuskaitą gali atlikti naudodamiesi tik vienos trečiosios šalies pagrindinės sandorio šalies paslaugomis, tos pagrindinės sandorio šalies sisteminę svarbą ESMA turėtų itin atidžiai apsvarstyti; |
| --- | --- |

(6)

sutrikus pagrindinės sandorio šalies veiklai, tarpuskaitos dalyviams gali tekti tiesiogiai arba netiesiogiai pasikliauti kitų pagrindinių sandorio šalių teikiamomis panašiomis arba tapačiomis paslaugomis. Todėl, kad įvertintų paraišką dėl pripažinimo teikiančios pagrindinės sandorio šalies santykinę svarbą, ESMA, atsižvelgdama į Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2a dalies d punkte nustatytą kriterijų, turėtų nustatyti, ar tarpuskaitos dalyviai kai kurias arba visas tos pagrindinės sandorio šalies teikiamas tarpuskaitos paslaugas gali pakeisti kitų pagrindinių sandorio šalių teikiamomis paslaugomis, visų pirma tais atvejais, kai tos alternatyvios pagrindinės sandorio šalys yra gavusios leidimą arba pripažintos Sąjungoje. Jei Sąjungoje įsteigti tarpuskaitos nariai ir klientai tam tikrų produktų, kuriems taikoma tarpuskaitos prievolė, tarpuskaitą gali atlikti naudodamiesi tik vienos trečiosios šalies pagrindinės sandorio šalies paslaugomis, tos pagrindinės sandorio šalies sisteminę svarbą ESMA turėtų itin atidžiai apsvarstyti;

| (7) | pagrindinės sandorio šalys gali būti įvairiais būdais susijusios su kitomis finansų infrastruktūromis, pavyzdžiui, kitomis pagrindinėmis sandorio šalimis arba centriniais vertybinių popierių depozitoriumais. Šių sąsajų sutrikimas gali neigiamai paveikti tinkamą pagrindinės sandorio šalies veikimą. Todėl, atsižvelgdama į Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2a dalies e punkte nustatytą kriterijų, ESMA turėtų įvertinti, kokiu mastu pagrindinė sandorio šalis yra susijusi su kitomis finansų rinkos infrastruktūromis arba finansų įstaigomis taip, kad galėtų daryti poveikį Sąjungos arba vienos ar kelių jos valstybių narių finansiniam stabilumui. Tai darydama ESMA turėtų skirti ypatingą dėmesį sąsajoms ir tarpusavio priklausomybei su Sąjungoje esančiais subjektais. Galiausiai ESMA turėtų nustatyti ir įvertinti pagrindinės sandorio šalies išorės paslaugų teikėjams perduotų paslaugų pobūdį, taip pat riziką, kurią susitarimai dėl jų perdavimo galėtų kelti pagrindinei sandorio šaliai, jei jos būtų kaip nors nutrauktos arba sutrikdytos; |
| --- | --- |

(7)

pagrindinės sandorio šalys gali būti įvairiais būdais susijusios su kitomis finansų infrastruktūromis, pavyzdžiui, kitomis pagrindinėmis sandorio šalimis arba centriniais vertybinių popierių depozitoriumais. Šių sąsajų sutrikimas gali neigiamai paveikti tinkamą pagrindinės sandorio šalies veikimą. Todėl, atsižvelgdama į Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2a dalies e punkte nustatytą kriterijų, ESMA turėtų įvertinti, kokiu mastu pagrindinė sandorio šalis yra susijusi su kitomis finansų rinkos infrastruktūromis arba finansų įstaigomis taip, kad galėtų daryti poveikį Sąjungos arba vienos ar kelių jos valstybių narių finansiniam stabilumui. Tai darydama ESMA turėtų skirti ypatingą dėmesį sąsajoms ir tarpusavio priklausomybei su Sąjungoje esančiais subjektais. Galiausiai ESMA turėtų nustatyti ir įvertinti pagrindinės sandorio šalies išorės paslaugų teikėjams perduotų paslaugų pobūdį, taip pat riziką, kurią susitarimai dėl jų perdavimo galėtų kelti pagrindinei sandorio šaliai, jei jos būtų kaip nors nutrauktos arba sutrikdytos;

| (8) | jei pagal objektyvius kiekybinius rodiklius nustatyta, kad Sąjungoje įsteigtų tarpuskaitos narių ir klientų pozicija pagrindinės sandorio šalies atžvilgiu yra didelė, ESMA turėtų įvertinti papildomus kiekvieno kriterijaus elementus. Kuo daugiau tų rodiklių pagrindinė sandorio šalis atitinka, tuo didesnė tikimybė, kad ESMA padarys išvadą, jog ta pagrindinė sandorio šalis yra sisteminės svarbos Sąjungos arba vienos ar kelių jos valstybių narių finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

(8)

jei pagal objektyvius kiekybinius rodiklius nustatyta, kad Sąjungoje įsteigtų tarpuskaitos narių ir klientų pozicija pagrindinės sandorio šalies atžvilgiu yra didelė, ESMA turėtų įvertinti papildomus kiekvieno kriterijaus elementus. Kuo daugiau tų rodiklių pagrindinė sandorio šalis atitinka, tuo didesnė tikimybė, kad ESMA padarys išvadą, jog ta pagrindinė sandorio šalis yra sisteminės svarbos Sąjungos arba vienos ar kelių jos valstybių narių finansiniam stabilumui;

| (9) | siekiant užtikrinti kuo spartesnį Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/2099 (2) įgyvendinimą, šis deleguotasis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka, |
| --- | --- |

(9)

siekiant užtikrinti kuo spartesnį Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/2099 (2) įgyvendinimą, šis deleguotasis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pagrindinės sandorio šalies veiklos pobūdis, mastas ir sudėtingumas

1.   Atsižvelgdama į Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2a dalies a punkte nustatytą kriterijų, ESMA įvertina šiuos elementus:

| a) | šalis, kuriose pagrindinė sandorio šalis teikia arba ketina teikti paslaugas; |
| --- | --- |

a)

šalis, kuriose pagrindinė sandorio šalis teikia arba ketina teikti paslaugas;

| b) | tai, kokiu mastu pagrindinė sandorio šalis teikia ne tik tarpuskaitos paslaugas, bet ir kitas paslaugas; |
| --- | --- |

b)

tai, kokiu mastu pagrindinė sandorio šalis teikia ne tik tarpuskaitos paslaugas, bet ir kitas paslaugas;

| c) | finansinių priemonių, kurių tarpuskaitą atlieka arba atliks pagrindinė sandorio šalis, rūšį; |
| --- | --- |

c)

finansinių priemonių, kurių tarpuskaitą atlieka arba atliks pagrindinė sandorio šalis, rūšį;

| d) | tai, ar finansinėms priemonėms, kurių tarpuskaitą atlieka arba atliks pagrindinė sandorio šalis, taikoma tarpuskaitos prievolė pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 4 straipsnį; |
| --- | --- |

d)

tai, ar finansinėms priemonėms, kurių tarpuskaitą atlieka arba atliks pagrindinė sandorio šalis, taikoma tarpuskaitos prievolė pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 4 straipsnį;

| e) | vidutines vertes, su kuriomis susijusią tarpuskaitą per vienus metus atlieka pagrindinė sandorio šalis, šiais lygmenimis:






  i) | pagrindinės sandorio šalies lygmeniu; |
| --- | --- | --- |

e)

vidutines vertes, su kuriomis susijusią tarpuskaitą per vienus metus atlieka pagrindinė sandorio šalis, šiais lygmenimis:

i)

pagrindinės sandorio šalies lygmeniu;

| ii) | kiekvieno tarpuskaitos nario, kuris yra Sąjungoje įsteigtas subjektas arba grupei, kuriai Sąjungoje taikoma konsoliduota priežiūra, priklausantis subjektas, lygmeniu; |
| --- | --- |

ii)

kiekvieno tarpuskaitos nario, kuris yra Sąjungoje įsteigtas subjektas arba grupei, kuriai Sąjungoje taikoma konsoliduota priežiūra, priklausantis subjektas, lygmeniu;

| iii) | tarpuskaitos narių, kurie įsteigti už Sąjungos ribų arba nepriklauso grupei, kuriai Sąjungoje taikoma konsoliduota priežiūra, kai jie tarpuskaitą atlieka Sąjungoje įsteigtų klientų ir netiesioginių klientų vardu, agreguotu lygmeniu; |
| --- | --- |

iii)

tarpuskaitos narių, kurie įsteigti už Sąjungos ribų arba nepriklauso grupei, kuriai Sąjungoje taikoma konsoliduota priežiūra, kai jie tarpuskaitą atlieka Sąjungoje įsteigtų klientų ir netiesioginių klientų vardu, agreguotu lygmeniu;

| f) | tai, ar pagrindinė sandorio šalis atliko savo rizikos profilio vertinimą, remdamasi tarptautiniu mastu sutartais standartais arba kitaip, taip pat taikytą metodiką ir vertinimo rezultatus. |
| --- | --- |

f)

tai, ar pagrindinė sandorio šalis atliko savo rizikos profilio vertinimą, remdamasi tarptautiniu mastu sutartais standartais arba kitaip, taip pat taikytą metodiką ir vertinimo rezultatus.

2.   Taikydama 1 dalies e punktą ESMA atskirai įvertina šias vertes:

| a) | vertybinių popierių sandorių (įskaitant vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorius pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/2365 (3)) atveju – atvirų pozicijų vertę; |
| --- | --- |

a)

vertybinių popierių sandorių (įskaitant vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorius pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/2365 (3)) atveju – atvirų pozicijų vertę;

| b) | išvestinių finansinių priemonių sandorių, kuriais prekiaujama reguliuojamoje rinkoje, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2014/65/ES (4), atveju – atvirų pozicijų arba apyvartos vertę; |
| --- | --- |

b)

išvestinių finansinių priemonių sandorių, kuriais prekiaujama reguliuojamoje rinkoje, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2014/65/ES (4), atveju – atvirų pozicijų arba apyvartos vertę;

| c) | ne biržos išvestinių finansinių priemonių sandorių atveju – neapmokėtą bendrąją ir grynąją tariamąją sumą. |
| --- | --- |

c)

ne biržos išvestinių finansinių priemonių sandorių atveju – neapmokėtą bendrąją ir grynąją tariamąją sumą.

Tos vertės vertinamos pagal atskiras valiutas ir turto klases.

3.   Jei taikomas kuris nors iš 6 straipsnyje nurodytų rodiklių, ESMA, be šio straipsnio 1 dalyje išvardytų elementų, taip pat įvertina šiuos elementus:

| a) | pagrindinės sandorio šalies nuosavybės struktūrą; |
| --- | --- |

a)

pagrindinės sandorio šalies nuosavybės struktūrą;

| b) | jei pagrindinė sandorio šalis priklauso tai pačiai grupei kaip ir kita finansų rinkos infrastruktūra, pavyzdžiui, kita pagrindinė sandorio šalis arba centrinis vertybinių popierių depozitoriumas, grupės, kuriai priklauso pagrindinė sandorio šalis, organizacinę struktūrą; |
| --- | --- |

b)

jei pagrindinė sandorio šalis priklauso tai pačiai grupei kaip ir kita finansų rinkos infrastruktūra, pavyzdžiui, kita pagrindinė sandorio šalis arba centrinis vertybinių popierių depozitoriumas, grupės, kuriai priklauso pagrindinė sandorio šalis, organizacinę struktūrą;

| c) | tai, ar pagrindinė sandorio šalis teikia tarpuskaitos paslaugas klientams arba netiesioginiams klientams, įsteigtiems Sąjungoje, per tarpuskaitos narius, įsteigtus ne Sąjungoje; |
| --- | --- |

c)

tai, ar pagrindinė sandorio šalis teikia tarpuskaitos paslaugas klientams arba netiesioginiams klientams, įsteigtiems Sąjungoje, per tarpuskaitos narius, įsteigtus ne Sąjungoje;

| d) | aptarnaujamų rinkų pobūdį, gylį ir likvidumą, taip pat informacijos apie adekvačius kainodaros duomenis prieinamumą rinkos dalyviams ir visus visuotinai pripažįstamus bei patikimus informacijos apie kainas šaltinius; |
| --- | --- |

d)

aptarnaujamų rinkų pobūdį, gylį ir likvidumą, taip pat informacijos apie adekvačius kainodaros duomenis prieinamumą rinkos dalyviams ir visus visuotinai pripažįstamus bei patikimus informacijos apie kainas šaltinius;

| e) | tai, ar viešai skelbiamos kotiruotės, iki sandorio sudarymo siūlomos pirkimo bei pardavimo kainos ir komercinio susidomėjimo mastas; |
| --- | --- |

e)

tai, ar viešai skelbiamos kotiruotės, iki sandorio sudarymo siūlomos pirkimo bei pardavimo kainos ir komercinio susidomėjimo mastas;

| f) | tai, ar viešai skelbiama pagrindinės sandorio šalies aptarnaujamose rinkose ir už jų ribų įvykdytų ar sudarytų sandorių kaina, apimtis ir laikas. |
| --- | --- |

f)

tai, ar viešai skelbiama pagrindinės sandorio šalies aptarnaujamose rinkose ir už jų ribų įvykdytų ar sudarytų sandorių kaina, apimtis ir laikas.

2 straipsnis

Pagrindinės sandorio šalies žlugimo arba veiklos sutrikimo poveikis

1.   Atsižvelgdama į Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2a dalies b punkte nustatytą kriterijų, ESMA įvertina šiuos elementus:

| a) | pagrindinės sandorio šalies kapitalą, įskaitant nepaskirstytąjį pelną ir rezervus; |
| --- | --- |

a)

pagrindinės sandorio šalies kapitalą, įskaitant nepaskirstytąjį pelną ir rezervus;

| b) | pagrindinės sandorio šalies priimto ir laikomo įkaito rūšį ir sumą, taikytą vertės mažinimą, atitinkamą vertės mažinimo metodiką, valiutas, kuriomis išreikštas įkaitas, ir tai, kokiu mastu įkaitą yra pateikę subjektai, kurie įsteigti Sąjungoje arba priklauso grupei, kuriai Sąjungoje taikoma konsoliduota priežiūra; |
| --- | --- |

b)

pagrindinės sandorio šalies priimto ir laikomo įkaito rūšį ir sumą, taikytą vertės mažinimą, atitinkamą vertės mažinimo metodiką, valiutas, kuriomis išreikštas įkaitas, ir tai, kokiu mastu įkaitą yra pateikę subjektai, kurie įsteigti Sąjungoje arba priklauso grupei, kuriai Sąjungoje taikoma konsoliduota priežiūra;

| c) | didžiausią garantinių įmokų sumą, kurią pagrindinė sandorio šalis surinko per vieną dieną 365 dienų laikotarpiu iki ESMA vertinimo; |
| --- | --- |

c)

didžiausią garantinių įmokų sumą, kurią pagrindinė sandorio šalis surinko per vieną dieną 365 dienų laikotarpiu iki ESMA vertinimo;

| d) | didžiausią garantinių įmokų sumą, kurią pagrindinė sandorio šalis per vieną dieną 365 dienų laikotarpiu iki ESMA vertinimo surinko iš kiekvieno tarpuskaitos nario, kuris yra Sąjungoje įsteigtas subjektas arba subjektas, priklausantis grupei, kuriai Sąjungoje taikoma konsoliduota priežiūra, pagal turto klases arba, kai taikoma, atskirus įsipareigojimų neįvykdymo fondus; |
| --- | --- |

d)

didžiausią garantinių įmokų sumą, kurią pagrindinė sandorio šalis per vieną dieną 365 dienų laikotarpiu iki ESMA vertinimo surinko iš kiekvieno tarpuskaitos nario, kuris yra Sąjungoje įsteigtas subjektas arba subjektas, priklausantis grupei, kuriai Sąjungoje taikoma konsoliduota priežiūra, pagal turto klases arba, kai taikoma, atskirus įsipareigojimų neįvykdymo fondus;

| e) | kai taikoma, kiekvieno pagrindinės sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo fondo atveju – didžiausias įmokas į įsipareigojimų neįvykdymo fondą, pagrindinės sandorio šalies pareikalautas ir laikytas per vieną dieną 365 dienų laikotarpiu iki ESMA vertinimo; |
| --- | --- |

e)

kai taikoma, kiekvieno pagrindinės sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo fondo atveju – didžiausias įmokas į įsipareigojimų neįvykdymo fondą, pagrindinės sandorio šalies pareikalautas ir laikytas per vieną dieną 365 dienų laikotarpiu iki ESMA vertinimo;

| f) | kai taikoma, kiekvieno pagrindinės sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo fondo atveju – didžiausias įmokas į įsipareigojimų neįvykdymo fondą, iš kiekvieno tarpuskaitos nario, kuris yra Sąjungoje įsteigtas subjektas arba subjektas, priklausantis grupei, kuriai Sąjungoje taikoma konsoliduota priežiūra, pagrindinės sandorio šalies pareikalautas ir laikytas per vieną dieną 365 dienų laikotarpiu iki ESMA vertinimo; |
| --- | --- |

f)

kai taikoma, kiekvieno pagrindinės sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo fondo atveju – didžiausias įmokas į įsipareigojimų neįvykdymo fondą, iš kiekvieno tarpuskaitos nario, kuris yra Sąjungoje įsteigtas subjektas arba subjektas, priklausantis grupei, kuriai Sąjungoje taikoma konsoliduota priežiūra, pagrindinės sandorio šalies pareikalautas ir laikytas per vieną dieną 365 dienų laikotarpiu iki ESMA vertinimo;

| g) | bendrai ir kiekviena Sąjungos valiuta atskirai apskaičiuotą didžiausią vienos dienos mokėjimo prievolę, kuri atsirastų dėl vieno ar dviejų didžiausių atskirų tarpuskaitos narių (ir su jais susijusių įmonių) įsipareigojimų neįvykdymo ekstremaliomis, bet tikėtinomis rinkos sąlygomis; |
| --- | --- |

g)

bendrai ir kiekviena Sąjungos valiuta atskirai apskaičiuotą didžiausią vienos dienos mokėjimo prievolę, kuri atsirastų dėl vieno ar dviejų didžiausių atskirų tarpuskaitos narių (ir su jais susijusių įmonių) įsipareigojimų neįvykdymo ekstremaliomis, bet tikėtinomis rinkos sąlygomis;

| h) | pagrindinei sandorio šaliai prieinamų likvidžių finansinių išteklių bendrą sumą ir sumą kiekviena Sąjungos valiuta, atskirtą pagal išteklių rūšis, įskaitant deponuotus grynuosius pinigus, paskirtus ar nepaskirtus išteklius; |
| --- | --- |

h)

pagrindinei sandorio šaliai prieinamų likvidžių finansinių išteklių bendrą sumą ir sumą kiekviena Sąjungos valiuta, atskirtą pagal išteklių rūšis, įskaitant deponuotus grynuosius pinigus, paskirtus ar nepaskirtus išteklius;

| i) | visų likvidžių finansinių išteklių, kuriuos pagrindinei sandorio šaliai įsipareigojo skirti subjektai, kurie įsteigti Sąjungoje arba priklauso grupei, kuriai Sąjungoje taikoma konsoliduota priežiūra, sumą. |
| --- | --- |

i)

visų likvidžių finansinių išteklių, kuriuos pagrindinei sandorio šaliai įsipareigojo skirti subjektai, kurie įsteigti Sąjungoje arba priklauso grupei, kuriai Sąjungoje taikoma konsoliduota priežiūra, sumą.

2.   Jei taikomas kuris nors iš 6 straipsnyje nurodytų rodiklių, ESMA, be šio straipsnio 1 dalyje išvardytų elementų, taip pat įvertina šiuos elementus:

| a) | likvidumą užtikrinančių subjektų, kurie įsteigti Sąjungoje arba priklauso grupei, kuriai Sąjungoje taikoma konsoliduota priežiūra, tapatybę; |
| --- | --- |

a)

likvidumą užtikrinančių subjektų, kurie įsteigti Sąjungoje arba priklauso grupei, kuriai Sąjungoje taikoma konsoliduota priežiūra, tapatybę;

| b) | gaunamų ir pateikiamų mokėjimų kiekviena Sąjungos valiuta vidutines ir aukščiausias agreguotas dienos vertes; |
| --- | --- |

b)

gaunamų ir pateikiamų mokėjimų kiekviena Sąjungos valiuta vidutines ir aukščiausias agreguotas dienos vertes;

| c) | tai, kokiu mastu centrinio banko lėšos naudojamos atsiskaitymams ir mokėjimams arba ar atsiskaitymams ar mokėjimams naudojami kiti subjektai; |
| --- | --- |

c)

tai, kokiu mastu centrinio banko lėšos naudojamos atsiskaitymams ir mokėjimams arba ar atsiskaitymams ar mokėjimams naudojami kiti subjektai;

| d) | tai, kokiu mastu pagrindinė sandorio šalis savo atsiskaitymo ir (arba) mokėjimo procese taiko tokias technologijas kaip paskirstytojo registro technologija; |
| --- | --- |

d)

tai, kokiu mastu pagrindinė sandorio šalis savo atsiskaitymo ir (arba) mokėjimo procese taiko tokias technologijas kaip paskirstytojo registro technologija;

| e) | pagrindinės sandorio šalies gaivinimo planą; |
| --- | --- |

e)

pagrindinės sandorio šalies gaivinimo planą;

| f) | pagrindinei sandorio šaliai taikomą pertvarkymo režimą; |
| --- | --- |

f)

pagrindinei sandorio šaliai taikomą pertvarkymo režimą;

| g) | tai, ar tai pagrindinei sandorio šaliai įsteigta krizių valdymo grupė. |
| --- | --- |

g)

tai, ar tai pagrindinei sandorio šaliai įsteigta krizių valdymo grupė.

3 straipsnis

Pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos narystės struktūra

1.   Atsižvelgdama į Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2a dalies c punkte nustatytą kriterijų, ESMA įvertina:

| a) | tarpuskaitos narystę ir, jei turima informacijos, ar ir kurie klientai arba netiesioginiai klientai, įsteigti Sąjungoje arba priklausantys grupei, kuriai Sąjungoje taikoma konsoliduota priežiūra, naudojasi pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos paslaugomis, ir |
| --- | --- |

a)

tarpuskaitos narystę ir, jei turima informacijos, ar ir kurie klientai arba netiesioginiai klientai, įsteigti Sąjungoje arba priklausantys grupei, kuriai Sąjungoje taikoma konsoliduota priežiūra, naudojasi pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos paslaugomis, ir

| b) | įvairias galimybes naudotis pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos paslaugomis (įskaitant skirtingus narystės ir tiesioginės prieigos modelius klientams), prieigos suteikimo, atsisakymo ją suteikti arba nutraukimo sąlygas. |
| --- | --- |

b)

įvairias galimybes naudotis pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos paslaugomis (įskaitant skirtingus narystės ir tiesioginės prieigos modelius klientams), prieigos suteikimo, atsisakymo ją suteikti arba nutraukimo sąlygas.

2.   Jei taikomas kuris nors iš 6 straipsnyje nurodytų rodiklių, ESMA, be šio straipsnio 1 dalyje išvardytų elementų, konkrečiai įvertina teisinius ar prudencinius reikalavimus, kuriuos pagrindinė sandorio šalis taiko tarpuskaitos nariams, kad jie galėtų naudotis jos tarpuskaitos paslaugomis.

4 straipsnis

Kitų pagrindinių sandorio šalių teikiamos alternatyvios tarpuskaitos paslaugos

1.   Atsižvelgdama į Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2a dalies d punkte nustatytą kriterijų, ESMA įvertina, ar Sąjungoje įsteigti tarpuskaitos nariai ir klientai gali naudotis kai kuriomis arba visomis pagrindinės sandorio šalies teikiamomis tarpuskaitos paslaugomis per kitas pagrindines sandorio šalis ir ar tos pagrindinės sandorio šalys turi leidimą arba yra pripažintos pagal to reglamento 14 ir 25 straipsnius.

2.   Jei taikomas kuris nors iš 6 straipsnyje nurodytų rodiklių, ESMA, be šio straipsnio 1 dalyje išvardytų elementų, taip pat įvertina, ar pagrindinės sandorio šalies teikiamos paslaugos yra susijusios su tokios klasės išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kurioms pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 4 straipsnį taikoma tarpuskaitos prievolė.

5 straipsnis

Pagrindinės sandorio šalies santykiai, tarpusavio priklausomybė ar kiti ryšiai

1.   Atsižvelgdama į Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 2a dalies e punkte nustatytą kriterijų, ESMA įvertina funkcijas, paslaugas arba veiklą, kurias pagrindinė sandorio šalis yra perdavusi išorės paslaugų teikėjui.

2.   Jei taikomas kuris nors iš 6 straipsnyje nurodytų rodiklių, ESMA, be šio straipsnio 1 dalyje išvardytų elementų, taip pat įvertina šiuos elementus:

| a) | galimą poveikį, kurį Sąjungai arba vienai ar kelioms jos valstybėms narėms turėtų išorės paslaugų teikėjo, kuriam perduotos funkcijos, paslaugos ar veikla, nepajėgumas įvykdyti savo įsipareigojimus pagal užsakomųjų paslaugų susitarimus; |
| --- | --- |

a)

galimą poveikį, kurį Sąjungai arba vienai ar kelioms jos valstybėms narėms turėtų išorės paslaugų teikėjo, kuriam perduotos funkcijos, paslaugos ar veikla, nepajėgumas įvykdyti savo įsipareigojimus pagal užsakomųjų paslaugų susitarimus;

| b) | tai, ar pagrindinė sandorio šalis aptarnauja Sąjungoje įsteigtas prekybos vietas; |
| --- | --- |

b)

tai, ar pagrindinė sandorio šalis aptarnauja Sąjungoje įsteigtas prekybos vietas;

| c) | tai, ar pagrindinė sandorio šalis yra sudariusi sąveikos susitarimus arba garantinių įmokų užskaitos susitarimus su Sąjungoje įsteigtomis pagrindinėmis sandorio šalimis arba yra susijusi su kitomis Sąjungoje esančiomis finansų rinkos infrastruktūromis, pavyzdžiui, centriniais vertybinių popierių depozitoriumais arba mokėjimo sistemomis, arba jose dalyvauja. |
| --- | --- |

c)

tai, ar pagrindinė sandorio šalis yra sudariusi sąveikos susitarimus arba garantinių įmokų užskaitos susitarimus su Sąjungoje įsteigtomis pagrindinėmis sandorio šalimis arba yra susijusi su kitomis Sąjungoje esančiomis finansų rinkos infrastruktūromis, pavyzdžiui, centriniais vertybinių popierių depozitoriumais arba mokėjimo sistemomis, arba jose dalyvauja.

6 straipsnis

Minimalios Sąjungoje įsteigtų tarpuskaitos narių ir klientų pozicijos pagrindinės sandorio šalies atžvilgiu rodikliai

1.   Taikant 1–5 straipsnius taikomi šie rodikliai:

| a) | vertybinių popierių sandorių, įskaitant vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorius, arba Sąjungos valiutomis išreikštų biržinių išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaitą pagrindinė sandorio šalis atliko per vienų metų laikotarpį iki vertinimo arba ketina atlikti per vienų metų laikotarpį po vertinimo, atvirų pozicijų didžiausia vertė yra didesnė kaip 1 000 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

a)

vertybinių popierių sandorių, įskaitant vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorius, arba Sąjungos valiutomis išreikštų biržinių išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaitą pagrindinė sandorio šalis atliko per vienų metų laikotarpį iki vertinimo arba ketina atlikti per vienų metų laikotarpį po vertinimo, atvirų pozicijų didžiausia vertė yra didesnė kaip 1 000 mlrd. EUR;

| b) | Sąjungos valiutomis išreikštų ne biržos išvestinių finansinių priemonių sandorių, kurių tarpuskaitą pagrindinė sandorio šalis atliko per vienų metų laikotarpį iki vertinimo arba ketina atlikti per vienų metų laikotarpį po vertinimo, didžiausia neapmokėta tariamoji suma yra didesnė kaip 1 000 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

b)

Sąjungos valiutomis išreikštų ne biržos išvestinių finansinių priemonių sandorių, kurių tarpuskaitą pagrindinė sandorio šalis atliko per vienų metų laikotarpį iki vertinimo arba ketina atlikti per vienų metų laikotarpį po vertinimo, didžiausia neapmokėta tariamoji suma yra didesnė kaip 1 000 mlrd. EUR;

| c) | vidutinis agreguotas garantinės įmokos reikalavimas ir įmokos į įsipareigojimų neįvykdymo fondą už sąskaitas, kurias pagrindinėje sandorio šalyje turi tarpuskaitos nariai, kurie yra Sąjungoje įsteigti subjektai arba priklauso grupei, kuriai Sąjungoje taikoma konsoliduota priežiūra, kuriuos pagrindinė sandorio šalis apskaičiuoja tarpuskaitos narių sąskaitų lygmeniu grynąja verte per dvejų metų laikotarpį iki vertinimo, yra daugiau kaip 25 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

c)

vidutinis agreguotas garantinės įmokos reikalavimas ir įmokos į įsipareigojimų neįvykdymo fondą už sąskaitas, kurias pagrindinėje sandorio šalyje turi tarpuskaitos nariai, kurie yra Sąjungoje įsteigti subjektai arba priklauso grupei, kuriai Sąjungoje taikoma konsoliduota priežiūra, kuriuos pagrindinė sandorio šalis apskaičiuoja tarpuskaitos narių sąskaitų lygmeniu grynąja verte per dvejų metų laikotarpį iki vertinimo, yra daugiau kaip 25 mlrd. EUR;

| d) | didžiausios mokėjimo prievolės, kurią prisiėmė subjektai, kurie įsteigti Sąjungoje arba priklauso grupei, kuriai Sąjungoje taikoma konsoliduota priežiūra, ir kuri atsirastų dėl mažiausiai dviejų didžiausių atskirų tarpuskaitos narių ir su jais susijusių įmonių įsipareigojimų neįvykdymo ekstremaliomis, bet tikėtinomis rinkos sąlygomis, suma, apskaičiuota per vienų metų laikotarpį iki vertinimo, yra didesnė nei 3 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

d)

didžiausios mokėjimo prievolės, kurią prisiėmė subjektai, kurie įsteigti Sąjungoje arba priklauso grupei, kuriai Sąjungoje taikoma konsoliduota priežiūra, ir kuri atsirastų dėl mažiausiai dviejų didžiausių atskirų tarpuskaitos narių ir su jais susijusių įmonių įsipareigojimų neįvykdymo ekstremaliomis, bet tikėtinomis rinkos sąlygomis, suma, apskaičiuota per vienų metų laikotarpį iki vertinimo, yra didesnė nei 3 mlrd. EUR.

Pagal d punktą nustatant mokėjimo prievolę, agreguojami įsipareigojimai visomis Sąjungos valiutomis, jei reikia, perskaičiuoti į eurus.

2.   ESMA, remdamasi 1–5 straipsniuose nustatytais kriterijais, gali nustatyti, kad trečiosios šalies pagrindinė sandorio šalis yra 2 lygio pagrindinė sandorio šalis tik tuomet, jei atitinkamas bent vienas iš 1 dalyje nurodytų rodiklių.

7 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 14 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 201, 2012 7 27, p. 1.

1

(2)  
  2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/2099, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 648/2012 nuostatos dėl leidimų pagrindinėms sandorio šalims suteikimo procedūrų bei jose dalyvaujančių institucijų ir trečiųjų šalių pagrindinių sandorio šalių pripažinimo reikalavimų (OL L 322, 2019 12 12, p. 1).

2

(3)  
  2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/2365 dėl vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių ir pakartotinio naudojimo skaidrumo ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 337, 2015 12 23, p. 1).

3

(4)  
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES (OL L 173, 2014 6 12, p. 349).

4

---

| 2020 9 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 305/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 9 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 305/13

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2020/1304

2020 m. liepos 14 d.

kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 papildomas nuostatomis dėl būtiniausių elementų, kuriuos turi įvertinti ESMA vertindama trečiųjų šalių PSŠ prašymus įvertinti, ar laikomasi palyginamų reikalavimų, ir to vertinimo aspektų ir sąlygų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (1), ypač į jo 25a straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25a straipsnį trečiosios šalies pagrindinė sandorio šalis (PSŠ), kuri yra arba gali tapti sisteminės svarbos Sąjungos arba vienos ar kelių jos valstybių narių finansiniam stabilumui (2 lygio PSŠ), gali prašyti Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) įvertinti, ar tai 2 lygio PSŠ laikantis taikomos trečiosios šalies sistemos galima laikyti, kad ji atitinka Reglamento (ES) Nr. 648/2012 16 straipsnyje ir IV bei V antraštinėse dalyse išdėstytus reikalavimus (palyginamų reikalavimų laikymasis), ir atitinkamai priimti sprendimą; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25a straipsnį trečiosios šalies pagrindinė sandorio šalis (PSŠ), kuri yra arba gali tapti sisteminės svarbos Sąjungos arba vienos ar kelių jos valstybių narių finansiniam stabilumui (2 lygio PSŠ), gali prašyti Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) įvertinti, ar tai 2 lygio PSŠ laikantis taikomos trečiosios šalies sistemos galima laikyti, kad ji atitinka Reglamento (ES) Nr. 648/2012 16 straipsnyje ir IV bei V antraštinėse dalyse išdėstytus reikalavimus (palyginamų reikalavimų laikymasis), ir atitinkamai priimti sprendimą;

| (2) | laikantis palyginamų reikalavimų užtikrinamas Sąjungos finansinis stabilumas ir vienodos sąlygos 2 lygio PSŠ ir Sąjungoje leidimus gavusioms PSŠ, kartu toms 2 lygio PSŠ sumažinant administracinę ir reguliavimo naštą. Todėl vertinant, ar laikomasi palyginamų reikalavimų, reikėtų patikrinti, ar 2 lygio PSŠ, laikydamasi trečiosios šalies sistemos, veiksmingai laikosi kai kurių arba visų Reglamento (ES) Nr. 648/2012 16 straipsnyje ir IV ir V antraštinėse dalyse išdėstytų reikalavimų. Todėl šiame reglamente turėtų būti nurodyti elementai, kuriuos ESMA turi įvertinti atsižvelgdama į 2 lygio PSŠ prašymą įvertinti, ar laikomasi palyginamų reikalavimų. Atlikdama tą vertinimą ESMA taip pat turėtų atsižvelgti į tai, kaip ta PSŠ laikosi deleguotųjų arba įgyvendinimo aktų reikalavimų, kuriais išsamiau patikslinami tie elementai, įskaitant reikalavimus, susijusius su garantinės įmokos reikalavimais, likvidumo rizikos valdymo priemonėmis ir įkaito reikalavimais; |
| --- | --- |

(2)

laikantis palyginamų reikalavimų užtikrinamas Sąjungos finansinis stabilumas ir vienodos sąlygos 2 lygio PSŠ ir Sąjungoje leidimus gavusioms PSŠ, kartu toms 2 lygio PSŠ sumažinant administracinę ir reguliavimo naštą. Todėl vertinant, ar laikomasi palyginamų reikalavimų, reikėtų patikrinti, ar 2 lygio PSŠ, laikydamasi trečiosios šalies sistemos, veiksmingai laikosi kai kurių arba visų Reglamento (ES) Nr. 648/2012 16 straipsnyje ir IV ir V antraštinėse dalyse išdėstytų reikalavimų. Todėl šiame reglamente turėtų būti nurodyti elementai, kuriuos ESMA turi įvertinti atsižvelgdama į 2 lygio PSŠ prašymą įvertinti, ar laikomasi palyginamų reikalavimų. Atlikdama tą vertinimą ESMA taip pat turėtų atsižvelgti į tai, kaip ta PSŠ laikosi deleguotųjų arba įgyvendinimo aktų reikalavimų, kuriais išsamiau patikslinami tie elementai, įskaitant reikalavimus, susijusius su garantinės įmokos reikalavimais, likvidumo rizikos valdymo priemonėmis ir įkaito reikalavimais;

| (3) | vertindama, ar laikantis taikomos trečiosios šalies sistemos laikomasi Reglamento (ES) Nr. 648/2012 16 straipsnyje ir IV ir V antraštinėse dalyse išdėstytų reikalavimų, ESMA taip pat gali atsižvelgti į Mokėjimo ir rinkos infrastruktūrų komiteto ir Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

vertindama, ar laikantis taikomos trečiosios šalies sistemos laikomasi Reglamento (ES) Nr. 648/2012 16 straipsnyje ir IV ir V antraštinėse dalyse išdėstytų reikalavimų, ESMA taip pat gali atsižvelgti į Mokėjimo ir rinkos infrastruktūrų komiteto ir Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos rekomendacijas;

| (4) | ESMA turėtų atlikti išsamų vertinimą siekdama nuspręsti, ar pripažinti, kad 2 lygio PSŠ laikosi su Reglamento (ES) Nr. 648/2012 IV antraštine dalimi palyginamų reikalavimų. Bet koks atsisakymas pripažinti, kad laikomasi su ta IV antraštine dalimi palyginamų reikalavimų, gali turėti įtakos pagal to reglamento 25 straipsnio 6 dalį Komisijos atliekamam lygiavertiškumo vertinimui. Todėl ESMA turėtų informuoti Komisiją apie tai, ar ji ketina nepripažinti, kad laikomasi su ta antraštine dalimi palyginamų reikalavimų; |
| --- | --- |

(4)

ESMA turėtų atlikti išsamų vertinimą siekdama nuspręsti, ar pripažinti, kad 2 lygio PSŠ laikosi su Reglamento (ES) Nr. 648/2012 IV antraštine dalimi palyginamų reikalavimų. Bet koks atsisakymas pripažinti, kad laikomasi su ta IV antraštine dalimi palyginamų reikalavimų, gali turėti įtakos pagal to reglamento 25 straipsnio 6 dalį Komisijos atliekamam lygiavertiškumo vertinimui. Todėl ESMA turėtų informuoti Komisiją apie tai, ar ji ketina nepripažinti, kad laikomasi su ta antraštine dalimi palyginamų reikalavimų;

| (5) | jeigu 2 lygio PSŠ sudarė sąveikos susitarimą su PSŠ, kuriai suteiktas leidimas pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 14 straipsnį, tas susitarimas yra tiesioginė sąsaja, taigi ir tiesioginis rizikos plitimo Sąjungos PSŠ šaltinis. Tokių susitarimų atveju ESMA turėtų atlikti išsamų vertinimą siekdama nustatyti, ar pripažinti, kad laikomasi su to reglamento V antraštine dalimi palyginamų reikalavimų. Sąveikos susitarimas tarp 2 lygio PSŠ ir kitos trečiosios šalies PSŠ nėra laikomas tiesiogine sąsaja su Sąjungos PSŠ, tačiau tam tikromis aplinkybėmis gali būti netiesioginis rizikos plitimo šaltinis. Tokių susitarimų atveju išsamų vertinimą ESMA turėtų atlikti tik tuo atveju, jei tai pagrįsta atsižvelgiant į susitarimo poveikį Sąjungos ar vienos arba daugiau jos valstybių narių finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

(5)

jeigu 2 lygio PSŠ sudarė sąveikos susitarimą su PSŠ, kuriai suteiktas leidimas pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 14 straipsnį, tas susitarimas yra tiesioginė sąsaja, taigi ir tiesioginis rizikos plitimo Sąjungos PSŠ šaltinis. Tokių susitarimų atveju ESMA turėtų atlikti išsamų vertinimą siekdama nustatyti, ar pripažinti, kad laikomasi su to reglamento V antraštine dalimi palyginamų reikalavimų. Sąveikos susitarimas tarp 2 lygio PSŠ ir kitos trečiosios šalies PSŠ nėra laikomas tiesiogine sąsaja su Sąjungos PSŠ, tačiau tam tikromis aplinkybėmis gali būti netiesioginis rizikos plitimo šaltinis. Tokių susitarimų atveju išsamų vertinimą ESMA turėtų atlikti tik tuo atveju, jei tai pagrįsta atsižvelgiant į susitarimo poveikį Sąjungos ar vienos arba daugiau jos valstybių narių finansiniam stabilumui;

| (6) | kadangi vienas iš palyginamų reikalavimų laikymosi procedūros tikslų yra sumažinti 2 lygio PSŠ tenkančią administracinę ir reguliavimo naštą, palyginamų reikalavimų laikymąsi pripažinti neturėtų būti atsisakoma vien dėl to, kad 2 lygio PSŠ pagal taikomą trečiosios šalies sistemą taiko išimtis, palyginamas su išimtimis, nustatytomis Reglamento (ES) Nr. 648/2012 1 straipsnio 4 ir 5 dalyse. Vertinant palyginamų reikalavimų laikymąsi taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tai, kokiu mastu jo nepripažinus 2 lygio PSŠ gali neturėti galimybės tuo pačiu metu laikytis tiek Sąjungos, tiek trečiosios šalies reikalavimų; |
| --- | --- |

(6)

kadangi vienas iš palyginamų reikalavimų laikymosi procedūros tikslų yra sumažinti 2 lygio PSŠ tenkančią administracinę ir reguliavimo naštą, palyginamų reikalavimų laikymąsi pripažinti neturėtų būti atsisakoma vien dėl to, kad 2 lygio PSŠ pagal taikomą trečiosios šalies sistemą taiko išimtis, palyginamas su išimtimis, nustatytomis Reglamento (ES) Nr. 648/2012 1 straipsnio 4 ir 5 dalyse. Vertinant palyginamų reikalavimų laikymąsi taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tai, kokiu mastu jo nepripažinus 2 lygio PSŠ gali neturėti galimybės tuo pačiu metu laikytis tiek Sąjungos, tiek trečiosios šalies reikalavimų;

| (7) | ESMA sprendimas, ar pripažinti, kad laikomasi palyginamų reikalavimų, turėtų būti pagrįstas priimant tą sprendimą atliktu vertinimu. Kad ESMA galėtų iš naujo įvertinti savo sprendimą tuo atveju, jei būtų svarbių pakeitimų, įskaitant PSŠ vidaus taisyklių ir procedūrų pakeitimus, 2 lygio PSŠ apie tokius pakeitimus turėtų pranešti ESMA; |
| --- | --- |

(7)

ESMA sprendimas, ar pripažinti, kad laikomasi palyginamų reikalavimų, turėtų būti pagrįstas priimant tą sprendimą atliktu vertinimu. Kad ESMA galėtų iš naujo įvertinti savo sprendimą tuo atveju, jei būtų svarbių pakeitimų, įskaitant PSŠ vidaus taisyklių ir procedūrų pakeitimus, 2 lygio PSŠ apie tokius pakeitimus turėtų pranešti ESMA;

| (8) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/2099 (2), kuriuo į Reglamentą (ES) Nr. 648/2012 įterptas 25a straipsnis, pradėtas taikyti 2020 m. sausio 1 d. Siekiant užtikrinti, kad tas straipsnis būtų visapusiškai taikomas, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka, |
| --- | --- |

(8)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/2099 (2), kuriuo į Reglamentą (ES) Nr. 648/2012 įterptas 25a straipsnis, pradėtas taikyti 2020 m. sausio 1 d. Siekiant užtikrinti, kad tas straipsnis būtų visapusiškai taikomas, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Prašymo įvertinti, ar laikomasi palyginamų reikalavimų, pateikimo procedūra

1.   Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25a straipsnio 1 dalyje nurodytas pagrįstas prašymas pateikiamas arba iki ESMA pranešime, kuriuo trečiosios šalies PSŠ informuojama, kad ji nėra laikoma 1 lygio PSŠ, nustatyto termino, arba bet kuriuo momentu po to, kai trečiosios šalies PSŠ buvo ESMA pripažinta 2 lygio PSŠ pagal 25 straipsnio 2b dalį.

2 lygio PSŠ informuoja kompetentingą instituciją apie pirmoje pastraipoje nurodyto prašymo pateikimą.

2.   1 dalyje nurodytame pagrįstame prašyme pateikiama:

| a) | palyginami reikalavimai, kurių laikymąsi 2 lygio PSŠ prašo įvertinti; |
| --- | --- |

a)

palyginami reikalavimai, kurių laikymąsi 2 lygio PSŠ prašo įvertinti;

| b) | priežastys, kodėl 2 lygio PSŠ, laikydamasi taikomos trečiosios šalies sistemos, laikosi atitinkamų Reglamento (ES) Nr. 648/2012 16 straipsnyje ir IV bei V antraštinėse dalyse išdėstytų reikalavimų; |
| --- | --- |

b)

priežastys, kodėl 2 lygio PSŠ, laikydamasi taikomos trečiosios šalies sistemos, laikosi atitinkamų Reglamento (ES) Nr. 648/2012 16 straipsnyje ir IV bei V antraštinėse dalyse išdėstytų reikalavimų;

| c) | kokiu būdu 2 lygio PSŠ laikosi bet kurių įgyvendinimo akto, nurodyto Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 6 dalyje, taikymo sąlygų. |
| --- | --- |

c)

kokiu būdu 2 lygio PSŠ laikosi bet kurių įgyvendinimo akto, nurodyto Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 6 dalyje, taikymo sąlygų.

Taikydama b punktą 2 lygio PSŠ prireikus pateikia 5 straipsnyje nurodytus įrodymus.

3.   ESMA prašymu 2 lygio PSŠ į 1 dalyje nurodytą pagrįstą prašymą įtraukia:

| a) | savo kompetentingos institucijos pareiškimą, kuriuo patvirtinama, kad 2 lygio PSŠ yra nepriekaištingos reputacijos ir būklės; |
| --- | --- |

a)

savo kompetentingos institucijos pareiškimą, kuriuo patvirtinama, kad 2 lygio PSŠ yra nepriekaištingos reputacijos ir būklės;

| b) | kai reikia, kiek tai susiję su Reglamento (ES) Nr. 648/2012 16 straipsnyje ir V antraštinėje dalyje nustatytais reikalavimais, atitinkamos taikomos trečiosios šalies sistemos vertimą į finansų srityje įprastai vartojamą kalbą. |
| --- | --- |

b)

kai reikia, kiek tai susiję su Reglamento (ES) Nr. 648/2012 16 straipsnyje ir V antraštinėje dalyje nustatytais reikalavimais, atitinkamos taikomos trečiosios šalies sistemos vertimą į finansų srityje įprastai vartojamą kalbą.

4.   Per 30 darbo dienų nuo pagrįsto prašymo, pateikto pagal 1 dalį, gavimo ESMA įvertina, ar tas pagrįstas prašymas yra išsamus. ESMA nustato terminą, iki kurio 2 lygio PSŠ turi pateikti papildomos informacijos, jeigu prašymas neišsamus.

5.   Per 90 darbo dienų nuo išsamaus pagrįsto prašymo, pateikto pagal šio straipsnio 4 dalį, gavimo dienos ESMA nusprendžia, ar pripažinti į pagrįstą prašymą įtrauktų palyginamų reikalavimų laikymąsi.

Tą sprendimą ESMA gali atidėti, jeigu pagrįstas prašymas arba papildoma informacija, nurodyta 4 dalyje, nepateikiami laiku ir todėl dėl to prašymo vertinimo ESMA sprendimas dėl trečiosios šalies PSŠ pripažinimo arba pripažinimo peržiūros gali būti priimtas vėliau.

6.   2 lygio PSŠ, kurios vieno ar daugiau palyginamų reikalavimų laikymosi ESMA nepripažino, dėl tų reikalavimų naujo pagrįsto prašymo, nurodyto 1 dalyje, pateikti negali, nebent taikoma trečiosios šalies sistema arba būdas, kaip ta PSŠ tos sistemos laikosi, iš esmės pasikeitė.

2 straipsnis

Su Reglamento (ES) Nr. 648/2012 16 straipsniu palyginamų reikalavimų laikymasis

1.   ESMA pripažįsta, kad 2 lygio PSŠ laikosi su Reglamento (ES) Nr. 648/2012 16 straipsnio 1 dalimi palyginamų reikalavimų, jei ji turi nuolatinį ir prieinamą mažiausiai 7,5 mln. EUR sumą atitinkantį pradinį kapitalą, įskaitant nepaskirstytąjį pelną ir rezervus.

2.   ESMA pripažįsta, kad 2 lygio PSŠ laikosi su Reglamento (ES) Nr. 648/2012 16 straipsnio 2 dalimi palyginamų reikalavimų, jei jos kapitalas, įskaitant nepaskirstytąjį pelną ir rezervus, nuolat yra lygus toliau nurodytų elementų sumai arba už ją didesnis:

| a) | PSŠ kapitalo reikalavimų jos veiklos laipsniškam likvidavimui arba restruktūrizavimui užtikrinti; |
| --- | --- |

a)

PSŠ kapitalo reikalavimų jos veiklos laipsniškam likvidavimui arba restruktūrizavimui užtikrinti;

| b) | PSŠ kapitalo reikalavimų operacinei ir teisinei rizikai padengti; |
| --- | --- |

b)

PSŠ kapitalo reikalavimų operacinei ir teisinei rizikai padengti;

| c) | PSŠ kapitalo reikalavimų kredito, sandorio šalies ir rinkos rizikai, dar nepadengtai konkrečiais finansiniais ištekliais, nurodytais Reglamento (ES) Nr. 648/2012 41–44 straipsniuose, arba palyginamais konkrečiais finansiniais ištekliais, kurių reikalaujama pagal PSŠ buveinės jurisdikcijos teisinę tvarką, padengti; |
| --- | --- |

c)

PSŠ kapitalo reikalavimų kredito, sandorio šalies ir rinkos rizikai, dar nepadengtai konkrečiais finansiniais ištekliais, nurodytais Reglamento (ES) Nr. 648/2012 41–44 straipsniuose, arba palyginamais konkrečiais finansiniais ištekliais, kurių reikalaujama pagal PSŠ buveinės jurisdikcijos teisinę tvarką, padengti;

| d) | PSŠ kapitalo reikalavimų verslo rizikai padengti. |
| --- | --- |

d)

PSŠ kapitalo reikalavimų verslo rizikai padengti.

Pirmos pastraipos tikslais kapitalo reikalavimus ESMA apskaičiuoja pagal konkrečius kapitalo reikalavimus, nustatytus taikomoje trečiosios šalies sistemoje, arba, jei toje sistemoje jokie tokie kapitalo reikalavimai nenumatyti, pagal atitinkamus reikalavimus, nustatytus Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 152/2013 (3) 2–5 straipsniuose.

3 straipsnis

Su Reglamento (ES) Nr. 648/2012 IV antraštine dalimi palyginamų reikalavimų laikymasis

1.   ESMA pripažįsta, kad 2 lygio PSŠ laikosi su Reglamento (ES) Nr. 648/2012 IV antraštine dalimi palyginamų reikalavimų, jeigu:

| a) | 2 lygio PSŠ laikosi reikalavimų, nurodytų įgyvendinimo akte, nurodytame to reglamento 25 straipsnio 6 dalyje, jei jų yra; |
| --- | --- |

a)

2 lygio PSŠ laikosi reikalavimų, nurodytų įgyvendinimo akte, nurodytame to reglamento 25 straipsnio 6 dalyje, jei jų yra;

| b) | 2 lygio PSŠ laikosi visų atitinkamų šio reglamento I priede nustatytų elementų. |
| --- | --- |

b)

2 lygio PSŠ laikosi visų atitinkamų šio reglamento I priede nustatytų elementų.

2.   Prieš priimdama sprendimą palyginamų reikalavimų laikymosi nepripažinti, ESMA:

| a) | bendradarbiaudama su 2 lygio PSŠ kompetentinga institucija pasitikrina, ar gerai supranta taikomą trečiosios šalies sistemą ir būdą, kaip ta PSŠ jos laikosi; |
| --- | --- |

a)

bendradarbiaudama su 2 lygio PSŠ kompetentinga institucija pasitikrina, ar gerai supranta taikomą trečiosios šalies sistemą ir būdą, kaip ta PSŠ jos laikosi;

| b) | apie tai informuoja Komisiją. |
| --- | --- |

b)

apie tai informuoja Komisiją.

4 straipsnis

Su Reglamento (ES) Nr. 648/2012 V antraštine dalimi palyginamų reikalavimų laikymasis

1.   Jeigu 2 lygio PSŠ yra sudariusi sąveikos susitarimą su PSŠ, kuriai suteiktas leidimas pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 14 straipsnį, ESMA pripažįsta, kad ji laikosi su to reglamento V antraštinėje dalyje nustatytais reikalavimais palyginamų reikalavimų tuo atveju, jeigu 2 lygio PSŠ laikosi visų atitinkamų šio reglamento II priede nustatytų elementų.

2.   Jeigu 2 lygio PSŠ yra sudariusi sąveikos susitarimą su trečiosios šalies PSŠ, ESMA pripažįsta, kad ji laikosi su Reglamento (ES) Nr. 648/2012 V antraštinėje dalyje nustatytais reikalavimais palyginamų reikalavimų, nebent atsižvelgiant į to susitarimo poveikį Sąjungos arba vienos ar daugiau jos valstybių narių finansiniam stabilumui yra pagrįsta pagal 1 dalį įvertinti, ar pripažinti palyginamų reikalavimų laikymąsi.

5 straipsnis

Išimtys ir nesuderinami reikalavimai

1.   ESMA neatsisako pripažinti reikalavimų, palyginamų su Reglamento (ES) Nr. 648/2012 16 straipsnyje ir IV ir V antraštinėse dalyse nustatytais reikalavimais, laikymąsi vien dėl tos priežasties, kad 2 lygio PSŠ taiko išimtį pagal taikomą trečiosios šalies sistemą, palyginamą su bet kuria to reglamento 1 straipsnio 4 ir 5 dalyse nustatyta išimtimi. 2 lygio PSŠ pateikia įrodymų, kad Sąjungos ir trečiosios šalies išimtis yra palyginama.

2.   Jeigu konkretaus reikalavimo, nustatyto Reglamento (ES) Nr. 648/2012 16 straipsnyje arba IV ar V antraštinėje dalyje, laikymasis reiškia, kad būtų pažeidžiami taikomos trečiosios šalies sistemos reikalavimai, ESMA su tuo reikalavimu palyginamo reikalavimo laikymąsi pripažįsta tik jei 2 lygio PSŠ pateikia įrodymų, kad:

| a) | to reikalavimo neįmanoma laikytis nepažeidžiant taikomos trečiosios šalies sistemos privalomos nuostatos; |
| --- | --- |

a)

to reikalavimo neįmanoma laikytis nepažeidžiant taikomos trečiosios šalies sistemos privalomos nuostatos;

| b) | taikoma trečiosios šalies sistema veiksmingai pasiekiama tų pačių tikslų kaip ir Reglamento (ES) Nr. 648/2012 16 straipsniu ir IV ir V antraštinėmis dalimis; |
| --- | --- |

b)

taikoma trečiosios šalies sistema veiksmingai pasiekiama tų pačių tikslų kaip ir Reglamento (ES) Nr. 648/2012 16 straipsniu ir IV ir V antraštinėmis dalimis;

| c) | ji laikosi taikomos trečiosios šalies sistemos. |
| --- | --- |

c)

ji laikosi taikomos trečiosios šalies sistemos.

6 straipsnis

Taikomos trečiosios šalies sistemos pakeitimai

2 lygio PSŠ, pripažinta besilaikančia palyginamų reikalavimų, praneša ESMA apie bet kokius jai taikomos trečiosios šalies sistemos ir vidaus taisyklių bei procedūrų pakeitimus. Apie tuos pranešimus ESMA informuoja Komisiją.

7 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 14 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 201, 2012 7 27, p. 1.

1

(2)  
  2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/2099, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 648/2012 nuostatos dėl leidimų pagrindinėms sandorio šalims suteikimo procedūrų bei jose dalyvaujančių institucijų ir trečiųjų šalių pagrindinių sandorio šalių pripažinimo reikalavimų (OL L 322, 2019 12 12, p. 1).

2

(3)  
  2012 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 152/2013, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 papildomas nuostatomis dėl pagrindinių sandorio šalių kapitalo poreikio techninių reguliavimo standartų (OL L 52, 2013 2 23, p. 37).

3

---

I PRIEDAS

3 STRAIPSNIO 1 DALYJE NURODYTI ELEMENTAI

| Sąjungos teisės nuostatos | 3 straipsnio 1 dalyje nurodyti elementai |
| --- | --- |
| 1 skyrius. Organizaciniai reikalavimai |
| Bendrosios nuostatos

  Reglamento (ES) Nr. 648/2012 26 straipsnio 1 dalis | Trečiosios šalies PSŠ turi:






  a) | tvirtą valdymo tvarką, įskaitant aiškią organizacinę struktūrą su tiksliai apibrėžta, skaidria ir nuoseklia atsakomybe; |

Sąjungos teisės nuostatos

3 straipsnio 1 dalyje nurodyti elementai

1 skyrius. Organizaciniai reikalavimai

Bendrosios nuostatos

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 26 straipsnio 1 dalis

Trečiosios šalies PSŠ turi:

a)

tvirtą valdymo tvarką, įskaitant aiškią organizacinę struktūrą su tiksliai apibrėžta, skaidria ir nuoseklia atsakomybe;

| b) | veiksmingus rizikos, su kuria ji susiduria arba gali susidurti, nustatymo, valdymo, stebėjimo ir pranešimo apie tokią riziką procesus; |
| --- | --- |

b)

veiksmingus rizikos, su kuria ji susiduria arba gali susidurti, nustatymo, valdymo, stebėjimo ir pranešimo apie tokią riziką procesus;

| c) | tinkamus vidaus kontrolės mechanizmus, įskaitant patikimas administracines ir apskaitos procedūras. |
| --- | --- |

c)

tinkamus vidaus kontrolės mechanizmus, įskaitant patikimas administracines ir apskaitos procedūras.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 26 straipsnio 2 dalis

Trečiosios šalies PSŠ yra nustačiusi politiką ir procedūras, kurios yra pakankamai veiksmingos norint užtikrinti atitiktį atitinkamai trečiosios šalies sistemai, įskaitant jos vadovų ir darbuotojų atitiktį tai sistemai.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 26 straipsnio 3 ir 4 dalys

Trečiosios šalies PSŠ:

| a) | išlaiko ir naudoja organizacinę struktūrą, kuria užtikrinamas tęstinumas ir sklandus veikimas teikiant paslaugas ir vykdant veiklą; |
| --- | --- |

a)

išlaiko ir naudoja organizacinę struktūrą, kuria užtikrinamas tęstinumas ir sklandus veikimas teikiant paslaugas ir vykdant veiklą;

| b) | naudoja tinkamas ir proporcingas sistemas, išteklius ir procedūras; |
| --- | --- |

b)

naudoja tinkamas ir proporcingas sistemas, išteklius ir procedūras;

| c) | aiškiai atskiria rizikos valdymo ir kitos pagrindinės sandorio šalies veiklos atskaitomybės linijas. |
| --- | --- |

c)

aiškiai atskiria rizikos valdymo ir kitos pagrindinės sandorio šalies veiklos atskaitomybės linijas.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 26 straipsnio 5 dalis

Trečiosios šalies PSŠ įgyvendina ir išlaiko atlyginimo politiką, kuria skatinamas patikimas ir veiksmingas rizikos valdymas ir kuria nesukuriamos paskatos laikytis ne tokių griežtų rizikos valdymo standartų.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 26 straipsnio 6, 7 ir 8 dalys

Trečiosios šalies PSŠ:

| a) | naudoja informacinių technologijų sistemas, kurios yra tinkamos atsižvelgiant į teikiamų paslaugų ir vykdomos veiklos sudėtingumą, įvairovę ir rūšis, siekiant užtikrinti griežtus apsaugos standartus ir saugomos informacijos vientisumą ir konfidencialumą; |
| --- | --- |

a)

naudoja informacinių technologijų sistemas, kurios yra tinkamos atsižvelgiant į teikiamų paslaugų ir vykdomos veiklos sudėtingumą, įvairovę ir rūšis, siekiant užtikrinti griežtus apsaugos standartus ir saugomos informacijos vientisumą ir konfidencialumą;

| b) | savo valdymo tvarką, savo veiklą reglamentuojančias taisykles ir savo taikomus priėmimo į tarpuskaitos narius kriterijus skelbia viešai; |
| --- | --- |

b)

savo valdymo tvarką, savo veiklą reglamentuojančias taisykles ir savo taikomus priėmimo į tarpuskaitos narius kriterijus skelbia viešai;

| c) | jos nepriklausomas auditas atliekamas dažnai, o jo rezultatai perduodami jos valdybai ir jais leidžiama naudotis kompetentingai institucijai. |
| --- | --- |

c)

jos nepriklausomas auditas atliekamas dažnai, o jo rezultatai perduodami jos valdybai ir jais leidžiama naudotis kompetentingai institucijai.

Vyresnioji vadovybė ir valdyba

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 27 straipsnio 1 dalis

Trečiosios šalies PSŠ vyresnioji vadovybė turi pakankamai gerą reputaciją ir pakankamai patirties, kad galėtų užtikrinti patikimą ir rizikos ribojimo principais pagrįstą PSŠ valdymą.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 27 straipsnio 2 ir 3 dalys

Trečiosios šalies PSŠ turi valdybą, kurios pakankama dalis narių yra nepriklausomi ir turi aiškius vaidmenis ir atsakomybę, joje užtikrinamas tinkamas tarpuskaitos narių ir klientų atstovavimas, PSŠ taip pat yra nustačiusi mechanizmus bet kokiems PSŠ viduje galintiems kilti interesų konfliktams valdyti, kad būtų užtikrintas patikimas ir rizikos ribojimo principais pagrįstas PSŠ valdymas.

Rizikos komitetas

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 28 straipsnis

Trečiosios šalies PSŠ:

| a) | turi organą, kuris nepriklausomai nuo tos PSŠ vadovybės bet kokios tiesioginės įtakos pataria valdybai dėl įvykių, turinčių poveikį PSŠ rizikos valdymui, ir kuriame užtikrinamas jos tarpuskaitos narių, nepriklausomų valdybos narių bei klientų atstovavimas; |
| --- | --- |

a)

turi organą, kuris nepriklausomai nuo tos PSŠ vadovybės bet kokios tiesioginės įtakos pataria valdybai dėl įvykių, turinčių poveikį PSŠ rizikos valdymui, ir kuriame užtikrinamas jos tarpuskaitos narių, nepriklausomų valdybos narių bei klientų atstovavimas;

| b) | turi mechanizmus, kurių paskirtis – nedelsiant informuoti atitinkamą trečiosios šalies kompetentingą instituciją apie bet kokį sprendimą, kai valdyba nusprendžia nesivadovauti to organo patarimu. |
| --- | --- |

b)

turi mechanizmus, kurių paskirtis – nedelsiant informuoti atitinkamą trečiosios šalies kompetentingą instituciją apie bet kokį sprendimą, kai valdyba nusprendžia nesivadovauti to organo patarimu.

Įrašų saugojimas

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 29 straipsnio 1 dalis

Mažiausiai dešimt metų trečiosios šalies PSŠ saugo visus įrašus apie suteiktas paslaugas ir vykdytą veiklą, kad jos kompetentinga institucija galėtų tikrinti pagrindinės sandorio šalies atitiktį atitinkamai trečiosios šalies sistemai.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 29 straipsnio 2 dalis

Trečiosios šalies PSŠ mažiausiai dešimt metų po sutarties nutraukimo saugo visą informaciją apie visas savo tvarkytas sutartis, kad sudarytų sąlygas nustatyti pirmines sandorio sąlygas, buvusias prieš tai PSŠ atliekant tarpuskaitą.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 29 straipsnio 3 dalis

Gavusi prašymą trečiosios šalies PSŠ bet kuriai atitinkamai trečiosios šalies valdžios institucijai pateikia įrašus apie suteiktas paslaugas ir vykdytą veiklą, informaciją apie visas savo tvarkytas sutartis ir visą informaciją apie sutarčių, kurių tarpuskaitą ji atliko, pozicijas, neatsižvelgiant į tai, kur atlikti tie sandoriai.

Akcininkai ir nariai, turintys kvalifikuotąjį akcijų paketą

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 30 straipsnio 1 dalis

Trečiosios šalies PSŠ informuoja savo kompetentingą instituciją apie akcininkų arba narių, kurie turi kvalifikuotuosius akcijų paketus, tapatybę ir tų paketų dydžius.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 30 straipsnio 2 ir 4 dalys

Akcininkai ar nariai, turintys trečiosios šalies PSŠ kvalifikuotąjį akcijų paketą:

| a) | yra tinkami, atsižvelgiant į poreikį užtikrinti patikimą ir rizikos ribojimo principais pagrįstą tos PSŠ valdymą; |
| --- | --- |

a)

yra tinkami, atsižvelgiant į poreikį užtikrinti patikimą ir rizikos ribojimo principais pagrįstą tos PSŠ valdymą;

| b) | neturi įtakos, kuri gali daryti neigiamą poveikį patikimam ir rizikos ribojimo principais pagrįstam PSŠ valdymui. |
| --- | --- |

b)

neturi įtakos, kuri gali daryti neigiamą poveikį patikimam ir rizikos ribojimo principais pagrįstam PSŠ valdymui.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 30 straipsnio 3 dalis

Glaudūs trečiosios šalies PSŠ ir kitų fizinių ar juridinių asmenų ryšiai netrukdo trečiosios šalies kompetentingai institucijai veiksmingai vykdyti priežiūros funkcijų.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 30 straipsnio 5 dalis

Trečiosios šalies įstatymai ar kiti teisės aktai, taikomi vienam ar keletui fizinių ar juridinių asmenų, su kuriais pagrindinė sandorio šalis susijusi glaudžiais ryšiais, arba su jų vykdymo užtikrinimu susiję sunkumai kompetentingai institucijai netrukdo veiksmingai vykdyti priežiūros funkcijų.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 31 straipsnio 1 dalis

Trečiosios šalies PSŠ praneša savo kompetentingai institucijai apie bet kokius savo vadovybės pasikeitimus, o trečiosios šalies sistema užtrinama, kad tuo atveju, jei manoma, kad trečiosios šalies PSŠ valdybos nario elgesys gali daryti neigiamą įtaką patikimam ir rizikos ribojimo principais pagrįstam PSŠ valdymui, būtų imtasi reikiamų priemonių.

Interesų konfliktas

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 33 straipsnio 1 dalis

Trečiosios šalies PSŠ nustato ir taiko veiksmingas priemones, kad būtų galima nustatyti, valdyti ir išspręsti bet kokius galimus interesų konfliktus, kylančius tarp jos pačios (įskaitant jos vadovus, darbuotojus arba bet kuriuos asmenis, kurie su ja tiesiogiai ar netiesiogiai susiję kontrolės arba glaudžiais ryšiais) ir jos tarpuskaitos narių arba PSŠ žinomų jų klientų.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 33 straipsnio 2 dalis

Jeigu trečiosios šalies PSŠ priemonių, skirtų interesų konfliktams valdyti, nepakanka norint patikimai užtikrinti, kad būtų išvengta rizikos padaryti žalą tarpuskaitos nario arba kliento interesams, ta PSŠ, prieš priimdama naujus tų tarpuskaitos narių sandorius, tarpuskaitos narius ir tuos klientus, kurie yra žinomi tai PSŠ, aiškiai informuoja apie bendrą interesų konflikto pobūdį ar priežastis.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 33 straipsnio 3 dalis

Jeigu trečiosios šalies PSŠ yra patronuojančioji arba patronuojamoji įmonė, tos PSŠ interesų konfliktų valdymo priemonėmis atsižvelgiama į visas aplinkybes, apie kurias žino arba turėtų žinoti PSŠ ir kurios gali sukelti interesų konfliktą dėl kitų įmonių, kurių patronuojančioji arba patronuojamoji įmonė ji yra, struktūros ir veiklos.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 33 straipsnio 5 dalis

Trečiosios šalies PSŠ imasi visų pagrįstų veiksmų, kad užkirstų kelią piktnaudžiavimui informacija, esančia jos sistemose, ir naudojimuisi ta informacija kitai verslo veiklai vykdyti.

Veiklos tęstinumas

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 34 straipsnio 1 dalis

Trečiosios šalies PSŠ įdiegia ir taiko tinkamą veiklos tęstinumo politiką ir veiklos atkūrimo planą, kurių tikslas – užtikrinti, kad būtų išsaugotos pagrindinės sandorio šalies funkcijos, laiku atkurta veikla ir kad būtų vykdomi pagrindinės sandorio šalies įsipareigojimai, įskaitant galimybę esant sutrikimams atkurti visus duomenis apie sandorius, kad pagrindinė sandorio šalis galėtų patikimai tęsti savo veiklą ir numatytą datą atlikti atsiskaitymus.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 34 straipsnio 2 dalis

Trečiosios šalies PSŠ įgyvendina ir taiko tinkamą procedūrą, kuria užtikrinama, jog tuo atveju, kai panaikinamas leidimas, būtų laiku ir tvarkingai atsiskaitoma už klientų ir tarpuskaitos narių turtą ir pozicijas ar tas turtas ir pozicijos būtų laiku ir tvarkingai perduoti.

Užsakomosios paslaugos

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 35 straipsnis

Jeigu trečiosios šalies PSŠ perduoda išorės paslaugų teikėjui savo veiklos funkcijas, paslaugas ar veiklą, ji ir užtikrina, kad bet kuriuo metu:

| a) | išorės paslaugų teikėjui perduodama funkcijas, pagrindinė sandorio šalis neperduotų savo atsakomybės; |
| --- | --- |

a)

išorės paslaugų teikėjui perduodama funkcijas, pagrindinė sandorio šalis neperduotų savo atsakomybės;

| b) | tos PSŠ santykiai su jos tarpuskaitos nariais arba, jei taikoma, jų klientais ir įsipareigojimai jiems nesikeistų; |
| --- | --- |

b)

tos PSŠ santykiai su jos tarpuskaitos nariais arba, jei taikoma, jų klientais ir įsipareigojimai jiems nesikeistų;

| c) | užsakomosios paslaugos netrukdytų vykdyti kontrolės ir priežiūros funkcijų; |
| --- | --- |

c)

užsakomosios paslaugos netrukdytų vykdyti kontrolės ir priežiūros funkcijų;

| d) | dėl užsakomųjų paslaugų iš pagrindinės sandorio šalies nebūtų atimama galimybė naudoti būtinas sistemas ir kontrolės priemones, kad ji galėtų valdyti riziką, su kuria susiduria; |
| --- | --- |

d)

dėl užsakomųjų paslaugų iš pagrindinės sandorio šalies nebūtų atimama galimybė naudoti būtinas sistemas ir kontrolės priemones, kad ji galėtų valdyti riziką, su kuria susiduria;

| e) | paslaugų teikėjas taikytų veiklos tęstinumo reikalavimus, atitinkančius tuos reikalavimus, kurių privalo laikytis pagrindinė sandorio šalis; |
| --- | --- |

e)

paslaugų teikėjas taikytų veiklos tęstinumo reikalavimus, atitinkančius tuos reikalavimus, kurių privalo laikytis pagrindinė sandorio šalis;

| f) | PSŠ išlaikytų kompetenciją ir išteklius, reikalingus siekiant įvertinti suteiktų paslaugų kokybę, taip pat paslaugų teikėjo organizacinį tinkamumą ir kapitalo pakankamumą ir veiksmingai prižiūrėti išorės paslaugų teikėjui perduotų funkcijų vykdymą bei valdyti riziką, kuri siejama su užsakomosiomis paslaugomis, be to, nuolat prižiūrėtų tų funkcijų vykdymą ir valdytų tą riziką; |
| --- | --- |

f)

PSŠ išlaikytų kompetenciją ir išteklius, reikalingus siekiant įvertinti suteiktų paslaugų kokybę, taip pat paslaugų teikėjo organizacinį tinkamumą ir kapitalo pakankamumą ir veiksmingai prižiūrėti išorės paslaugų teikėjui perduotų funkcijų vykdymą bei valdyti riziką, kuri siejama su užsakomosiomis paslaugomis, be to, nuolat prižiūrėtų tų funkcijų vykdymą ir valdytų tą riziką;

| g) | PSŠ galėtų tiesiogiai naudotis svarbia informacija apie perduotas funkcijas; |
| --- | --- |

g)

PSŠ galėtų tiesiogiai naudotis svarbia informacija apie perduotas funkcijas;

| h) | paslaugų teikėjas saugotų visą konfidencialią informaciją, susijusią su PSŠ ir jos tarpuskaitos nariais bei klientais. |
| --- | --- |

h)

paslaugų teikėjas saugotų visą konfidencialią informaciją, susijusią su PSŠ ir jos tarpuskaitos nariais bei klientais.

2 skyrius. Verslo etikos taisyklės

Bendrosios nuostatos

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 36 straipsnio 1 dalis

Trečiosios šalies PSŠ, teikdama paslaugas savo tarpuskaitos nariams ir, kai tinka, jų klientams, veikia sąžiningai ir profesionaliai, nepažeisdama šių tarpuskaitos narių ir klientų interesų bei patikimo rizikos valdymo principų.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 36 straipsnio 2 dalis

Trečiosios šalies PSŠ nusistato prieinamas, aiškias ir teisingas skubaus skundų nagrinėjimo taisykles.

Dalyvavimo reikalavimai

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 37 straipsnio 1 ir 2 dalys

Trečiosios šalies PSŠ nustato priimtinų tarpuskaitos narių kategorijas ir nediskriminacinius, skaidrius ir objektyvius priėmimo kriterijus, siekdama užtikrinti sąžiningą ir atvirą prieigą prie PSŠ ir pakankamus tarpuskaitos narių finansinius išteklius ir veiklos pajėgumą, kad PSŠ galėtų kontroliuoti jai kylančią riziką, ir nuolat stebi, kad tų kriterijų būtų laikomasi.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 37 straipsnio 3 dalis

Trečiosios šalies PSŠ taisyklės, taikomos tarpuskaitos nariams, suteikia jai galimybę surinkti pagrindinę svarbią informaciją, reikalingą atitinkamai rizikos, susijusios su paslaugų teikimu klientams, koncentracijai nustatyti, stebėti ir valdyti.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 37 straipsnio 4 ir 5 dalys

Trečiosios šalies PSŠ nustato objektyvias ir skaidrias priėmimo kriterijų nebeatitinkančių tarpuskaitos narių dalyvavimo sustabdymo ir tinkamo pasitraukimo procedūras ir gali atsisakyti suteikti prieigą priėmimo kriterijus atitinkantiems tarpuskaitos nariams tik tokiu atveju, jeigu tai tinkamai pagrindžiama raštu ir paremiama išsamia rizikos analize.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 37 straipsnio 6 dalis

Konkrečios papildomos prievolės, įskaitant dalyvavimą įsipareigojimų neįvykdžiusių tarpuskaitos narių pozicijos aukcionuose, yra proporcingos tarpuskaitos nario keliamai rizikai ir jomis nevaržomas tam tikrų kategorijų tarpuskaitos narių dalyvavimas.

Skaidrumas

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 38 straipsnio 1 dalis

Trečiosios šalies PSŠ viešai atskleidžia kiekvienos teikiamos paslaugos kainas ir mokesčius, įskaitant nuolaidas ir permokos grąžinimą bei sąlygas, kuriomis jos taikomos, ir savo tarpuskaitos nariams ir, atitinkamais atvejais, jų klientams suteikia atskirą prieigą prie konkrečių teikiamų paslaugų.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 38 straipsnio 2 dalis

Trečiosios šalies PSŠ tarpuskaitos nariams ir klientams atskleidžia su teikiamomis paslaugomis susijusią riziką.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 38 straipsnio 3 dalis

Trečiosios šalies PSŠ atskleidžia savo tarpuskaitos nariams kainų informaciją, naudojamą apskaičiuojant jos tarpuskaitos narių pozicijas dienos pabaigoje, ir viešai atskleidžia kiekvienos klasės priemonių sandorių, kurių tarpuskaitą apibendrintai atlieka PSŠ, skaičių.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 38 straipsnio 4 dalis

Trečiosios šalies PSŠ viešai atskleidžia veiklos ir techninius reikalavimus, susijusius su ryšių protokolais, aprėpiančiais turinį ir pranešimo formatus, kuriuos ji naudoja bendraudama su trečiosiomis šalimis, įskaitant veiklos ir techninius reikalavimus, susijusius su prekybos vietų prieiga prie PSŠ.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 38 straipsnio 6 ir 7 dalys

Trečiosios šalies PSŠ suteikia savo tarpuskaitos nariams informacijos apie naudojamus pradinių garantinių įmokų modelius, paaiškindama, kaip modeliai veikia, ir aprašydama tų modelių pagrindines prielaidas ir apribojimus.

Atskyrimas ir perkeliamumas

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 39 straipsnis

Trečiosios šalies PSŠ atskirai registruoja kiekvieno tarpuskaitos nario duomenis ir atskirai tvarko apskaitą, atskiria tarpuskaitos nario turtą ir pozicijas nuo tarpuskaitos nario klientų turto ir pozicijų ir užtikrina pakankamą kiekvieno tarpuskaitos nario ir kiekvieno kliento turto ir pozicijų apsaugą, taip pat pozicijų ir turto atskyrimo pasirinkimą ir perkeliamumo galimybes kiekvienam klientui, įskaitant atskiro kliento atskyrimą.

3 skyrius. Rizikos ribojimo reikalavimai

Pozicijų valdymas

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 40 straipsnis

Trečiosios šalies PSŠ taiko tinkamą politiką ir mechanizmus, kuriais siekiama beveik realiu laiku valdyti vienos dienos pozicijas, susijusias su staigiais rinkos sąlygų ir pozicijų pokyčiais.

Garantinės įmokos reikalavimai

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 41 straipsnio 1 dalis

Trečiosios šalies PSŠ nustato, reikalauja pateikti ir iš savo tarpuskaitos narių bei, kai tinka, iš PSŠ, su kuriomis ji yra sudariusi sąveikos susitarimus, surenka garantines įmokas, kuriomis siekia riboti savo kredito riziką, ta PSŠ taip pat nuolat stebi ir, esant reikalui, peržiūri savo garantinių įmokų dydį, kad jos atspindėtų esamas rinkos sąlygas, atsižvelgdama į tokios peržiūros galimą prociklinį poveikį. Tokių garantinių įmokų pakanka:

| a) | galimai rizikai, kuri gali kilti iki susijusių pozicijų likvidavimo, padengti; |
| --- | --- |

a)

galimai rizikai, kuri gali kilti iki susijusių pozicijų likvidavimo, padengti;

| b) | nuostoliams, kurie per atitinkamą laikotarpį patiriami mažiausiai 99 % rizikos kitimo atvejų, padengti. |
| --- | --- |

b)

nuostoliams, kurie per atitinkamą laikotarpį patiriami mažiausiai 99 % rizikos kitimo atvejų, padengti.

Tomis garantinėmis įmokomis užtikrinama, kad PSŠ bent kartą per dieną visiškai užtikrintų savo pozicijas visiems savo tarpuskaitos nariams ir, kai tinka, pagrindinėms sandorio šalims, su kuriomis ji yra sudariusi sąveikos susitarimus.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 41 straipsnio 2 dalis

Nustatydama garantinės įmokos reikalavimus, trečiosios šalies PSŠ taiko modelius ir parametrus, kuriais atsižvelgiama į priemonių, kurių tarpuskaita atliekama, rizikos ypatybes ir į laikotarpį tarp garantinių įmokų surinkimo, rinkos likvidumą ir galimybę daryti pakeitimus sandorio laikotarpiu.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 41 straipsnio 3 dalis

Trečiosios šalies PSŠ kasdien reikalauja garantinių įmokų ir jas surenka, bent jau kai viršijamos iš anksto nustatytos ribos.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 41 straipsnio 4 dalis

Trečiosios šalies PSŠ apskaičiuoja, reikalauja pateikti ir surenka garantines įmokas, kurių pakanka padengti rizikai, susijusiai su kiekvienoje sąskaitoje užregistruotomis pozicijoms, susijusioms su konkrečiomis finansinėmis priemonėmis, arba susijusiai su tam tikru finansinių priemonių portfeliu, jeigu naudojama riziką ribojanti ir patikima metodika.

Įsipareigojimų neįvykdymo fondas ir kiti finansiniai ištekliai

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 42 straipsnio 1 ir 4 dalys

Trečiosios šalies PSŠ:

| a) | turi vieną ar kelis iš anksto finansuojamus įsipareigojimų neįvykdymo fondus, skirtus padengti nuostoliams, kurie viršija nuostolius, padengiamus garantinėmis įmokomis, ir kurių patiriama dėl įsipareigojimų neįvykdymo, įskaitant vieno arba daugiau tarpuskaitos narių bankroto procedūros pradėjimą; |
| --- | --- |

a)

turi vieną ar kelis iš anksto finansuojamus įsipareigojimų neįvykdymo fondus, skirtus padengti nuostoliams, kurie viršija nuostolius, padengiamus garantinėmis įmokomis, ir kurių patiriama dėl įsipareigojimų neįvykdymo, įskaitant vieno arba daugiau tarpuskaitos narių bankroto procedūros pradėjimą;

| b) | nustato mažiausią sumą, kuri bet kokiomis aplinkybėmis turi būti įsipareigojimų neįvykdymo fonde. |
| --- | --- |

b)

nustato mažiausią sumą, kuri bet kokiomis aplinkybėmis turi būti įsipareigojimų neįvykdymo fonde.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 42 straipsnio 2 dalis

Trečiosios šalies PSŠ nustato mažiausią į įsipareigojimų neįvykdymo fondą mokamų įmokų dydį ir kriterijus, kuriais remiantis apskaičiuojamos atskirų tarpuskaitos narių mokėtinos įmokos. Įmokos yra proporcingos kiekvieno tarpuskaitos nario pozicijoms.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 42 straipsnio 3 dalis ir 43 straipsnio 2 dalis

Trečiosios šalies PSŠ parengia scenarijus tokiems atvejams, kai rinkoje susidaro ekstremalios, bet tikėtinos sąlygos, apimančius pačius nestabiliausius laikotarpius, kada nors buvusius rinkose, kuriose ta PSŠ teikia savo paslaugas, ir keletą ateityje galimų scenarijų, atsižvelgdama į staigius finansinių išteklių išpardavimus ir staigų rinkos likvidumo sumažėjimą; tos PSŠ įsipareigojimų neįvykdymo fondas jai visada leidžia apsisaugoti nuo bent dviejų tarpuskaitos narių, kurių pozicijos didžiausios, įsipareigojimų neįvykdymo susidarius ekstremalioms, bet tikėtinoms rinkos sąlygoms.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 43 straipsnio 1 dalis

Trečiosios šalies PSŠ įsipareigojimų neįvykdymo fonde yra pakankamai prieinamų iš anksto finansuojamų finansinių išteklių, kad būtų galima padengti galimus nuostolius, viršijančius nuostolius, kurie padengiami iš garantinių įmokų. Tie prieinami iš anksto finansuojami finansiniai ištekliai apima PSŠ tam skiriamus išteklius, PSŠ gali laisvai jais naudotis ir jie nenaudojami kapitalo reikalavimams tenkinti.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 43 straipsnio 3 dalis

Trečiosios šalies PSŠ užtikrina, kad tarpuskaitos narių pozicijos tos PSŠ atžvilgiu būtų ribotos.

Likvidumo rizikos valdymo priemonės

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 44 straipsnio 1 dalis

Trečiosios šalies PSŠ:

| a) | visada turi pakankamas likvidumo galimybes, kurios kasdien vertinamos siekiant patenkinti jos likvidumo poreikius ir atsižvelgiant į likvidumo riziką, kylančią dėl bent dviejų tarpuskaitos narių, kurių atžvilgiu jos pozicijos didžiausios, įsipareigojimų neįvykdymo; |
| --- | --- |

a)

visada turi pakankamas likvidumo galimybes, kurios kasdien vertinamos siekiant patenkinti jos likvidumo poreikius ir atsižvelgiant į likvidumo riziką, kylančią dėl bent dviejų tarpuskaitos narių, kurių atžvilgiu jos pozicijos didžiausios, įsipareigojimų neįvykdymo;

| b) | pasirūpina reikiamomis kredito linijomis arba panašiais susitarimais, kad galėtų patenkinti savo likvidumo poreikius, jeigu jos turimų finansinių išteklių nebūtų galima nedelsiant panaudoti; |
| --- | --- |

b)

pasirūpina reikiamomis kredito linijomis arba panašiais susitarimais, kad galėtų patenkinti savo likvidumo poreikius, jeigu jos turimų finansinių išteklių nebūtų galima nedelsiant panaudoti;

| c) | užtikrina, kad tarpuskaitos narys, to tarpuskaitos nario patronuojančioji arba patronuojamoji įmonė kartu suteiktų ne daugiau kaip 25 % kredito linijų, kurių reikia tai PSŠ. |
| --- | --- |

c)

užtikrina, kad tarpuskaitos narys, to tarpuskaitos nario patronuojančioji arba patronuojamoji įmonė kartu suteiktų ne daugiau kaip 25 % kredito linijų, kurių reikia tai PSŠ.

Įsipareigojimų neįvykdymo srautas

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 45 straipsnio 1 ir 2 dalys

Prieš panaudodama kitus finansinius išteklius nuostoliams padengti, trečiosios šalies PSŠ pirmiausia naudoja įsipareigojimų neįvykdžiusio tarpuskaitos nario garantines įmokas, o vėliau, jeigu to tarpuskaitos nario pateiktų garantinių įmokų nepakanka PSŠ patirtiems nuostoliams padengti, tiems nuostoliams padengti naudojamos to tarpuskaitos nario įmokos į įsipareigojimų neįvykdymo fondą.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 45 straipsnio 3 ir 4 dalys

Trečiosios šalies PSŠ:

| a) | naudoja įsipareigojimus vykdančių tarpuskaitos narių įmokas į įsipareigojimų neįvykdymo fondą ir bet kuriuos kitus finansinius išteklius, kurie yra įsipareigojimų neįvykdymo srauto dalis, tik po to, kai išnaudojamos įsipareigojimų neįvykdžiusio tarpuskaitos nario įmokos ir jos pačios skiriami ištekliai; |
| --- | --- |

a)

naudoja įsipareigojimus vykdančių tarpuskaitos narių įmokas į įsipareigojimų neįvykdymo fondą ir bet kuriuos kitus finansinius išteklius, kurie yra įsipareigojimų neįvykdymo srauto dalis, tik po to, kai išnaudojamos įsipareigojimų neįvykdžiusio tarpuskaitos nario įmokos ir jos pačios skiriami ištekliai;

| b) | negali naudoti įsipareigojimus vykdančių tarpuskaitos narių garantinių įmokų nuostoliams, kurie patirti dėl kito tarpuskaitos nario įsipareigojimų neįvykdymo, padengti. |
| --- | --- |

b)

negali naudoti įsipareigojimus vykdančių tarpuskaitos narių garantinių įmokų nuostoliams, kurie patirti dėl kito tarpuskaitos nario įsipareigojimų neįvykdymo, padengti.

Įkaito reikalavimai

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 46 straipsnis

Trečiosios šalies PSŠ priima tik labai likvidžius įkaitus su minimalia kredito ir rinkos rizika, kad galėtų apdrausti savo pradinę ir nuolatinę poziciją tarpuskaitos narių atžvilgiu, ir taiko reikiamą turto vertės mažinimą, kuris parodo, kad turto vertė gali sumažėti per laikotarpį nuo paskutinio jo perkainojimo iki tada, kai pagrįstai galima manyti, kad jį galima likviduoti, atsižvelgdama į likvidumo riziką, kuri atsiranda dėl rinkos dalyvio įsipareigojimų neįvykdymo, ir tam tikro turto koncentracijos riziką, kuri gali lemti priimtino įkaito dydžio nustatymą ir susijusius vertės mažinimus.

Investavimo politika

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 47 straipsnio 1 dalis

Trečiosios šalies PSŠ savo finansinius išteklius investuoja tik į grynuosius pinigus arba į labai likvidžias finansines priemones, kurių rinkos ir kredito rizika labai maža, ir jos investicijas galima greitai likviduoti, patiriant minimalų neigiamą kainos poveikį.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 47 straipsnio 3 dalis

Trečiosios šalies PSŠ finansines priemones, pateiktas kaip garantinės įmokos arba įmokos į įsipareigojimų neįvykdymo fondą, atiduoda saugoti tiems vertybinių popierių atsiskaitymų sistemos operatoriams, kurie užtikrina visišką tų finansinių priemonių apsaugą, jei jų yra, arba kitoms leidimą gavusioms finansų įstaigoms, taikančioms kitus labai saugius būdus.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 47 straipsnio 4 dalis

Trečiosios šalies PSŠ grynųjų pinigų deponavimas atliekamas taikant labai saugius būdus pagal susitarimus su leidimą gavusiomis finansų įstaigomis arba naudojant centrinių bankų nuolatinių indėlių priemones arba kitas palyginamas centrinių bankų priemones.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 47 straipsnio 5 dalis

Kai trečiosios šalies PSŠ deponuoja turtą trečiajame subjekte, ji:

| a) | užtikrina, kad tarpuskaitos nariams priklausantis turtas būtų identifikuojamas atskirai nuo tos PSŠ turto ir to trečiojo subjekto turto, trečiojo subjekto apskaitos knygose sąskaitas nurodant skirtingais pavadinimais arba kitomis lygiavertėmis priemonėmis, kuriomis užtikrinamas toks pat apsaugos lygis; |
| --- | --- |

a)

užtikrina, kad tarpuskaitos nariams priklausantis turtas būtų identifikuojamas atskirai nuo tos PSŠ turto ir to trečiojo subjekto turto, trečiojo subjekto apskaitos knygose sąskaitas nurodant skirtingais pavadinimais arba kitomis lygiavertėmis priemonėmis, kuriomis užtikrinamas toks pat apsaugos lygis;

| b) | kai reikia, turi galimybę greitai pasinaudoti finansinėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

b)

kai reikia, turi galimybę greitai pasinaudoti finansinėmis priemonėmis.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 47 straipsnio 6 dalis

Trečiosios šalies PSŠ neinvestuoja savo kapitalo arba sumų, susidariusių dėl garantinių įmokų, įmokų į įsipareigojimų neįvykdymo fondą, likvidumo ar kitų finansinių išteklių, į savo arba savo patronuojančiosios arba patronuojamosios įmonės vertybinius popierius.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 47 straipsnio 7 dalis

Trečiosios šalies PSŠ, priimdama sprendimus dėl investicijų, atsižvelgia į bendras kredito rizikos pozicijas atskirų įsipareigojančių asmenų atžvilgiu ir užtikrina, kad jos bendra rizika bet kurio atskiro įsipareigojančio asmens atžvilgiu neviršytų priimtinų koncentracijos ribų.

Įsipareigojimų neįvykdymo atveju taikomos procedūros

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 48 straipsnio 1 dalis

Trečiosios šalies PSŠ nustato procedūras, kurių reikia laikytis, kai tarpuskaitos narys neįvykdo PSŠ taikomų dalyvavimo reikalavimų arba kai PSŠ arba trečiasis subjektas paskelbia apie tarpuskaitos nario įsipareigojimų neįvykdymą.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 48 straipsnio 2 dalis

Trečiosios šalies PSŠ nedelsdama imasi veiksmų, kad suvaldytų nuostolius ir likvidumo problemas dėl įsipareigojimų neįvykdymo, ir užtikrina, kad kurio nors tarpuskaitos nario pozicijų panaikinimas nenutrauktų jos veiklos ir įsipareigojimus vykdantiems tarpuskaitos nariams nesukeltų pavojaus patirti nenumatytų ir nekontroliuojamų nuostolių.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 48 straipsnio 3 dalis

Trečiosios šalies sistema užtikrinama, kad trečiosios šalies PSŠ skubiai informuotų savo kompetentingą instituciją prieš įsipareigojimų neįvykdymo procedūros paskelbimą ar pradėjimą.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 48 straipsnio 4 dalis

Trečiosios šalies PSŠ patikrina, ar jos įsipareigojimų neįvykdymo atveju taikomos procedūros gali būti įvykdytos.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 48 straipsnio 5, 6 ir 7 dalys

Trečiosios šalies PSŠ:

| a) | veikia laikydamasi įkaito ir klientų sąskaitų pozicijų apsaugos taisyklių, taikomų trečiojoje šalyje; |
| --- | --- |

a)

veikia laikydamasi įkaito ir klientų sąskaitų pozicijų apsaugos taisyklių, taikomų trečiojoje šalyje;

| b) | įgyvendina procedūras, kuriomis palengvinamas klientų pozicijų ir įkaito perkėlimas pagal trečiojoje šalyje taikomas taisykles. |
| --- | --- |

b)

įgyvendina procedūras, kuriomis palengvinamas klientų pozicijų ir įkaito perkėlimas pagal trečiojoje šalyje taikomas taisykles.

Modelių peržiūra, testavimas nepalankiausiomis sąlygomis ir grįžtamasis patikrinimas

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 49 straipsnio 1 dalis

Trečiosios šalies PSŠ:

| a) | reguliariai peržiūri modelius ir parametrus, taikomus apskaičiuojant garantinės įmokos reikalavimus, įmokas į įsipareigojimų neįvykdymo fondą, įkaito reikalavimus ir kitas rizikos valdymo priemones; |
| --- | --- |

a)

reguliariai peržiūri modelius ir parametrus, taikomus apskaičiuojant garantinės įmokos reikalavimus, įmokas į įsipareigojimų neįvykdymo fondą, įkaito reikalavimus ir kitas rizikos valdymo priemones;

| b) | taiko tiems modeliams griežtus ir dažnus testavimus nepalankiausiomis sąlygomis, kad įvertintų jų atsparumą ekstremaliomis, bet tikėtinomis rinkos sąlygomis; |
| --- | --- |

b)

taiko tiems modeliams griežtus ir dažnus testavimus nepalankiausiomis sąlygomis, kad įvertintų jų atsparumą ekstremaliomis, bet tikėtinomis rinkos sąlygomis;

| c) | atlieka grįžtamąjį patikrinimą, kad įvertintų taikomos metodikos patikimumą; |
| --- | --- |

c)

atlieka grįžtamąjį patikrinimą, kad įvertintų taikomos metodikos patikimumą;

| d) | gauna tų modelių ir bet kokių reikšmingų jų pakeitimų nepriklausomą patvirtinimą arba savo kompetentingos institucijos patvirtinimą. |
| --- | --- |

d)

gauna tų modelių ir bet kokių reikšmingų jų pakeitimų nepriklausomą patvirtinimą arba savo kompetentingos institucijos patvirtinimą.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 49 straipsnio 2 dalis

Trečiosios šalies PSŠ reguliariai testuoja pagrindinius savo įsipareigojimų neįvykdymo procedūrų aspektus ir imasi visų pagrįstų veiksmų siekdama užtikrinti, kad visi tarpuskaitos nariai juos suprastų ir būtų tinkamai pasirengę reaguoti į įsipareigojimų neįvykdymą.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 49 straipsnio 3 dalis

Trečiosios šalies PSŠ viešai paskelbia pagrindinę informaciją apie savo taikomą rizikos valdymo modelį ir prielaidas, kurių laikomasi atliekant modelių ir parametrų, taikomų apskaičiuojant garantinės įmokos reikalavimus, įmokas į įsipareigojimų neįvykdymo fondą, įkaito reikalavimus ir kitas rizikos valdymo priemones, testavimą nepalankiausiomis sąlygomis.

Atsiskaitymas

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 50 straipsnio 1 dalis

Kai praktiškai tikslinga ir įmanoma, sandoriams apmokėti trečiosios šalies PSŠ naudoja centrinio banko lėšas arba, jeigu centrinio banko lėšos nenaudojamos, imasi veiksmų, siekdama griežtai apriboti atsiskaitymo grynaisiais pinigais riziką.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 50 straipsnio 2 dalis

Trečiosios šalies PSŠ aiškiai išdėsto įsipareigojimus, susijusius su finansinių priemonių pristatymu, įskaitant tai, ar ji įsipareigojusi pristatyti finansinę priemonę ar ją gauti, ir ar ji dalyviams kompensuoja nuostolius, patirtus pristatymo metu.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 50 straipsnio 3 dalis

Jeigu trečiosios šalies PSŠ yra įpareigota pristatyti finansines priemones ar jas gauti, ta PSŠ pašalina svarbiausią riziką kuo dažniau taikydama vienalaikio pristatymo ir apmokėjimo mechanizmus.

4 skyrius. Apskaičiavimai ir ataskaitų teikimas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013
   (1)
  tikslais

Apskaičiavimai ir ataskaitų teikimas

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 50a–50d straipsniai

Trečiosios šalies PSŠ taiko kapitalo reikalavimų apskaičiavimo ataskaitų teikimo reikalavimus pagal atitinkamą trečiosios šalies sistemą, taikomą apskaitos ir kapitalo reikalavimų taisyklėms.

---

(1)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

---

II PRIEDAS

4 STRAIPSNIO 1 DALYJE NURODYTI ELEMENTAI

| Sąjungos teisės nuostatos | 4 straipsnio 1 dalyje nurodyti elementai |
| --- | --- |
| Sąveikos susitarimai

  Reglamento (ES) Nr. 648/2012 51 straipsnio 2 dalis | Jeigu sudarytas sąveikos susitarimas dėl paslaugų teikimo tam tikrai prekybos vietai, trečiosios šalies PSŠ turi nediskriminacinę prieigą prie duomenų, kurių jai reikia savo funkcijoms atlikti toje konkrečioje prekybos vietoje, ir prie atitinkamos atsiskaitymo sistemos. |
| Reglamento (ES) Nr. 648/2012 51 straipsnio 3 dalis | Trečiosios šalies PSŠ atsisako sudaryti sąveikos susitarimą arba leisti naudotis duomenimis arba atsiskaitymo sistema arba tai riboja (tiesiogiai ar netiesiogiai) tik siekdama valdyti riziką, kuri atsiranda dėl to susitarimo ar prieigos. |
| Rizikos valdymas

  Reglamento (ES) Nr. 648/2012 52 straipsnio 1 ir 2 dalys | PSŠ, sudariusios sąveikos susitarimą:






  a) | taiko atitinkamą politiką, procedūras ir sistemas, kuriomis siekiama veiksmingai nustatyti, stebėti ir valdyti riziką, kylančią dėl to sąveikos susitarimo, kad galėtų laiku įvykdyti įsipareigojimus; |

Sąjungos teisės nuostatos

4 straipsnio 1 dalyje nurodyti elementai

Sąveikos susitarimai

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 51 straipsnio 2 dalis

Jeigu sudarytas sąveikos susitarimas dėl paslaugų teikimo tam tikrai prekybos vietai, trečiosios šalies PSŠ turi nediskriminacinę prieigą prie duomenų, kurių jai reikia savo funkcijoms atlikti toje konkrečioje prekybos vietoje, ir prie atitinkamos atsiskaitymo sistemos.

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 51 straipsnio 3 dalis

Trečiosios šalies PSŠ atsisako sudaryti sąveikos susitarimą arba leisti naudotis duomenimis arba atsiskaitymo sistema arba tai riboja (tiesiogiai ar netiesiogiai) tik siekdama valdyti riziką, kuri atsiranda dėl to susitarimo ar prieigos.

Rizikos valdymas

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 52 straipsnio 1 ir 2 dalys

PSŠ, sudariusios sąveikos susitarimą:

a)

taiko atitinkamą politiką, procedūras ir sistemas, kuriomis siekiama veiksmingai nustatyti, stebėti ir valdyti riziką, kylančią dėl to sąveikos susitarimo, kad galėtų laiku įvykdyti įsipareigojimus;

| b) | susitaria dėl savo atitinkamų teisių ir pareigų, įskaitant taikytinus jų santykius reglamentuojančius teisės aktus; |
| --- | --- |

b)

susitaria dėl savo atitinkamų teisių ir pareigų, įskaitant taikytinus jų santykius reglamentuojančius teisės aktus;

| c) | nustato, stebi ir veiksmingai valdo kredito ir likvidumo riziką, kad vienos PSŠ tarpuskaitos nario įsipareigojimų neįvykdymas nepaveiktų sąveikios PSŠ; |
| --- | --- |

c)

nustato, stebi ir veiksmingai valdo kredito ir likvidumo riziką, kad vienos PSŠ tarpuskaitos nario įsipareigojimų neįvykdymas nepaveiktų sąveikios PSŠ;

| d) | nustato, stebi ir sprendžia galimus tarpusavio priklausomybės ir sąsajų klausimus, kylančius dėl sąveikos susitarimo, kurie galėtų daryti poveikį kredito ir likvidumo rizikai, susijusiai su tarpuskaitos narių koncentracija ir sujungtais finansiniais ištekliais; |
| --- | --- |

d)

nustato, stebi ir sprendžia galimus tarpusavio priklausomybės ir sąsajų klausimus, kylančius dėl sąveikos susitarimo, kurie galėtų daryti poveikį kredito ir likvidumo rizikai, susijusiai su tarpuskaitos narių koncentracija ir sujungtais finansiniais ištekliais;

| e) | jeigu rizikos valdymo modeliai, kuriuos naudoja sąveikios PSŠ, siekdamos apdrausti savo poziciją tarpuskaitos narių atžvilgiu arba jų abipuses pozicijas, skiriasi, tos PSŠ nustato tuos skirtumus, įvertina dėl to galinčią kilti riziką ir imasi priemonių, įskaitant papildomų finansinių išteklių užtikrinimą, kuriuo ribojamas jų poveikis sąveikos susitarimui bei jų galimos pasekmės rizikos plitimo atžvilgiu, ir užtikrina, kad šie skirtumai nepaveiktų visų pagrindinių sandorio šalių gebėjimo valdyti tarpuskaitos nario įsipareigojimų neįvykdymo pasekmes. |
| --- | --- |

e)

jeigu rizikos valdymo modeliai, kuriuos naudoja sąveikios PSŠ, siekdamos apdrausti savo poziciją tarpuskaitos narių atžvilgiu arba jų abipuses pozicijas, skiriasi, tos PSŠ nustato tuos skirtumus, įvertina dėl to galinčią kilti riziką ir imasi priemonių, įskaitant papildomų finansinių išteklių užtikrinimą, kuriuo ribojamas jų poveikis sąveikos susitarimui bei jų galimos pasekmės rizikos plitimo atžvilgiu, ir užtikrina, kad šie skirtumai nepaveiktų visų pagrindinių sandorio šalių gebėjimo valdyti tarpuskaitos nario įsipareigojimų neįvykdymo pasekmes.

Pagrindinių sandorio šalių garantinių įmokų teikimas tarpusavyje

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 53 straipsnis

Trečiosios šalies pagrindinė sandorio šalis sąskaitose atskiria PSŠ, su kuriomis ji yra sudariusi sąveikos susitarimą, vardu laikomą turtą ir pozicijas.

Trečiosios šalies pagrindinė sandorio šalis pateikia pradines garantines įmokas tai PSŠ tik pagal susitarimą dėl finansinio įkaito, pagal kurį gaunančioji PSŠ neturi teisės naudoti kitos PSŠ pateiktų garantinių įmokų.

Įkaitas, gautas kaip finansinės priemonės, apsaugomas vienu iš šių būdų:

| i) | yra atiduodamas saugoti tiems vertybinių popierių atsiskaitymų sistemos operatoriams, kurie užtikrina visišką minėtų finansinių priemonių apsaugą; |
| --- | --- |

i)

yra atiduodamas saugoti tiems vertybinių popierių atsiskaitymų sistemos operatoriams, kurie užtikrina visišką minėtų finansinių priemonių apsaugą;

| ii) | taikomas kitas labai saugus būdas pagal susitarimus su leidimą gavusiomis finansų įstaigomis. |
| --- | --- |

ii)

taikomas kitas labai saugus būdas pagal susitarimus su leidimą gavusiomis finansų įstaigomis.

Turtu gaunančioji PSŠ gali naudotis tik tuo atveju, jei PSŠ, pateikusi įkaitą pagal sąveikos susitarimą, neįvykdo savo įsipareigojimų.

Jei PSŠ, kuri gavo įkaitą pagal sąveikos susitarimą, neįvykdo savo įsipareigojimų, pateiktas įkaitas be kliūčių grąžinamas jį pateikusiai PSŠ.

---

SPRENDIMAI

| 2020 9 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 305/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 9 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 305/27

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2020/1305

2020 m. rugsėjo 18 d.

kuriuo Jungtinei Karalystei leidžiama savarankiškai išreikšti sutikimą tam tikrus tarptautinius susitarimus, kuriuos ketinama taikyti pereinamuoju laikotarpiu Sąjungos bendros žuvininkystės politikos srityje, laikyti įpareigojančiais

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

Atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2020 m. sausio 30 d. Tarybos sprendimą (ES) 2020/135 dėl Susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos sudarymo (1), visų pirma į jo 3 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (2) (toliau – Susitarimas dėl išstojimo) 129 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad pereinamuoju laikotarpiu Jungtinei Karalystei privalomi įsipareigojimai, kylantys iš tarptautinių susitarimų, kuriuos yra sudariusi Sąjunga, valstybės narės, veikdamos jos vardu, arba Sąjunga ir jos valstybės narės, veikdamos kartu; |
| --- | --- |

(1)

Susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (2) (toliau – Susitarimas dėl išstojimo) 129 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad pereinamuoju laikotarpiu Jungtinei Karalystei privalomi įsipareigojimai, kylantys iš tarptautinių susitarimų, kuriuos yra sudariusi Sąjunga, valstybės narės, veikdamos jos vardu, arba Sąjunga ir jos valstybės narės, veikdamos kartu;

| (2) | Susitarimo dėl išstojimo 129 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad vadovaudamasi lojalaus bendradarbiavimo principu, pereinamuoju laikotarpiu Jungtinė Karalystė neturi imtis jokių veiksmų ar iniciatyvų, kurie galėtų kenkti Sąjungos interesams, visų pirma susijusių su bet kurios tarptautinės organizacijos, agentūros, konferencijos ar forumo, kuriame Jungtinė Karalystė dalyvauja savarankiškai, veikla; |
| --- | --- |

(2)

Susitarimo dėl išstojimo 129 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad vadovaudamasi lojalaus bendradarbiavimo principu, pereinamuoju laikotarpiu Jungtinė Karalystė neturi imtis jokių veiksmų ar iniciatyvų, kurie galėtų kenkti Sąjungos interesams, visų pirma susijusių su bet kurios tarptautinės organizacijos, agentūros, konferencijos ar forumo, kuriame Jungtinė Karalystė dalyvauja savarankiškai, veikla;

| (3) | pagal Susitarimo dėl išstojimo 129 straipsnio 4 dalį Jungtinė Karalystė gali vesti derybas dėl tarptautinių susitarimų, kuriuos ji ketina savarankiškai sudaryti Sąjungos išimtinės kompetencijos srityse, juos pasirašyti ir ratifikuoti, jei pereinamuoju laikotarpiu tie susitarimai neįsigalioja ar nėra taikomi, išskyrus atvejus, kai Sąjunga tai leidžia; |
| --- | --- |

(3)

pagal Susitarimo dėl išstojimo 129 straipsnio 4 dalį Jungtinė Karalystė gali vesti derybas dėl tarptautinių susitarimų, kuriuos ji ketina savarankiškai sudaryti Sąjungos išimtinės kompetencijos srityse, juos pasirašyti ir ratifikuoti, jei pereinamuoju laikotarpiu tie susitarimai neįsigalioja ar nėra taikomi, išskyrus atvejus, kai Sąjunga tai leidžia;

| (4) | Sprendimu (ES) 2020/135 nustatomos tokio leidimo suteikimo sąlygos ir procedūra; |
| --- | --- |

(4)

Sprendimu (ES) 2020/135 nustatomos tokio leidimo suteikimo sąlygos ir procedūra;

| (5) | remiantis Sprendimo (ES) 2020/135 3 straipsnio 1 dalimi Taryba gali leisti Jungtinei Karalystei savarankiškai išreikšti sutikimą į Sąjungos išimtinės kompetencijos sritį patenkantį tarptautinį susitarimą, kuris turi įsigalioti arba kurį ketinama taikyti pereinamuoju laikotarpiu, laikyti įpareigojančiu; |
| --- | --- |

(5)

remiantis Sprendimo (ES) 2020/135 3 straipsnio 1 dalimi Taryba gali leisti Jungtinei Karalystei savarankiškai išreikšti sutikimą į Sąjungos išimtinės kompetencijos sritį patenkantį tarptautinį susitarimą, kuris turi įsigalioti arba kurį ketinama taikyti pereinamuoju laikotarpiu, laikyti įpareigojančiu;

| (6) | 2020 m. balandžio 3 d. Jungtinė Karalystė pranešė Komisijai apie ketinimą savarankiškai išreikšti sutikimą laikyti įpareigojančiais penkis tarptautinius susitarimus, kuriais įsteigiamos penkios regioninės žvejybos valdymo organizacijos (RŽVO) ir kuriuos ketinama taikyti pereinamuoju laikotarpiu Sąjungos išimtinės išorės kompetencijos žuvininkystės klausimais srityje. Tie susitarimai yra Konvencija dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo žvejybai šiaurės rytų Atlante (3), kuria įsteigiama Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (NEAFC), Konvencija dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejyboje (4), kuria įsteigiama Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija (NAFO), Tarptautinė konvencija dėl Atlanto tunų apsaugos (5), kuria įsteigiama Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (ICCAT), Susitarimas įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją (IOTC) (6) ir Konvencija dėl lašišų išsaugojimo Šiaurės Atlante (7), kuria įsteigiama Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacija (NASCO); |
| --- | --- |

(6)

2020 m. balandžio 3 d. Jungtinė Karalystė pranešė Komisijai apie ketinimą savarankiškai išreikšti sutikimą laikyti įpareigojančiais penkis tarptautinius susitarimus, kuriais įsteigiamos penkios regioninės žvejybos valdymo organizacijos (RŽVO) ir kuriuos ketinama taikyti pereinamuoju laikotarpiu Sąjungos išimtinės išorės kompetencijos žuvininkystės klausimais srityje. Tie susitarimai yra Konvencija dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo žvejybai šiaurės rytų Atlante (3), kuria įsteigiama Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (NEAFC), Konvencija dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejyboje (4), kuria įsteigiama Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija (NAFO), Tarptautinė konvencija dėl Atlanto tunų apsaugos (5), kuria įsteigiama Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (ICCAT), Susitarimas įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją (IOTC) (6) ir Konvencija dėl lašišų išsaugojimo Šiaurės Atlante (7), kuria įsteigiama Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacija (NASCO);

| (7) | Jungtinė Karalystė savo interesą pereinamuoju laikotarpiu prisijungti prie šių susitarimų pagrindžia Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (UNCLOS) (8) 63 ir 64 straipsniais ir Jungtinių Tautų susitarimo dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo (UNFSA) (9) 7 ir 8 straipsniais, visų pirma Sąjungos ir Jungtinės Karalystės įsipareigojimais bendradarbiauti atitinkamose regioninėse organizacijose saugant ir valdant bendrus išteklius. Jungtinė Karalystė mano, kad nei ji, nei Sąjunga negalės visapusiškai įvykdyti šių įsipareigojimų, jei Jungtinė Karalystė neturės galimybės pereinamuoju laikotarpiu nepriklausomai bendradarbiauti su Sąjunga ir kitomis atitinkamomis valstybėmis tokiais klausimais, kurie po pereinamojo laikotarpio pabaigos turės įtakos Jungtinei Karalystei, kaip nepriklausomai pakrantės valstybei ir žvejybos valstybei. Todėl Jungtinė Karalystė nori pereinamuoju laikotarpiu dalyvauti diskusijose dėl žvejybos valdymo sprendimų, kurie įsigalios po pereinamojo laikotarpio pabaigos; |
| --- | --- |

(7)

Jungtinė Karalystė savo interesą pereinamuoju laikotarpiu prisijungti prie šių susitarimų pagrindžia Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (UNCLOS) (8) 63 ir 64 straipsniais ir Jungtinių Tautų susitarimo dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo (UNFSA) (9) 7 ir 8 straipsniais, visų pirma Sąjungos ir Jungtinės Karalystės įsipareigojimais bendradarbiauti atitinkamose regioninėse organizacijose saugant ir valdant bendrus išteklius. Jungtinė Karalystė mano, kad nei ji, nei Sąjunga negalės visapusiškai įvykdyti šių įsipareigojimų, jei Jungtinė Karalystė neturės galimybės pereinamuoju laikotarpiu nepriklausomai bendradarbiauti su Sąjunga ir kitomis atitinkamomis valstybėmis tokiais klausimais, kurie po pereinamojo laikotarpio pabaigos turės įtakos Jungtinei Karalystei, kaip nepriklausomai pakrantės valstybei ir žvejybos valstybei. Todėl Jungtinė Karalystė nori pereinamuoju laikotarpiu dalyvauti diskusijose dėl žvejybos valdymo sprendimų, kurie įsigalios po pereinamojo laikotarpio pabaigos;

| (8) | 2020 m. balandžio 3 d. raštu Jungtinė Karalystė įrodė, kad yra ypač suinteresuota atitinkamais tarptautiniais susitarimais, kurie jau taikomi pereinamuoju laikotarpiu. Taigi Sprendimo (ES) 2020/135 3 straipsnio 1 dalies a punkte nustatyta sąlyga yra įvykdyta; |
| --- | --- |

(8)

2020 m. balandžio 3 d. raštu Jungtinė Karalystė įrodė, kad yra ypač suinteresuota atitinkamais tarptautiniais susitarimais, kurie jau taikomi pereinamuoju laikotarpiu. Taigi Sprendimo (ES) 2020/135 3 straipsnio 1 dalies a punkte nustatyta sąlyga yra įvykdyta;

| (9) | penki minėti tarptautiniai susitarimai yra suderinami su Sąjungos teise, taikytina Jungtinei Karalystei ir Jungtinėje Karalystėje pagal Susitarimo dėl išstojimo 127 straipsnio 1 dalį, ir su Susitarimo dėl išstojimo 129 straipsnio 1 dalyje nurodytomis pareigomis. Taigi Sprendimo (ES) 2020/135 3 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyta sąlyga yra įvykdyta; |
| --- | --- |

(9)

penki minėti tarptautiniai susitarimai yra suderinami su Sąjungos teise, taikytina Jungtinei Karalystei ir Jungtinėje Karalystėje pagal Susitarimo dėl išstojimo 127 straipsnio 1 dalį, ir su Susitarimo dėl išstojimo 129 straipsnio 1 dalyje nurodytomis pareigomis. Taigi Sprendimo (ES) 2020/135 3 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyta sąlyga yra įvykdyta;

| (10) | Jungtinė Karalystė taip pat patvirtino, kad jos prisijungimas prie tų tarptautinių susitarimų, įsteigiančių RŽVO, neturėtų kenkti Sąjungos interesams. Jungtinė Karalystė ketina dalyvauti tik tuose posėdžiuose, kuriuose svarstomi klausimai, dėl kurių priimti sprendimai turės poveikį po pereinamojo laikotarpio pabaigos. Visų pirma savarankiška Jungtinės Karalystės narystė RŽVO pereinamuoju laikotarpiu netrukdys siekti Sąjungos išorės veiksmų tikslų bendros žuvininkystės politikos srityje ir kitaip nekenks Sąjungos interesams. Taigi Sprendimo (ES) 2020/135 3 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyta sąlyga yra įvykdyta; |
| --- | --- |

(10)

Jungtinė Karalystė taip pat patvirtino, kad jos prisijungimas prie tų tarptautinių susitarimų, įsteigiančių RŽVO, neturėtų kenkti Sąjungos interesams. Jungtinė Karalystė ketina dalyvauti tik tuose posėdžiuose, kuriuose svarstomi klausimai, dėl kurių priimti sprendimai turės poveikį po pereinamojo laikotarpio pabaigos. Visų pirma savarankiška Jungtinės Karalystės narystė RŽVO pereinamuoju laikotarpiu netrukdys siekti Sąjungos išorės veiksmų tikslų bendros žuvininkystės politikos srityje ir kitaip nekenks Sąjungos interesams. Taigi Sprendimo (ES) 2020/135 3 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyta sąlyga yra įvykdyta;

| (11) | remiantis Sprendimo (ES) 2020/135 3 straipsnio 2 dalimi toks leidimas gali būti sąlyginis. Šiuo atveju leidimas turėtų būti suteiktas su sąlyga, kad Jungtinė Karalystė dalyvaus svarstant tik tuos klausimus, dėl kurių priimti sprendimai turės būti taikomi arba įsigalios po pereinamojo laikotarpio pabaigos; |
| --- | --- |

(11)

remiantis Sprendimo (ES) 2020/135 3 straipsnio 2 dalimi toks leidimas gali būti sąlyginis. Šiuo atveju leidimas turėtų būti suteiktas su sąlyga, kad Jungtinė Karalystė dalyvaus svarstant tik tuos klausimus, dėl kurių priimti sprendimai turės būti taikomi arba įsigalios po pereinamojo laikotarpio pabaigos;

| (12) | Jungtinei Karalystei privalomi UNCLOS ir UNFSA grindžiami įpareigojimai, todėl jūrų gyvuosius išteklius ji turi valdyti tvariai ir siekti juos išsaugoti. Tie tikslai atitinka Sąjungos tikslą užtikrinti tvarumą ir nenutrūkstamą atsakingą žvejybą, garantuojančią ilgalaikį jūrų biologinių išteklių išsaugojimą ir tausų naudojimą; |
| --- | --- |

(12)

Jungtinei Karalystei privalomi UNCLOS ir UNFSA grindžiami įpareigojimai, todėl jūrų gyvuosius išteklius ji turi valdyti tvariai ir siekti juos išsaugoti. Tie tikslai atitinka Sąjungos tikslą užtikrinti tvarumą ir nenutrūkstamą atsakingą žvejybą, garantuojančią ilgalaikį jūrų biologinių išteklių išsaugojimą ir tausų naudojimą;

| (13) | todėl, vadovaudamasi Susitarimo dėl išstojimo 129 straipsnio 4 dalimi, Jungtinė Karalystė pereinamuoju laikotarpiu gali savarankiškai pasirašyti ir ratifikuoti penkis minėtus tarptautinius susitarimus, kuriais grindžiama penkių RŽVO, prie kurių ji siekia prisijungti, veikla. Tai įgalintų Jungtinę Karalystę ir padėtų jai visapusiškai vykdyti UNCLOS, visų pirma iš jos 63 ir 64 straipsnių kylančius įsipareigojimus nuo to momento, kai pasibaigs pereinamasis laikotarpis ir jai nustos būti taikoma Sąjungos teisė; |
| --- | --- |

(13)

todėl, vadovaudamasi Susitarimo dėl išstojimo 129 straipsnio 4 dalimi, Jungtinė Karalystė pereinamuoju laikotarpiu gali savarankiškai pasirašyti ir ratifikuoti penkis minėtus tarptautinius susitarimus, kuriais grindžiama penkių RŽVO, prie kurių ji siekia prisijungti, veikla. Tai įgalintų Jungtinę Karalystę ir padėtų jai visapusiškai vykdyti UNCLOS, visų pirma iš jos 63 ir 64 straipsnių kylančius įsipareigojimus nuo to momento, kai pasibaigs pereinamasis laikotarpis ir jai nustos būti taikoma Sąjungos teisė;

| (14) | todėl Jungtinei Karalystei turėtų būti leista savarankiškai išreikšti sutikimą minėtus tarptautinius susitarimus, kuriuos ketinama taikyti pereinamuoju laikotarpiu, laikyti įpareigojančiais; |
| --- | --- |

(14)

todėl Jungtinei Karalystei turėtų būti leista savarankiškai išreikšti sutikimą minėtus tarptautinius susitarimus, kuriuos ketinama taikyti pereinamuoju laikotarpiu, laikyti įpareigojančiais;

| (15) | Siekiant užtikrinti gerą Sąjungos bendros žuvininkystės politikos veikimą pereinamuoju laikotarpiu, Jungtinė Karalystė neturėtų dalyvauti svarstant klausimus, dėl kurių priimti sprendimai bus taikomi arba įsigalios pereinamuoju laikotarpiu. Be to, siekiant nedaryti poveikio vykstančioms deryboms dėl žvejybos būsimo Sąjungos ir Jungtinės Karalystės partnerystės susitarimo kontekste, visų pirma dėl žvejybos galimybių, kurių Sąjungos kvota šiuo metu apima ir Jungtinės Karalystės dalį, Jungtinė Karalystė prieš svarstydama tos kvotos klausimus turėtų konsultuotis su Sąjunga. |
| --- | --- |

(15)

Siekiant užtikrinti gerą Sąjungos bendros žuvininkystės politikos veikimą pereinamuoju laikotarpiu, Jungtinė Karalystė neturėtų dalyvauti svarstant klausimus, dėl kurių priimti sprendimai bus taikomi arba įsigalios pereinamuoju laikotarpiu. Be to, siekiant nedaryti poveikio vykstančioms deryboms dėl žvejybos būsimo Sąjungos ir Jungtinės Karalystės partnerystės susitarimo kontekste, visų pirma dėl žvejybos galimybių, kurių Sąjungos kvota šiuo metu apima ir Jungtinės Karalystės dalį, Jungtinė Karalystė prieš svarstydama tos kvotos klausimus turėtų konsultuotis su Sąjunga.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Jungtinei Karalystei leidžiama savarankiškai išreikšti sutikimą laikyti įpareigojančiais šiuos tarptautinius susitarimus, kuriuos ketinama taikyti pereinamuoju laikotarpiu:

| a) | Konvenciją dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo žvejybai šiaurės rytų Atlante, kuria įsteigiama Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (NEAFC); |
| --- | --- |

a)

Konvenciją dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo žvejybai šiaurės rytų Atlante, kuria įsteigiama Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (NEAFC);

| b) | Konvenciją dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejyboje, kuria įsteigiama Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija (NAFO); |
| --- | --- |

b)

Konvenciją dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejyboje, kuria įsteigiama Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija (NAFO);

| c) | Tarptautinę konvenciją dėl Atlanto tunų apsaugos, kuria įsteigiama Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (ICCAT); |
| --- | --- |

c)

Tarptautinę konvenciją dėl Atlanto tunų apsaugos, kuria įsteigiama Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (ICCAT);

| d) | Susitarimą įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją (IOTC); |
| --- | --- |

d)

Susitarimą įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją (IOTC);

| e) | Konvenciją dėl lašišų išsaugojimo Šiaurės Atlante, kuria įsteigiama Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacija (NASCO). |
| --- | --- |

e)

Konvenciją dėl lašišų išsaugojimo Šiaurės Atlante, kuria įsteigiama Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacija (NASCO).

2.   1 dalyje nurodytu leidimu suteikiama teisė dalyvauti svarstant tik tuos klausimus, dėl kurių priimti sprendimai bus taikomi arba įsigalios po pereinamojo laikotarpio pabaigos.

3.   Tais atvejais, kai svarstomi bendros su Sąjunga žvejybos kvotos klausimai, 1 ir 2 dalyse nurodytas leidimas galioja su sąlyga, kad Jungtinė Karalystė iš anksto konsultuojasi su Komisija.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2020 m. rugsėjo 18 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. ROTH

---

(1)  
  OL L 29, 2020 1 31, p. 1.

1

(2)  
  OL L 29, 2020 1 31, p. 7.

2

(3)  
  1981 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimas 81/608/EEB dėl Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Rytų Atlanto žvejyboje patvirtinimo (OL L 227, 1981 8 12, p. 21).

3

(4)  
  1978 m. gruodžio 28 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3179/78 dėl Europos ekonominės bendrijos Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejyboje patvirtinimo (OL L 378, 1978 12 30, p. 1).

4

(5)  
  1986 m. birželio 9 d. Tarybos sprendimas 86/238/EEB dėl Bendrijos prisijungimo prie Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos su pakeitimais, padarytais protokolu prie valstybių Konvencijos dalyvių įgaliotųjų atstovų konferencijos baigiamojo akto, pasirašyto Paryžiuje 1984 m. liepos 10 d. (OL L 162, 1986 6 18, p. 33).

5

(6)  
  1995 m. rugsėjo 18 d. Tarybos sprendimas 95/399/EB dėl Bendrijos prisijungimo prie Susitarimo įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją (OL L 236, 1995 10 5, p. 24).

6

(7)  
  1982 m. gruodžio 13 d. Tarybos sprendimas 82/886/EEB dėl Konvencijos dėl lašišų išsaugojimo Šiaurės Atlante patvirtinimo (OL L 378, 1982 12 31, p. 24).

7

(8)  
  OL L 179, 1998 6 23, p. 3.

8

(9)  
  OL L 189, 1998 7 3, p. 16.

9

---

| 2020 9 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 305/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 9 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 305/30

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2020/1306

2020 m. rugsėjo 16 d.

dėl laikino tam tikrų centrinių bankų pozicijų neįtraukimo į bendrą pozicijų matą atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją (ECB/2020/44)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalies d punktą,

atsižvelgdama į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (2), ypač į jo 500b straipsnį,

kadangi:

| (1) | Bazelio III sistemoje nustatytas paprastas, skaidrus, ne rizika pagrįstas sverto koeficientas, kuris turėtų veikti kaip patikima papildoma priemonė kartu su rizika grindžiamais kapitalo reikalavimais. 2017 m. gruodžio mėn. Bazelio bankų priežiūros komiteto (BBPK) paskelbtame galutiniame sverto koeficiento standarte (toliau – BBPK sverto koeficiento standartas) numatyta, kad siekiant palengvinti pinigų politikos įgyvendinimą šalis gali, savo nuožiūra, išimtinėmis makroekonominėmis aplinkybėmis laikinai netaikyti sverto koeficiento pozicijos mato centrinio banko atsargoms; |
| --- | --- |

(1)

Bazelio III sistemoje nustatytas paprastas, skaidrus, ne rizika pagrįstas sverto koeficientas, kuris turėtų veikti kaip patikima papildoma priemonė kartu su rizika grindžiamais kapitalo reikalavimais. 2017 m. gruodžio mėn. Bazelio bankų priežiūros komiteto (BBPK) paskelbtame galutiniame sverto koeficiento standarte (toliau – BBPK sverto koeficiento standartas) numatyta, kad siekiant palengvinti pinigų politikos įgyvendinimą šalis gali, savo nuožiūra, išimtinėmis makroekonominėmis aplinkybėmis laikinai netaikyti sverto koeficiento pozicijos mato centrinio banko atsargoms;

| (2) | BBPK sverto koeficiento standartas pirmą kartą buvo įgyvendintas Sąjungos teisės aktuose Reglamentu (ES) Nr. 575/2013. Pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 430 straipsnį reikalaujama, kad įstaigos pateiktų kompetentingoms institucijoms tam tikrą informaciją apie sverto koeficientą ir jo sudedamąsias dalis, o pagal to reglamento 451 straipsnį reikalaujama, kad įstaigos atskleistų tam tikrą su jų sverto koeficientu ir jų pernelyg didelio sverto rizikos valdymu susijusią informaciją; |
| --- | --- |

(2)

BBPK sverto koeficiento standartas pirmą kartą buvo įgyvendintas Sąjungos teisės aktuose Reglamentu (ES) Nr. 575/2013. Pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 430 straipsnį reikalaujama, kad įstaigos pateiktų kompetentingoms institucijoms tam tikrą informaciją apie sverto koeficientą ir jo sudedamąsias dalis, o pagal to reglamento 451 straipsnį reikalaujama, kad įstaigos atskleistų tam tikrą su jų sverto koeficientu ir jų pernelyg didelio sverto rizikos valdymu susijusią informaciją;

| (3) | Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 buvo iš dalies pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/876 (3), inter alia, siekiant atspindėti atliktus BBPK sverto koeficiento standarto pakeitimus, kad įstaigoms, įsteigtoms Sąjungoje, bet vykdančioms veiklą už Sąjungos ribų, būtų užtikrintos vienodos sąlygos tarptautiniu mastu ir būtų užtikrinta, kad sverto koeficientas tebebūtų veiksminga papildoma priemonė kartu su rizika grindžiamais nuosavų lėšų reikalavimais. Reglamentu (ES) 2019/876 buvo nustatytas sverto koeficiento reikalavimas, siekiant papildyti ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo apie sverto koeficientą sistemą. Tuo reglamentu taip pat buvo nustatyta galimybė išimtinėmis aplinkybėmis apskaičiuojant įstaigos bendrą pozicijų matą laikinai neįtraukti tam tikrų centrinių bankų pozicijų siekiant palengvinti pinigų politikos įgyvendinimą. Šie sverto koeficiento sistemos pakeitimai, įskaitant teisę savo nuožiūra neįtraukti tam tikrų centrinių bankų pozicijų į bendrą pozicijų matą, bus taikomi nuo 2021 m. birželio 28 d.; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 buvo iš dalies pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/876 (3), inter alia, siekiant atspindėti atliktus BBPK sverto koeficiento standarto pakeitimus, kad įstaigoms, įsteigtoms Sąjungoje, bet vykdančioms veiklą už Sąjungos ribų, būtų užtikrintos vienodos sąlygos tarptautiniu mastu ir būtų užtikrinta, kad sverto koeficientas tebebūtų veiksminga papildoma priemonė kartu su rizika grindžiamais nuosavų lėšų reikalavimais. Reglamentu (ES) 2019/876 buvo nustatytas sverto koeficiento reikalavimas, siekiant papildyti ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo apie sverto koeficientą sistemą. Tuo reglamentu taip pat buvo nustatyta galimybė išimtinėmis aplinkybėmis apskaičiuojant įstaigos bendrą pozicijų matą laikinai neįtraukti tam tikrų centrinių bankų pozicijų siekiant palengvinti pinigų politikos įgyvendinimą. Šie sverto koeficiento sistemos pakeitimai, įskaitant teisę savo nuožiūra neįtraukti tam tikrų centrinių bankų pozicijų į bendrą pozicijų matą, bus taikomi nuo 2021 m. birželio 28 d.;

| (4) | Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 nuo to laiko buvo dar kartą iš dalies pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2020/873 (4), inter alia, siekiant suteikti galimybę apskaičiuojant įstaigos bendrą pozicijų matą laikinai neįtraukti tam tikrų centrinių bankų pozicijų iki 2021 m. birželio 28 d., t.y. iki bus pradėti taikyti Reglamentu (ES) 2019/876 nustatyti sverto koeficiento reikalavimo pakeitimai. Konkrečiai pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 500b straipsnį įstaigai leidžiama neįtraukti tam tikrų įstaigos centrinio banko pozicijų į bendrą pozicijų matą, kai įstaigos kompetentinga institucija, pasikonsultavusi su atitinkamu centriniu banku, nusprendė ir viešai paskelbė, kad susidarė išimtinės aplinkybės, kuriomis pagrindžiamas sprendimas neįtraukti minėtų pozicijų siekiant palengvinti pinigų politikos įgyvendinimą. Reglamento (ES) Nr. 575/2013 500b straipsnis taikomas nuo 2020 m. birželio 27 d.; |
| --- | --- |

(4)

Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 nuo to laiko buvo dar kartą iš dalies pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2020/873 (4), inter alia, siekiant suteikti galimybę apskaičiuojant įstaigos bendrą pozicijų matą laikinai neįtraukti tam tikrų centrinių bankų pozicijų iki 2021 m. birželio 28 d., t.y. iki bus pradėti taikyti Reglamentu (ES) 2019/876 nustatyti sverto koeficiento reikalavimo pakeitimai. Konkrečiai pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 500b straipsnį įstaigai leidžiama neįtraukti tam tikrų įstaigos centrinio banko pozicijų į bendrą pozicijų matą, kai įstaigos kompetentinga institucija, pasikonsultavusi su atitinkamu centriniu banku, nusprendė ir viešai paskelbė, kad susidarė išimtinės aplinkybės, kuriomis pagrindžiamas sprendimas neįtraukti minėtų pozicijų siekiant palengvinti pinigų politikos įgyvendinimą. Reglamento (ES) Nr. 575/2013 500b straipsnis taikomas nuo 2020 m. birželio 27 d.;

| (5) | nors nuo 2020 m. balandžio mėn. finansų rinkose buvo pasiektas stabilumas, finansavimo sąlygos euro zonoje yra griežtesnės nei metų pradžioje dėl didesnio obligacijų pajamingumo ir žemesnių nuosavybės vertybinių popierių kainų. Situacija kilusi dėl koronaviruso (COVID -19) pandemijos, taip pat ir dėl to kylantis ir nuolatinis aukšto skatinamosios pinigų politikos lygio poreikis, euro zonos šalių ekonomikos ir bankų atliekamo pinigų politikos perdavimo kanalo trapumas ir pažeidžiamumas– visa tai pateisina Europos Centrinio Banko (ECB) valdančiosios tarybos požiūrį, kad Reglamento (ES) Nr. 575/2013 500b straipsnio tikslais egzistuoja išimtinės aplinkybės, kuriomis pagrindžiamas sprendimas laikinai iki 2021 m. birželio 27 d. leisti apskaičiuojant įstaigos bendrą pozicijų matą neįtraukti tam tikrų Eurosistemos centrinių bankų pozicijų siekiant palengvinti pinigų politikos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(5)

nors nuo 2020 m. balandžio mėn. finansų rinkose buvo pasiektas stabilumas, finansavimo sąlygos euro zonoje yra griežtesnės nei metų pradžioje dėl didesnio obligacijų pajamingumo ir žemesnių nuosavybės vertybinių popierių kainų. Situacija kilusi dėl koronaviruso (COVID -19) pandemijos, taip pat ir dėl to kylantis ir nuolatinis aukšto skatinamosios pinigų politikos lygio poreikis, euro zonos šalių ekonomikos ir bankų atliekamo pinigų politikos perdavimo kanalo trapumas ir pažeidžiamumas– visa tai pateisina Europos Centrinio Banko (ECB) valdančiosios tarybos požiūrį, kad Reglamento (ES) Nr. 575/2013 500b straipsnio tikslais egzistuoja išimtinės aplinkybės, kuriomis pagrindžiamas sprendimas laikinai iki 2021 m. birželio 27 d. leisti apskaičiuojant įstaigos bendrą pozicijų matą neįtraukti tam tikrų Eurosistemos centrinių bankų pozicijų siekiant palengvinti pinigų politikos įgyvendinimą;

| (6) | pozicijos, kurios gali būti neįtrauktos, yra sudarytos iš monetų ir banknotų, kurie yra teisėta valiuta pagal centrinio banko jurisdikciją, ir turto, kurį sudaro reikalavimai centriniam bankui – įskaitant centriniame banke saugomus rezervus – tiek, kiek šios pozicijos svarbios pinigų politikos perdavimui ir atitinkamai jos įgyvendinimui. Šios pozicijos apima pagal indėlių galimybę laikomus indėlius ir likučius atsargų sąskaitose Eurosistemoje, įskaitant lėšas, laikomas siekiant laikytis privalomųjų atsargų reikalavimų. Pozicijos, kurias sudaro reikalavimai centriniam bankui, kurie nėra susiję su pinigų politikos įgyvendinimu, turėtų būtį įtraukiami į bendrą pozicijų matą; |
| --- | --- |

(6)

pozicijos, kurios gali būti neįtrauktos, yra sudarytos iš monetų ir banknotų, kurie yra teisėta valiuta pagal centrinio banko jurisdikciją, ir turto, kurį sudaro reikalavimai centriniam bankui – įskaitant centriniame banke saugomus rezervus – tiek, kiek šios pozicijos svarbios pinigų politikos perdavimui ir atitinkamai jos įgyvendinimui. Šios pozicijos apima pagal indėlių galimybę laikomus indėlius ir likučius atsargų sąskaitose Eurosistemoje, įskaitant lėšas, laikomas siekiant laikytis privalomųjų atsargų reikalavimų. Pozicijos, kurias sudaro reikalavimai centriniam bankui, kurie nėra susiję su pinigų politikos įgyvendinimu, turėtų būtį įtraukiami į bendrą pozicijų matą;

| (7) | tikimasi, kad pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 500b straipsnį tam tikrų centrinio banko pozicijų neįtraukimas į bendrą pozicijų matą iki 2021 m. birželio 27 d. prisidėtų prie to, kad kredito įstaigus ir toliau galėtų atlikti savo vaidmenį finansuojant realiąją ekonomiką, tuo pačiu išsaugant pagrindinius prudencinės reguliavimo sistemos elementus. Dėl neįtraukimo gali sumažėti galimi apribojimai, susiję su naujai nustatytu nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimu, kuris Sąjungoje buvo įgyvendintas Reglamentu (ES) 2019/876, kuriuo iš dalies pakeistas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013, siekiant atspindėti bendro nuostolių padengimo pajėgumo standartą, kuris taikomas nuo 2019 m. birželio 28 d. Be to, nors sverto koeficientas nebus taikomas iki 2021 m. birželio 28 d., tam tikrų centrinių bankų pozicijų neįtraukimas į bendrą pozicijų matą galėtų būti naudingas aiškių pranešimų apie finansinę informaciją požiūriu. Konkrečiai įstaigos galėtų atskleisti savo sverto koeficientą tiek kartu su neįtrauktų pozicijų poveikiu, tiek be jo. Ši informacija galėtų būti naudinga finansų rinkos dalyviams siekiant įvertinti įstaigų galimus būsimus sverto koeficientus, kai 2021 m. birželio 28 d. bus pradėtas taikyti sverto koeficientas; |
| --- | --- |

(7)

tikimasi, kad pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 500b straipsnį tam tikrų centrinio banko pozicijų neįtraukimas į bendrą pozicijų matą iki 2021 m. birželio 27 d. prisidėtų prie to, kad kredito įstaigus ir toliau galėtų atlikti savo vaidmenį finansuojant realiąją ekonomiką, tuo pačiu išsaugant pagrindinius prudencinės reguliavimo sistemos elementus. Dėl neįtraukimo gali sumažėti galimi apribojimai, susiję su naujai nustatytu nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimu, kuris Sąjungoje buvo įgyvendintas Reglamentu (ES) 2019/876, kuriuo iš dalies pakeistas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013, siekiant atspindėti bendro nuostolių padengimo pajėgumo standartą, kuris taikomas nuo 2019 m. birželio 28 d. Be to, nors sverto koeficientas nebus taikomas iki 2021 m. birželio 28 d., tam tikrų centrinių bankų pozicijų neįtraukimas į bendrą pozicijų matą galėtų būti naudingas aiškių pranešimų apie finansinę informaciją požiūriu. Konkrečiai įstaigos galėtų atskleisti savo sverto koeficientą tiek kartu su neįtrauktų pozicijų poveikiu, tiek be jo. Ši informacija galėtų būti naudinga finansų rinkos dalyviams siekiant įvertinti įstaigų galimus būsimus sverto koeficientus, kai 2021 m. birželio 28 d. bus pradėtas taikyti sverto koeficientas;

| (8) | su ECB, vykdančiu jo pinigų politikos funkciją, buvo konsultuojamasi pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 500b straipsnio 2 dalį dėl išimtinių aplinkybių nustatymo, kuriomis pagrindžiamas sprendimas neįtraukti pagal to reglamento 500b straipsnio 1 dalį (5), |
| --- | --- |

(8)

su ECB, vykdančiu jo pinigų politikos funkciją, buvo konsultuojamasi pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 500b straipsnio 2 dalį dėl išimtinių aplinkybių nustatymo, kuriomis pagrindžiamas sprendimas neįtraukti pagal to reglamento 500b straipsnio 1 dalį (5),

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame sprendime vartojami terminai turi tokią pat reikšmę kaip ir terminai, apibrėžti Reglamente (ES) Nr. 575/2013, ir taip pat vartojamos šios apibrėžtys:

| 1) | Eurosistema – Eurosistema, kaip apibrėžta Europos Centrinio Banko gairėse (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (6); |
| --- | --- |

1)

Eurosistema – Eurosistema, kaip apibrėžta Europos Centrinio Banko gairėse (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (6);

6

| 2) | indėlių galimybė – indėlių galimybė, kaip apibrėžta Gairėse (ES) 2015/510 (ECB/2014/60); |
| --- | --- |

2)

indėlių galimybė – indėlių galimybė, kaip apibrėžta Gairėse (ES) 2015/510 (ECB/2014/60);

| 3) | atsargų sąskaita – atsargų sąskaita, kaip apibrėžta Europos Centrinio Banko reglamente (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) (7); |
| --- | --- |

3)

atsargų sąskaita – atsargų sąskaita, kaip apibrėžta Europos Centrinio Banko reglamente (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) (7);

7

| 4) | privalomųjų atsargų reikalavimai – privalomųjų atsargų reikalavimai, kaip apskaičiuojama pagal Reglamentą (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9); |
| --- | --- |

4)

privalomųjų atsargų reikalavimai – privalomųjų atsargų reikalavimai, kaip apskaičiuojama pagal Reglamentą (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9);

| 5) | svarbus prižiūrimas subjektas euro zonos valstybėje narėje – svarbus prižiūrimas subjektas euro zonos valstybėje narėje, kaip apibrėžta Europos Centrinio Banko reglamente (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (8). |
| --- | --- |

5)

svarbus prižiūrimas subjektas euro zonos valstybėje narėje – svarbus prižiūrimas subjektas euro zonos valstybėje narėje, kaip apibrėžta Europos Centrinio Banko reglamente (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (8).

8

2 straipsnis

Išimtinių aplinkybių fakto nustatymas

1.   Reglamento (ES) Nr. 575/2013 500b straipsnio 2 dalies tikslais ECB nustatė, kad laikantis 2 ir 3 dalių, susidarė išimtinės aplinkybės, kuriomis pagrindžiamas sprendimas neįtraukti šio reglamento 500b straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytų centrinio banko pozicijų į bendrą pozicijų matą siekiant palengvinti pinigų politikos įgyvendinimą.

2.   Kalbant apie Reglamento (ES) Nr. 575/2013 500b straipsnio 1 dalies b punkte nurodytas pozicijas, nustatymas pagal 1 dalį taikomas toms Eurosistemos centrinių bankų pozicijoms, kurios susiję su pagal indėlių galimybę laikomais indėliais arba likučius atsargų sąskaitose, įskaitant lėšas laikomas siekiant laikytis privalomųjų atsargų reikalavimų.

3.   Toks nustatymas taikomas bet kuriai įstaigai, kuri yra svarbus prižiūrimas subjektas euro zonos valstybėje narėje.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja penktą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Frankfurte prie Maino 2020 m. rugsėjo 16 d.

ECB Pirmininkė

Christine LAGARDE

---

(1)  
  OL L 287, 2013 10 29, p. 63.

1

(2)  
  OL L 176, 2013 6 27, p. 1.

2

(3)  
  2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/876, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos, susijusios su sverto koeficientu, grynojo pastovaus finansavimo rodikliu, nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimais, sandorio šalies kredito rizika, rinkos rizika, pagrindinių sandorio šalių pozicijomis, kolektyvinio investavimo subjektų pozicijomis, didelėmis pozicijomis, ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo reikalavimais, ir Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 150, 2019 6 7, p. 1).

3

(4)  
  2020 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/873, kuriuo dėl tam tikrų patikslinimų, padarytų reaguojant į COVID-19 pandemiją, iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) 2019/876 (OL L 204, 2020 6 26, p. 4).

4

(5)  https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2020/html/ecb.pr200917~f3f03398d2.en.html

5

(6)  
  2014 m. gruodžio 19 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2015/510 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos įgyvendinimo (ECB/2014/60) (OL L 91, 2015 4 2, p. 3).

6

(7)  
  2003 m. rugsėjo 12 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (EB) Nr. 1745/2003 dėl privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo (ECB/2003/9) (OL L 250, 2003 10 2, p. 10).

7

(8)  
  2014 m. balandžio 16 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 468/2014, kuriuo sukuriama Europos Centrinio Banko, nacionalinių kompetentingų institucijų ir nacionalinių paskirtųjų institucijų bendradarbiavimo Bendrame priežiūros mechanizme struktūra (BPM pagrindų reglamentas) (ECB/2014/17) (OL L 141, 2014 5 14, p. 1).

8

---

REKOMENDACIJOS

| 2020 9 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 305/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 9 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 305/33

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2020/1307

2020 m. rugsėjo 18 d.

dėl itin didelio pralaidumo tinklų diegimo sąnaudoms mažinti ir savalaikei investicijoms palankiai prieigai prie 5G radijo spektro užtikrinti skirto bendro Sąjungos priemonių rinkinio, kad būtų paskatintas junglumas ir taip paremtas Sąjungos ekonomikos atsigavimas nuo COVID-19 krizės

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,

kadangi:

| (1) | COVID-19 krizė parodė, kad junglumas Sąjungos žmonėms ir įmonėms yra nepaprastai svarbus. Itin svarbus vaidmuo reaguojant į krizę tenka elektroninių ryšių tinklams, visų pirma itin didelio pralaidumo tinklams, nes jais sudaromos sąlygos nuotoliniam darbui ir mokymuisi, sveikatos priežiūrai, asmeniniam bendravimui ir pramogoms. Nuo visuotinai paplitusio gigabitinio junglumo priklauso dažnių juostos pločiui imlių sveikatos, švietimo, transporto, logistikos ir žiniasklaidos paslaugų, kurios gali daug prisidėti prie Europos ekonomikos atsigavimo, teikimas. Apskritai fiksuotasis ir belaidis ryšys labai padeda teikti įperkamas ir prieinamas paslaugas ir mažinti skaitmeninę atskirtį. Tai teikia svarbių visuomenės informavimo galimybių, padeda atitinkamoms valdžios institucijoms riboti viruso plitimą ir sudaro sąlygas sveikatos priežiūros organizacijoms keistis duomenimis ir teikti nuotolines paslaugas; |
| --- | --- |

(1)

COVID-19 krizė parodė, kad junglumas Sąjungos žmonėms ir įmonėms yra nepaprastai svarbus. Itin svarbus vaidmuo reaguojant į krizę tenka elektroninių ryšių tinklams, visų pirma itin didelio pralaidumo tinklams, nes jais sudaromos sąlygos nuotoliniam darbui ir mokymuisi, sveikatos priežiūrai, asmeniniam bendravimui ir pramogoms. Nuo visuotinai paplitusio gigabitinio junglumo priklauso dažnių juostos pločiui imlių sveikatos, švietimo, transporto, logistikos ir žiniasklaidos paslaugų, kurios gali daug prisidėti prie Europos ekonomikos atsigavimo, teikimas. Apskritai fiksuotasis ir belaidis ryšys labai padeda teikti įperkamas ir prieinamas paslaugas ir mažinti skaitmeninę atskirtį. Tai teikia svarbių visuomenės informavimo galimybių, padeda atitinkamoms valdžios institucijoms riboti viruso plitimą ir sudaro sąlygas sveikatos priežiūros organizacijoms keistis duomenimis ir teikti nuotolines paslaugas;

| (2) | pandemija pakeitė ateities ekonomines perspektyvas. Siekiant užtikrinti konvergenciją ir subalansuotą, į ateitį orientuotą ir tvarų ekonomikos atsigavimą, kaip niekad reikia investuoti ir vykdyti reformas. Investicijos į bendrus Sąjungos prioritetus, visų pirma žaliosios, skaitmeninės ir socialinės politikos srityse, padidins Sąjungos atsparumą ir prisidės prie darbo vietų kūrimo ir tvaraus augimo, kartu modernizuojant valstybių narių ekonomiką. Todėl valstybės narės turėtų visapusiškai išnaudoti siūlomos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės potencialą, užtikrindamos viešųjų išlaidų veiksmingumą ir sudarydamos privačioms investicijoms tinkamiausias sąlygas. Šiuo metu valstybės narės rengia pasiūlymus dėl savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų. Šia rekomendacija siekiama joms patarti. Joje nurodoma, kaip valstybės narės paprastomis ir realistinėmis priemonėmis gali skirti radijo spektrą penktosios kartos (5G) tinklams, užtikrindamos investicijoms palankias sąlygas, ir kaip jos gali sudaryti palankesnes sąlygas diegti itin didelio pralaidumo fiksuotojo ir belaidžio ryšio tinklus, pavyzdžiui, pašalindamos nereikalingas administracines kliūtis ir supaprastindamos leidimų suteikimo procedūras; |
| --- | --- |

(2)

pandemija pakeitė ateities ekonomines perspektyvas. Siekiant užtikrinti konvergenciją ir subalansuotą, į ateitį orientuotą ir tvarų ekonomikos atsigavimą, kaip niekad reikia investuoti ir vykdyti reformas. Investicijos į bendrus Sąjungos prioritetus, visų pirma žaliosios, skaitmeninės ir socialinės politikos srityse, padidins Sąjungos atsparumą ir prisidės prie darbo vietų kūrimo ir tvaraus augimo, kartu modernizuojant valstybių narių ekonomiką. Todėl valstybės narės turėtų visapusiškai išnaudoti siūlomos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės potencialą, užtikrindamos viešųjų išlaidų veiksmingumą ir sudarydamos privačioms investicijoms tinkamiausias sąlygas. Šiuo metu valstybės narės rengia pasiūlymus dėl savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų. Šia rekomendacija siekiama joms patarti. Joje nurodoma, kaip valstybės narės paprastomis ir realistinėmis priemonėmis gali skirti radijo spektrą penktosios kartos (5G) tinklams, užtikrindamos investicijoms palankias sąlygas, ir kaip jos gali sudaryti palankesnes sąlygas diegti itin didelio pralaidumo fiksuotojo ir belaidžio ryšio tinklus, pavyzdžiui, pašalindamos nereikalingas administracines kliūtis ir supaprastindamos leidimų suteikimo procedūras;

| (3) | šiomis socialinėmis ir ekonominėmis aplinkybėmis būtina suformuoti bendrą Sąjungos požiūrį – geriausia praktika grindžiamą priemonių rinkinį. Tuo siekiama paskatinti laiku diegti itin didelio pralaidumo tinklus, įskaitant šviesolaidinius ir naujos kartos belaidžio ryšio tinklus. Tokiu požiūriu būtų remiami besiformuojantys ir ateities skaitmeniniai procesai bei prietaikos ir tiesiogiai prisidedama prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, nuo kurių priklauso Sąjungos ekonomikos atsigavimas; |
| --- | --- |

(3)

šiomis socialinėmis ir ekonominėmis aplinkybėmis būtina suformuoti bendrą Sąjungos požiūrį – geriausia praktika grindžiamą priemonių rinkinį. Tuo siekiama paskatinti laiku diegti itin didelio pralaidumo tinklus, įskaitant šviesolaidinius ir naujos kartos belaidžio ryšio tinklus. Tokiu požiūriu būtų remiami besiformuojantys ir ateities skaitmeniniai procesai bei prietaikos ir tiesiogiai prisidedama prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, nuo kurių priklauso Sąjungos ekonomikos atsigavimas;

| (4) | 2020 m. birželio 9 d. Tarybos išvadose dėl Europos skaitmeninės ateities kūrimo (1) pabrėžiama, kad COVID-19 pandemija parodė, jog reikia spartaus ir visuresio junglumo. Šiomis aplinkybėmis valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su Komisija, turi parengti geriausios praktikos rinkinį, siekiant mažinti tinklo diegimo sąnaudas ir sudaryti palankesnes sąlygas diegti itin didelio pralaidumo infrastruktūrą (įskaitant šviesolaidinę ir 5G ryšio); |
| --- | --- |

(4)

2020 m. birželio 9 d. Tarybos išvadose dėl Europos skaitmeninės ateities kūrimo (1) pabrėžiama, kad COVID-19 pandemija parodė, jog reikia spartaus ir visuresio junglumo. Šiomis aplinkybėmis valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su Komisija, turi parengti geriausios praktikos rinkinį, siekiant mažinti tinklo diegimo sąnaudas ir sudaryti palankesnes sąlygas diegti itin didelio pralaidumo infrastruktūrą (įskaitant šviesolaidinę ir 5G ryšio);

| (5) | 5G judriojo ryšio tinklai judriojo ryšio naudotojams suteiks itin didelio pralaidumo ryšį. Šie tinklai sudarys sąlygas žaliajai ir skaitmeninei transporto, energetikos, gamybos, sveikatos, žemės ūkio ir žiniasklaidos transformacijai. Tam, kad 5G ryšys sėkmingai būtų naudojamas įvairioms paslaugoms teikti, reikia užtikrinti paslaugos teikimo tęstinumą pakankamai didelėse teritorijose, be kita ko, tarpvalstybiniu mastu. Todėl svarbu, kad valstybės narės imtųsi tinkamų veiksmų skatinti diegti 5G ryšį savo teritorijoje, be kita ko, kaimo ir atokiose vietovėse, ir tarpusavyje bendradarbiautų diegdamos 5G ryšį pasienio regionuose; |
| --- | --- |

(5)

5G judriojo ryšio tinklai judriojo ryšio naudotojams suteiks itin didelio pralaidumo ryšį. Šie tinklai sudarys sąlygas žaliajai ir skaitmeninei transporto, energetikos, gamybos, sveikatos, žemės ūkio ir žiniasklaidos transformacijai. Tam, kad 5G ryšys sėkmingai būtų naudojamas įvairioms paslaugoms teikti, reikia užtikrinti paslaugos teikimo tęstinumą pakankamai didelėse teritorijose, be kita ko, tarpvalstybiniu mastu. Todėl svarbu, kad valstybės narės imtųsi tinkamų veiksmų skatinti diegti 5G ryšį savo teritorijoje, be kita ko, kaimo ir atokiose vietovėse, ir tarpusavyje bendradarbiautų diegdamos 5G ryšį pasienio regionuose;

| (6) | su spektru susiję veiksmai, kuriems taikoma ši rekomendacija, gali padėti ateityje atnaujini Komisijos veiksmų planą Europai dėl 5G ir 6G ryšio, apie kurį paskelbta Komisijos komunikate „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (2). Tame atnaujinsimame plane būtų įvertinta padaryta pažanga, pašalinti dabartiniai tinklo diegimo trūkumai ir nustatyti nauji būsimo 5G ryšio diegimo ES lygmeniu užmojai, kad būtų išnaudotos visos 5G ryšio galimybės siekiant ES ilgalaikių tikslų, susijusių su skaitmenine ekonomikos transformacija. |
| --- | --- |

(6)

su spektru susiję veiksmai, kuriems taikoma ši rekomendacija, gali padėti ateityje atnaujini Komisijos veiksmų planą Europai dėl 5G ir 6G ryšio, apie kurį paskelbta Komisijos komunikate „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (2). Tame atnaujinsimame plane būtų įvertinta padaryta pažanga, pašalinti dabartiniai tinklo diegimo trūkumai ir nustatyti nauji būsimo 5G ryšio diegimo ES lygmeniu užmojai, kad būtų išnaudotos visos 5G ryšio galimybės siekiant ES ilgalaikių tikslų, susijusių su skaitmenine ekonomikos transformacija.

| (7) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/61/ES (3) (Plačiajuosčio ryšio sąnaudų mažinimo direktyva) siekiama sudaryti palankesnes sąlygas diegti sparčiuosius elektroninių ryšių tinklus ir skatinti juos diegti. Savo ataskaitoje dėl Plačiajuosčio ryšio sąnaudų mažinimo direktyvos įgyvendinimo (4) Komisija nurodė keletą problemų, susijusių su jos veiksmingumu, be kita ko, tai, kad valstybės narės iki galo neišnaudoja kai kurių neprivalomų priemonių teikiamų galimybių. Atsižvelgiant į tai, šioje rekomendacijoje turėtų būti siūloma priemonių skatinti laiku diegti tvarius itin didelio pralaidumo elektroninių ryšių tinklus, įskaitant 5G tinklus; |
| --- | --- |

(7)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/61/ES (3) (Plačiajuosčio ryšio sąnaudų mažinimo direktyva) siekiama sudaryti palankesnes sąlygas diegti sparčiuosius elektroninių ryšių tinklus ir skatinti juos diegti. Savo ataskaitoje dėl Plačiajuosčio ryšio sąnaudų mažinimo direktyvos įgyvendinimo (4) Komisija nurodė keletą problemų, susijusių su jos veiksmingumu, be kita ko, tai, kad valstybės narės iki galo neišnaudoja kai kurių neprivalomų priemonių teikiamų galimybių. Atsižvelgiant į tai, šioje rekomendacijoje turėtų būti siūloma priemonių skatinti laiku diegti tvarius itin didelio pralaidumo elektroninių ryšių tinklus, įskaitant 5G tinklus;

| (8) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/1972 (5), kurią valstybės narės turi perkelti į nacionalinę teisę ir kuri turi būti taikoma nuo 2020 m. gruodžio 21 d., skatinamas junglumas ir visų Sąjungos piliečių ir įmonių prieiga prie itin didelio pralaidumo tinklų bei skatinamas jų įsisavinimas. Šia rekomendacija siekiama prisidėti prie šio tikslo įgyvendinimo, todėl joje daugiausia dėmesio skiriama itin didelio pralaidumo tinklų diegimui; |
| --- | --- |

(8)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/1972 (5), kurią valstybės narės turi perkelti į nacionalinę teisę ir kuri turi būti taikoma nuo 2020 m. gruodžio 21 d., skatinamas junglumas ir visų Sąjungos piliečių ir įmonių prieiga prie itin didelio pralaidumo tinklų bei skatinamas jų įsisavinimas. Šia rekomendacija siekiama prisidėti prie šio tikslo įgyvendinimo, todėl joje daugiausia dėmesio skiriama itin didelio pralaidumo tinklų diegimui;

| (9) | valstybės narės turėtų bendradarbiauti tarpusavyje ir su Komisija, kad būtų skubiai parengtas priemonių rinkinys, į kurį būtų įtraukta geriausia Plačiajuosčio ryšio sąnaudų mažinimo direktyvos taikymo patirtis ir kuris būtų grindžiamas būtiniausiais toje direktyvoje nustatytais reikalavimais, užtikrinant šiuos patobulinimus: i) supaprastinti leidimų suteikimo procedūras, susijusias su platesnio masto pastangomis didinti viešojo administravimo įstaigų veiksmingumą bei skaidrumą ir lengvinti verslo veiklą; ii) padidinti skaidrumą ir sustiprinti bendrą informacinį punktą; iii) išplėsti teisę gauti prieigą prie viešojo sektoriaus įstaigų kontroliuojamos esamos fizinės infrastruktūros ir iv) patobulinti ginčų sprendimo mechanizmus. Be to, valstybės narės turėtų nustatyti, kurios priemonės padėtų sumažinti elektroninių ryšių tinklų poveikį aplinkai ir užtikrinti jų tvarumą; |
| --- | --- |

(9)

valstybės narės turėtų bendradarbiauti tarpusavyje ir su Komisija, kad būtų skubiai parengtas priemonių rinkinys, į kurį būtų įtraukta geriausia Plačiajuosčio ryšio sąnaudų mažinimo direktyvos taikymo patirtis ir kuris būtų grindžiamas būtiniausiais toje direktyvoje nustatytais reikalavimais, užtikrinant šiuos patobulinimus: i) supaprastinti leidimų suteikimo procedūras, susijusias su platesnio masto pastangomis didinti viešojo administravimo įstaigų veiksmingumą bei skaidrumą ir lengvinti verslo veiklą; ii) padidinti skaidrumą ir sustiprinti bendrą informacinį punktą; iii) išplėsti teisę gauti prieigą prie viešojo sektoriaus įstaigų kontroliuojamos esamos fizinės infrastruktūros ir iv) patobulinti ginčų sprendimo mechanizmus. Be to, valstybės narės turėtų nustatyti, kurios priemonės padėtų sumažinti elektroninių ryšių tinklų poveikį aplinkai ir užtikrinti jų tvarumą;

| (10) | pagal Plačiajuosčio ryšio sąnaudų mažinimo direktyvos 7 straipsnį valstybės narės turi užtikrinti, kad kompetentingos institucijos sprendimus, susijusius su visais leidimais atlikti būtinus inžinerinius darbus siekiant įdiegti sparčiųjų elektroninių ryšių tinklų elementus, priimtų per 4 mėnesių laikotarpį, kuris išimties tvarka gali būti pratęstas tinkamai pagrįstais atvejais, arba siekiant laikytis kitų nacionalinėje teisėje nustatytų tinkamo procedūros vykdymo terminų ar įpareigojimų. Todėl, siekiant išvengti praktikos taikymo Sąjungoje nenuoseklumo, valstybės narės turėtų sudaryti palankesnes sąlygas laikytis 4 mėnesių termino, per kurį turi būti suteikti visi reikiami leidimai arba atsisakyta juos suteikti, taip pat turėtų drauge nustatyti geriausią praktiką, kaip dar labiau racionalizuoti leidimų suteikimo procedūras, pavyzdžiui, nustatyti numanomo patvirtinimo ir supaprastintas leidimų suteikimo procedūras; |
| --- | --- |

(10)

pagal Plačiajuosčio ryšio sąnaudų mažinimo direktyvos 7 straipsnį valstybės narės turi užtikrinti, kad kompetentingos institucijos sprendimus, susijusius su visais leidimais atlikti būtinus inžinerinius darbus siekiant įdiegti sparčiųjų elektroninių ryšių tinklų elementus, priimtų per 4 mėnesių laikotarpį, kuris išimties tvarka gali būti pratęstas tinkamai pagrįstais atvejais, arba siekiant laikytis kitų nacionalinėje teisėje nustatytų tinkamo procedūros vykdymo terminų ar įpareigojimų. Todėl, siekiant išvengti praktikos taikymo Sąjungoje nenuoseklumo, valstybės narės turėtų sudaryti palankesnes sąlygas laikytis 4 mėnesių termino, per kurį turi būti suteikti visi reikiami leidimai arba atsisakyta juos suteikti, taip pat turėtų drauge nustatyti geriausią praktiką, kaip dar labiau racionalizuoti leidimų suteikimo procedūras, pavyzdžiui, nustatyti numanomo patvirtinimo ir supaprastintas leidimų suteikimo procedūras;

| (11) | kai kurios valstybės narės nustatė supaprastintas leidimų diegti tam tikrus tinklus suteikimo procedūras, siekdamos gerokai sumažinti administracinę naštą tiek operatoriams, tiek nacionalinėms administracijoms. Valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę taikyti supaprastintas leidimų suteikimo procedūras arba leidimų suteikimo išimtis ne tik Europos elektroninių ryšių kodekso 57 straipsnyje numatytais atvejais ir nustatyti, kokiais tinklo diegimo scenarijais tokios procedūros arba išimtys būtų naudingos (pvz., laikino diegimo, būtino elektroninių ryšių paslaugų tęstinumui užtikrinti, arba paprasto esamų tinklų atnaujinimo, įskaitant esamų judriojo ryšio bazinių stočių modernizavimą 5G ryšiui teikti, atveju); |
| --- | --- |

(11)

kai kurios valstybės narės nustatė supaprastintas leidimų diegti tam tikrus tinklus suteikimo procedūras, siekdamos gerokai sumažinti administracinę naštą tiek operatoriams, tiek nacionalinėms administracijoms. Valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę taikyti supaprastintas leidimų suteikimo procedūras arba leidimų suteikimo išimtis ne tik Europos elektroninių ryšių kodekso 57 straipsnyje numatytais atvejais ir nustatyti, kokiais tinklo diegimo scenarijais tokios procedūros arba išimtys būtų naudingos (pvz., laikino diegimo, būtino elektroninių ryšių paslaugų tęstinumui užtikrinti, arba paprasto esamų tinklų atnaujinimo, įskaitant esamų judriojo ryšio bazinių stočių modernizavimą 5G ryšiui teikti, atveju);

| (12) | siekiant sumažinti administracinę naštą ir supaprastinti leidimų suteikimo procedūras reikėtų palengvinti elektroninių procedūrų taikymą ir sustiprinti bendro informacinio punkto vaidmenį. Šiuo tikslu valstybės narės turėtų apsvarstyti, kaip padaryti, kad bendras informacinis punktas taptų veiksmingu pagal vieno langelio principą veikiančiu prieigos punktu, kuriam visais administraciniais lygmenimis būtų teikiamos elektroninės paraiškos leidimams gauti; |
| --- | --- |

(12)

siekiant sumažinti administracinę naštą ir supaprastinti leidimų suteikimo procedūras reikėtų palengvinti elektroninių procedūrų taikymą ir sustiprinti bendro informacinio punkto vaidmenį. Šiuo tikslu valstybės narės turėtų apsvarstyti, kaip padaryti, kad bendras informacinis punktas taptų veiksmingu pagal vieno langelio principą veikiančiu prieigos punktu, kuriam visais administraciniais lygmenimis būtų teikiamos elektroninės paraiškos leidimams gauti;

| (13) | kitas veiksmas, kuris duotų didelę pridėtinę vertę, būtų nustatyti integruotą požiūrį į leidimų suteikimą, už kurį būtų atsakingas bendras informacinis punktas. Kai dalyvauja daugiau nei viena kompetentinga institucija, galėtų būti taikoma visiškai suderinta procedūra. Todėl valstybės narės turėtų svarstyti, kaip bendram informaciniam punktui suteikti aktyvų vaidmenį koordinuojant ir stebint leidimų suteikimo procedūras, kurias vykdo įvairios kompetentingos institucijos, ir užtikrinant tinkamą keitimąsi reikiama informacija; |
| --- | --- |

(13)

kitas veiksmas, kuris duotų didelę pridėtinę vertę, būtų nustatyti integruotą požiūrį į leidimų suteikimą, už kurį būtų atsakingas bendras informacinis punktas. Kai dalyvauja daugiau nei viena kompetentinga institucija, galėtų būti taikoma visiškai suderinta procedūra. Todėl valstybės narės turėtų svarstyti, kaip bendram informaciniam punktui suteikti aktyvų vaidmenį koordinuojant ir stebint leidimų suteikimo procedūras, kurias vykdo įvairios kompetentingos institucijos, ir užtikrinant tinkamą keitimąsi reikiama informacija;

| (14) | siekiant išvengti nepageidaujamo vėlavimo, pagal Europos elektroninių ryšių kodekso 43 straipsnį lygiagrečiai turėtų būti vykdomos leidimų ir servituto teisių, be kita ko, palei susisiekimo kelius (pvz., automobilių kelius, geležinkelius), suteikimo procedūros. Valstybės narės turėtų išnagrinėti galimybę kuo greičiau suteikti servituto teises ir bet kuriuo atveju per ne ilgesnį kaip 4 mėnesių leidimų suteikimo terminą, taip suderinant šią procedūrą su Plačiajuosčio ryšio sąnaudų mažinimo direktyvos 7 straipsnio 3 dalies nuostatomis; |
| --- | --- |

(14)

siekiant išvengti nepageidaujamo vėlavimo, pagal Europos elektroninių ryšių kodekso 43 straipsnį lygiagrečiai turėtų būti vykdomos leidimų ir servituto teisių, be kita ko, palei susisiekimo kelius (pvz., automobilių kelius, geležinkelius), suteikimo procedūros. Valstybės narės turėtų išnagrinėti galimybę kuo greičiau suteikti servituto teises ir bet kuriuo atveju per ne ilgesnį kaip 4 mėnesių leidimų suteikimo terminą, taip suderinant šią procedūrą su Plačiajuosčio ryšio sąnaudų mažinimo direktyvos 7 straipsnio 3 dalies nuostatomis;

| (15) | atsižvelgiant į tai, kad leidimų diegti elektroninių ryšių tinklus daugėja ir jie daugiausia yra vietinio pobūdžio, mokesčiai už leidimus vykdyti inžinerinius darbus valstybėse narėse ir jų viduje gali smarkiai skirtis. Jie taip pat gali sudaryti didelę diegimo išlaidų dalį, ypač kaimo ir atokiose vietovėse, kuriose diegimo išlaidos vienam naudotojui yra didžiausios. Todėl būtų labai naudinga, jei valstybės narės, keisdamosi patirtimi, sutartų dėl būdų, kaip išlaikyti tokį leidimų suteikimo išlaidų lygį, kuris neatgrasytų investicijų, atsižvelgiant į tai, kad dažnai reikia gauti daug skirtingų leidimų; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgiant į tai, kad leidimų diegti elektroninių ryšių tinklus daugėja ir jie daugiausia yra vietinio pobūdžio, mokesčiai už leidimus vykdyti inžinerinius darbus valstybėse narėse ir jų viduje gali smarkiai skirtis. Jie taip pat gali sudaryti didelę diegimo išlaidų dalį, ypač kaimo ir atokiose vietovėse, kuriose diegimo išlaidos vienam naudotojui yra didžiausios. Todėl būtų labai naudinga, jei valstybės narės, keisdamosi patirtimi, sutartų dėl būdų, kaip išlaikyti tokį leidimų suteikimo išlaidų lygį, kuris neatgrasytų investicijų, atsižvelgiant į tai, kad dažnai reikia gauti daug skirtingų leidimų;

| (16) | galimybė gauti išsamią, tikslią ir atnaujintą informaciją yra būtina sąlyga siekiant užtikrinti veiksmingą fizinės infrastruktūros naudojimą ir tinkamą inžinerinių darbų koordinavimą. Šiuo atžvilgiu labai svarbus bendro informacinio punkto vaidmuo. Siekiant sudaryti sąlygas naudotis esama infrastruktūra ir pagerinti inžinerinių darbų koordinavimą yra būtina padidinti su esama infrastruktūra ir planuojamais inžineriniais darbais susijusį skaidrumą; tai savo ruožtu duotų papildomą naudą aplinkai ir asmenims. Todėl valstybės narės turėtų būti skatinamos bendram informaciniam punktui iš įvairių šaltinių pateikti visą tam tikroje vietovėje turimą informaciją apie fizinę infrastruktūrą ir padėti teikti georeferencinę informaciją; |
| --- | --- |

(16)

galimybė gauti išsamią, tikslią ir atnaujintą informaciją yra būtina sąlyga siekiant užtikrinti veiksmingą fizinės infrastruktūros naudojimą ir tinkamą inžinerinių darbų koordinavimą. Šiuo atžvilgiu labai svarbus bendro informacinio punkto vaidmuo. Siekiant sudaryti sąlygas naudotis esama infrastruktūra ir pagerinti inžinerinių darbų koordinavimą yra būtina padidinti su esama infrastruktūra ir planuojamais inžineriniais darbais susijusį skaidrumą; tai savo ruožtu duotų papildomą naudą aplinkai ir asmenims. Todėl valstybės narės turėtų būti skatinamos bendram informaciniam punktui iš įvairių šaltinių pateikti visą tam tikroje vietovėje turimą informaciją apie fizinę infrastruktūrą ir padėti teikti georeferencinę informaciją;

| (17) | valstybės narės turėtų būti skatinamos ieškoti būdų, kaip didinti su esama fizine infrastruktūra susijusį skaidrumą didinant informacijos, kurią galima gauti per bendrą informacinį punktą, kiekį ir kokybę. Tai apima informaciją, kurią operatoriai, gavę prašymą, teikia dvišaliu pagrindu pagal Plačiajuosčio ryšio sąnaudų mažinimo direktyvos 4 straipsnio 2 ir 4 dalis, arba informaciją, susijusią su viešojo sektoriaus institucijų kontroliuojama fizine infrastruktūra; |
| --- | --- |

(17)

valstybės narės turėtų būti skatinamos ieškoti būdų, kaip didinti su esama fizine infrastruktūra susijusį skaidrumą didinant informacijos, kurią galima gauti per bendrą informacinį punktą, kiekį ir kokybę. Tai apima informaciją, kurią operatoriai, gavę prašymą, teikia dvišaliu pagrindu pagal Plačiajuosčio ryšio sąnaudų mažinimo direktyvos 4 straipsnio 2 ir 4 dalis, arba informaciją, susijusią su viešojo sektoriaus institucijų kontroliuojama fizine infrastruktūra;

| (18) | be Plačiajuosčio ryšio sąnaudų mažinimo direktyvos reikalavimų dėl prieigos prie esamos fizinės infrastruktūros, itin didelio pralaidumo tinklų diegimą galima dar palengvinti operatoriams suteikus prieigą prie atitinkamos fizinės infrastruktūros, kurią kontroliuoja viešojo sektoriaus įstaigos, panašiomis sąlygomis, kaip nustatyta tos direktyvos 3 straipsnyje. Tokia fizinė infrastruktūra apimtų pastatus, visų pirma stogus, ir gatvės įrenginius, pavyzdžiui, gatvių apšvietimo stulpus, gatvių ženklus, šviesoforus, informacinius stendus, autobusų ir tramvajų stoteles ir metro stotis; |
| --- | --- |

(18)

be Plačiajuosčio ryšio sąnaudų mažinimo direktyvos reikalavimų dėl prieigos prie esamos fizinės infrastruktūros, itin didelio pralaidumo tinklų diegimą galima dar palengvinti operatoriams suteikus prieigą prie atitinkamos fizinės infrastruktūros, kurią kontroliuoja viešojo sektoriaus įstaigos, panašiomis sąlygomis, kaip nustatyta tos direktyvos 3 straipsnyje. Tokia fizinė infrastruktūra apimtų pastatus, visų pirma stogus, ir gatvės įrenginius, pavyzdžiui, gatvių apšvietimo stulpus, gatvių ženklus, šviesoforus, informacinius stendus, autobusų ir tramvajų stoteles ir metro stotis;

| (19) | Plačiajuosčio ryšio sąnaudų mažinimo direktyvoje numatyta, kad nepavykus deryboms dėl prieigos prie infrastruktūros taikomos ginčų sprendimo procedūros. Valstybės narės turėtų sustiprinti pastangas drauge nustatyti geriausią veiksmingo ginčų sprendimo mechanizmų užtikrinimo praktiką ir gerą ginčų sprendimo įstaigų visoje Sąjungoje veikimą. Skaidrumui užtikrinti pagal šią praktiką ginčų sprendimo įstaigų sprendimai turėtų būti skelbiami laiku; |
| --- | --- |

(19)

Plačiajuosčio ryšio sąnaudų mažinimo direktyvoje numatyta, kad nepavykus deryboms dėl prieigos prie infrastruktūros taikomos ginčų sprendimo procedūros. Valstybės narės turėtų sustiprinti pastangas drauge nustatyti geriausią veiksmingo ginčų sprendimo mechanizmų užtikrinimo praktiką ir gerą ginčų sprendimo įstaigų visoje Sąjungoje veikimą. Skaidrumui užtikrinti pagal šią praktiką ginčų sprendimo įstaigų sprendimai turėtų būti skelbiami laiku;

| (20) | elektroninių ryšių sektoriaus aplinkosauginis pėdsakas didėja, todėl būtina apsvarstyti visas galimas priemones šiai tendencijai apgręžti. Pavyzdžiui, paskatos diegti tinklus, kurių anglies pėdsakas yra mažesnis, gali prisidėti prie sektoriaus tvarumo ir klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo prie jos. Valstybės narės raginamos, glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija, nustatyti ir skatinti tokias paskatas, pavyzdžiui, spartesnes leidimų suteikimo procedūras arba mažesnius leidimų suteikimo ir prieigos mokesčius tam tikrus aplinkosaugos kriterijus atitinkantiems tinklams; |
| --- | --- |

(20)

elektroninių ryšių sektoriaus aplinkosauginis pėdsakas didėja, todėl būtina apsvarstyti visas galimas priemones šiai tendencijai apgręžti. Pavyzdžiui, paskatos diegti tinklus, kurių anglies pėdsakas yra mažesnis, gali prisidėti prie sektoriaus tvarumo ir klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo prie jos. Valstybės narės raginamos, glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija, nustatyti ir skatinti tokias paskatas, pavyzdžiui, spartesnes leidimų suteikimo procedūras arba mažesnius leidimų suteikimo ir prieigos mokesčius tam tikrus aplinkosaugos kriterijus atitinkantiems tinklams;

| (21) | kad nebūtų nepagrįstai vilkinami leidimų naudoti spektrą suteikimo ir belaidžio ryšio tinklų įrengimo procesai, valstybės narės turėtų keistis geriausia patirtimi, kaip atlikti poveikio aplinkai vertinimą ir atsižvelgti į jo rezultatus, kai to reikalaujama ir visų pirma valdžios institucijoms rengiant būsimą projektų leidimų sistemą, visapusiškai laikydamosi Sąjungos teisės aktų, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/42/EB (6) (Strateginio aplinkos vertinimo direktyva), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/92/ES (7) (Poveikio aplinkai vertinimo direktyva) ir Tarybos direktyvos 92/43/EEB (8) (Buveinių direktyva). Poveikio aplinkai vertinimas turėtų būti atliekamas tada, kai poveikį aplinkai galima nustatyti ir įvertinti; |
| --- | --- |

(21)

kad nebūtų nepagrįstai vilkinami leidimų naudoti spektrą suteikimo ir belaidžio ryšio tinklų įrengimo procesai, valstybės narės turėtų keistis geriausia patirtimi, kaip atlikti poveikio aplinkai vertinimą ir atsižvelgti į jo rezultatus, kai to reikalaujama ir visų pirma valdžios institucijoms rengiant būsimą projektų leidimų sistemą, visapusiškai laikydamosi Sąjungos teisės aktų, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/42/EB (6) (Strateginio aplinkos vertinimo direktyva), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/92/ES (7) (Poveikio aplinkai vertinimo direktyva) ir Tarybos direktyvos 92/43/EEB (8) (Buveinių direktyva). Poveikio aplinkai vertinimas turėtų būti atliekamas tada, kai poveikį aplinkai galima nustatyti ir įvertinti;

| (22) | Europos elektroninių ryšių kodekse nustatytas bendras 2020 m. pabaigos terminas, iki kurio valstybės narės turi leisti 5G ryšiui naudoti 3,4–3,8 GHz juostą ir bent 1 GHz iš 24,25–27,5 GHz pagrindinės dažnių juostos. Be to, Europos Parlamento ir Tarybos sprendime (ES) 2017/899 (9) nustatytas bendras 2020 m. birželio 30 d. terminas, iki kurio valstybės narės turi leisti 5G ryšiui naudoti 700 MHz pagrindinę dažnių juostą. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad radijo spektro valdymo priemonėmis būtų skatinamas įmonėms ir visuomenei teikiamas aukštos kokybės junglumas tarpvalstybiniu mastu ir pramonės skaitmeninimas, taip teikiant naudos ekonomikai ir visai visuomenei, be kita ko, susijusios su prieinamumu, lygiomis galimybėmis ir įtraukumu. Padėti siekti to tikslo galėtų savalaikis keitimasis nuomonėmis ir geriausia praktika prieš Europos elektroninių ryšių kodekse nustatytą tarpusavio vertinimo procesą ir jo metu; |
| --- | --- |

(22)

Europos elektroninių ryšių kodekse nustatytas bendras 2020 m. pabaigos terminas, iki kurio valstybės narės turi leisti 5G ryšiui naudoti 3,4–3,8 GHz juostą ir bent 1 GHz iš 24,25–27,5 GHz pagrindinės dažnių juostos. Be to, Europos Parlamento ir Tarybos sprendime (ES) 2017/899 (9) nustatytas bendras 2020 m. birželio 30 d. terminas, iki kurio valstybės narės turi leisti 5G ryšiui naudoti 700 MHz pagrindinę dažnių juostą. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad radijo spektro valdymo priemonėmis būtų skatinamas įmonėms ir visuomenei teikiamas aukštos kokybės junglumas tarpvalstybiniu mastu ir pramonės skaitmeninimas, taip teikiant naudos ekonomikai ir visai visuomenei, be kita ko, susijusios su prieinamumu, lygiomis galimybėmis ir įtraukumu. Padėti siekti to tikslo galėtų savalaikis keitimasis nuomonėmis ir geriausia praktika prieš Europos elektroninių ryšių kodekse nustatytą tarpusavio vertinimo procesą ir jo metu;

| (23) | siekiant užtikrinti, kad 5G tinklai būtų diegiami laiku ir nuo 2020 m. būtų naudojamasi novatoriškomis paslaugomis, laikydamosi 5G veiksmų plano (10) ir atsižvelgdamos į pagal Komisijos rekomendaciją dėl 5G tinklų kibernetinio saugumo parengtą priemonių rinkinį (11) valstybės narės turėtų vengti bet kokio delsimo dėl COVID-19 krizės leisti naudoti 5G pagrindines dažnių juostas arba kuo labiau jį sumažinti; |
| --- | --- |

(23)

siekiant užtikrinti, kad 5G tinklai būtų diegiami laiku ir nuo 2020 m. būtų naudojamasi novatoriškomis paslaugomis, laikydamosi 5G veiksmų plano (10) ir atsižvelgdamos į pagal Komisijos rekomendaciją dėl 5G tinklų kibernetinio saugumo parengtą priemonių rinkinį (11) valstybės narės turėtų vengti bet kokio delsimo dėl COVID-19 krizės leisti naudoti 5G pagrindines dažnių juostas arba kuo labiau jį sumažinti;

| (24) | atsižvelgiant į saugaus ir atsparaus 5G ryšio infrastruktūros svarbą ekonomikos atsigavimui ir augimui, radijo spektro leidimų suteikimo procedūros turėtų remti, kai tinkama, investicijas į infrastruktūrą, palengvinant finansinę naštą radijo spektro naudotojams, visų pirma operatoriams, laikantis valstybės pagalbos taisyklių. Tai dar svarbiau COVID-19 krizės sąlygomis. Šiuo tikslu valstybės narės turėtų būti skatinamos nustatyti radijo spektro leidimų suteikimo taisykles, kuriomis siekiama taikyti investicijoms palankią radijo spektro kainodaros metodiką. Tokia praktika atitinkamais atvejais gali apimti paskatas teikti aukštos kokybės belaidį ryšį siekiant užtikrinti plačiai prieinamas paslaugas, taip pat tarpvalstybiniu mastu; |
| --- | --- |

(24)

atsižvelgiant į saugaus ir atsparaus 5G ryšio infrastruktūros svarbą ekonomikos atsigavimui ir augimui, radijo spektro leidimų suteikimo procedūros turėtų remti, kai tinkama, investicijas į infrastruktūrą, palengvinant finansinę naštą radijo spektro naudotojams, visų pirma operatoriams, laikantis valstybės pagalbos taisyklių. Tai dar svarbiau COVID-19 krizės sąlygomis. Šiuo tikslu valstybės narės turėtų būti skatinamos nustatyti radijo spektro leidimų suteikimo taisykles, kuriomis siekiama taikyti investicijoms palankią radijo spektro kainodaros metodiką. Tokia praktika atitinkamais atvejais gali apimti paskatas teikti aukštos kokybės belaidį ryšį siekiant užtikrinti plačiai prieinamas paslaugas, taip pat tarpvalstybiniu mastu;

| (25) | siekiant išvengti spektro trūkumo, dėl kurio spektro aukcionuose didėja siūloma kaina, geriausia praktika būtų kiek įmanoma nerezervuoti spektro 5G pagrindinėse dažnių juostose visuomenės saugumo ir gynybos reikmėms arba ES suderintą radijo spektrą elektroninių ryšių paslaugoms privatiems radijo spektro naudotojams teikti (tiek spektro kiekį, tiek konkrečios dažnių juostos pasirinkimo galimybę) rezervuoti tik tinkamai pagrįstais atvejais; |
| --- | --- |

(25)

siekiant išvengti spektro trūkumo, dėl kurio spektro aukcionuose didėja siūloma kaina, geriausia praktika būtų kiek įmanoma nerezervuoti spektro 5G pagrindinėse dažnių juostose visuomenės saugumo ir gynybos reikmėms arba ES suderintą radijo spektrą elektroninių ryšių paslaugoms privatiems radijo spektro naudotojams teikti (tiek spektro kiekį, tiek konkrečios dažnių juostos pasirinkimo galimybę) rezervuoti tik tinkamai pagrįstais atvejais;

| (26) | palyginti su ankstesnėmis technologijų kartomis, 5G tinklams reikia gerokai tankiau įdiegti zonas aukštesnių dažnių juostose. Dalijantis pasyviąja ir aktyviąja infrastruktūra ir bendrai diegiant belaidžio ryšio infrastruktūrą gali būti sumažintos tokio diegimo sąnaudos (įskaitant papildomas sąnaudas), ypač kai naudojamos 3,4–3,8 GHz ir 24,25–27,5 GHz dažnių juostos, ir taip paspartintas diegimo tempas, užtikrinta didesnė tinklo aprėptis ir sudarytos sąlygos efektyviau naudoti radijo spektrą suteikiant naudos vartotojams. Todėl kompetentingos institucijos tokias galimybes turėtų vertinti palankiai, visų pirma srityse, kuriose ekonominė grąža yra ribota; |
| --- | --- |

(26)

palyginti su ankstesnėmis technologijų kartomis, 5G tinklams reikia gerokai tankiau įdiegti zonas aukštesnių dažnių juostose. Dalijantis pasyviąja ir aktyviąja infrastruktūra ir bendrai diegiant belaidžio ryšio infrastruktūrą gali būti sumažintos tokio diegimo sąnaudos (įskaitant papildomas sąnaudas), ypač kai naudojamos 3,4–3,8 GHz ir 24,25–27,5 GHz dažnių juostos, ir taip paspartintas diegimo tempas, užtikrinta didesnė tinklo aprėptis ir sudarytos sąlygos efektyviau naudoti radijo spektrą suteikiant naudos vartotojams. Todėl kompetentingos institucijos tokias galimybes turėtų vertinti palankiai, visų pirma srityse, kuriose ekonominė grąža yra ribota;

| (27) | tankių 5G belaidžio ryšio tinklų diegimą taip pat galėtų paskatinti lanksti leidimų suteikimo tvarka, kuria būtų skatinamos investicijos į belaidžio ryšio tinklus ir užtikrinamas veiksmingas spektro naudojimas. 24 GHz viršijančiose aukštų dažnių juostose (mm bangų dažnių juostos), pavyzdžiui, 24.25–27.5 GHz dažnių juostoje yra didelis kiekis radijo spektro, pasižyminčio geografiškai ribotomis sklidimo savybėmis. Nors valstybės narės paprastai turėtų taikyti konkurencingas atrankos procedūras, pavyzdžiui, aukcionus, teisėms naudoti trūkstamas dažnių juostas suteikti, tokios procedūros tam tikrais atvejais gali riboti investavimo į tankius 5G belaidžio ryšio tinklus galimybes, taip pat lankstumą ir su tuo susijusį spektro naudojimo efektyvumą. Geriausia praktika galėtų būti laikomas individualaus leidimo naudoti suderintas mm bangų dažnių juostas suteikimas taikant pagreitintą ir atvirą, objektyvią, proporcingą, nediskriminacinę ir skaidrius kriterijus ir procedūras atitinkančią administracinę tvarką; |
| --- | --- |

(27)

tankių 5G belaidžio ryšio tinklų diegimą taip pat galėtų paskatinti lanksti leidimų suteikimo tvarka, kuria būtų skatinamos investicijos į belaidžio ryšio tinklus ir užtikrinamas veiksmingas spektro naudojimas. 24 GHz viršijančiose aukštų dažnių juostose (mm bangų dažnių juostos), pavyzdžiui, 24.25–27.5 GHz dažnių juostoje yra didelis kiekis radijo spektro, pasižyminčio geografiškai ribotomis sklidimo savybėmis. Nors valstybės narės paprastai turėtų taikyti konkurencingas atrankos procedūras, pavyzdžiui, aukcionus, teisėms naudoti trūkstamas dažnių juostas suteikti, tokios procedūros tam tikrais atvejais gali riboti investavimo į tankius 5G belaidžio ryšio tinklus galimybes, taip pat lankstumą ir su tuo susijusį spektro naudojimo efektyvumą. Geriausia praktika galėtų būti laikomas individualaus leidimo naudoti suderintas mm bangų dažnių juostas suteikimas taikant pagreitintą ir atvirą, objektyvią, proporcingą, nediskriminacinę ir skaidrius kriterijus ir procedūras atitinkančią administracinę tvarką;

| (28) | kad būtų išvengta skirtingų sprendimų suteikiant teises naudoti radijo spektrą tarpvalstybinėms belaidžio ryšio paslaugoms teikti, valstybės narės turėtų geriau koordinuoti radijo spektro skyrimą, siekiant skatinti belaidį junglumą, kuris remtų Sąjungos pramonės transformaciją ir skaitmeninį suverenumą ir būtų grindžiamas lanksčiais daugiafunkciais 5G infrastruktūros pajėgumais. Suderintas spektro skyrimas ypač svarbus siekiant patenkinti naujų naudojimo atvejų, kuriais prisidedama prie kelių ir geležinkelių judumo bei transporto ir pramoninės gamybos veiklos skaitmeninimo, junglumo reikalavimus. Šios sąlygos visų pirma susijusios su paslaugų kokybe, kurios parametrai yra pajėgumas, pralaidumas, delsa, patikimumas ir tinklo saugumas bei atsparumas; |
| --- | --- |

(28)

kad būtų išvengta skirtingų sprendimų suteikiant teises naudoti radijo spektrą tarpvalstybinėms belaidžio ryšio paslaugoms teikti, valstybės narės turėtų geriau koordinuoti radijo spektro skyrimą, siekiant skatinti belaidį junglumą, kuris remtų Sąjungos pramonės transformaciją ir skaitmeninį suverenumą ir būtų grindžiamas lanksčiais daugiafunkciais 5G infrastruktūros pajėgumais. Suderintas spektro skyrimas ypač svarbus siekiant patenkinti naujų naudojimo atvejų, kuriais prisidedama prie kelių ir geležinkelių judumo bei transporto ir pramoninės gamybos veiklos skaitmeninimo, junglumo reikalavimus. Šios sąlygos visų pirma susijusios su paslaugų kokybe, kurios parametrai yra pajėgumas, pralaidumas, delsa, patikimumas ir tinklo saugumas bei atsparumas;

| (29) | šiuo tikslu valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su Komisija, taip pat padedamos Radijo spektro politikos grupės, turėtų prisidėti prie geriausios praktikos, susijusios su pagrindiniais inovatyvios veiklos pavyzdžiais tarpvalstybinio pobūdžio pramonės sektoriuose, pavyzdžiui, kelių ar geležinkelių transporto (įskaitant tarpvalstybinius sąveikiojo, susietojo ir automatizuoto judumo koridorius) ir pažangiųjų gamyklų sektoriuje, rinkinio rengimo ir dėl jo susitarti. Rengiant tokią praktiką galėtų būti pasinaudota ES finansuojamų bandomųjų projektų ir bandymų vertikaliuosiuose sektoriuose, įskaitant 5G tarpvalstybinius koridorius, rezultatais. Tokia praktika turėtų būti nustatyti tinkami bendri dažnių diapazonai, leidimų suteikimo tvarka ir sąlygos, kuriomis operatoriai gali teikti specialias (sektorines) belaidžio ryšio paslaugas. Bendra leidimų suteikimo tvarka galėtų būti sprendžiamas individualių leidimų suteikimo operatoriams ir pramonės suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant pasidalijamąjį radijo spektro naudojimą, klausimas. Bendros leidimų suteikimo sąlygos galėtų apimti diegimo, paslaugų kokybės, pasidalijamojo spektro naudojimo, belaidžio ryšio sistemų sambūvio, spektro kaupimo, kibernetinio saugumo ir judriojo ryšio operatorių bei pramonės suinteresuotųjų subjektų derybinių susitarimų klausimus, taip pat oro transportui būtinų ryšių apsaugos priemones. Šiuo atžvilgiu Radijo spektro politikos grupė turėtų padėti Komisijai nustatyti, ar reikia suteikti įgaliojimus Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijai parengti suderintas technines spektro naudojimo sąlygas; |
| --- | --- |

(29)

šiuo tikslu valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su Komisija, taip pat padedamos Radijo spektro politikos grupės, turėtų prisidėti prie geriausios praktikos, susijusios su pagrindiniais inovatyvios veiklos pavyzdžiais tarpvalstybinio pobūdžio pramonės sektoriuose, pavyzdžiui, kelių ar geležinkelių transporto (įskaitant tarpvalstybinius sąveikiojo, susietojo ir automatizuoto judumo koridorius) ir pažangiųjų gamyklų sektoriuje, rinkinio rengimo ir dėl jo susitarti. Rengiant tokią praktiką galėtų būti pasinaudota ES finansuojamų bandomųjų projektų ir bandymų vertikaliuosiuose sektoriuose, įskaitant 5G tarpvalstybinius koridorius, rezultatais. Tokia praktika turėtų būti nustatyti tinkami bendri dažnių diapazonai, leidimų suteikimo tvarka ir sąlygos, kuriomis operatoriai gali teikti specialias (sektorines) belaidžio ryšio paslaugas. Bendra leidimų suteikimo tvarka galėtų būti sprendžiamas individualių leidimų suteikimo operatoriams ir pramonės suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant pasidalijamąjį radijo spektro naudojimą, klausimas. Bendros leidimų suteikimo sąlygos galėtų apimti diegimo, paslaugų kokybės, pasidalijamojo spektro naudojimo, belaidžio ryšio sistemų sambūvio, spektro kaupimo, kibernetinio saugumo ir judriojo ryšio operatorių bei pramonės suinteresuotųjų subjektų derybinių susitarimų klausimus, taip pat oro transportui būtinų ryšių apsaugos priemones. Šiuo atžvilgiu Radijo spektro politikos grupė turėtų padėti Komisijai nustatyti, ar reikia suteikti įgaliojimus Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijai parengti suderintas technines spektro naudojimo sąlygas;

| (30) | valstybės narės, įgyvendindamos jų pačių bendradarbiaujant su Komisija parengtą geriausios praktikos rinkinį, turėtų koordinuoti leidimo naudotis spektru suteikimo procesą ir visų pirma taikyti bendrą leidimų suteikimo procesą pagal Europos elektroninių ryšių kodekso 37 straipsnį. Toks procesas gali apimti bendro specialaus dažnių diapazono skyrimą pagal bendras leidimų suteikimo sąlygas; |
| --- | --- |

(30)

valstybės narės, įgyvendindamos jų pačių bendradarbiaujant su Komisija parengtą geriausios praktikos rinkinį, turėtų koordinuoti leidimo naudotis spektru suteikimo procesą ir visų pirma taikyti bendrą leidimų suteikimo procesą pagal Europos elektroninių ryšių kodekso 37 straipsnį. Toks procesas gali apimti bendro specialaus dažnių diapazono skyrimą pagal bendras leidimų suteikimo sąlygas;

| (31) | įgyvendinti priemonių rinkinį padėtų aiškus procesas, tinkama stebėsena, didesnis skaidrumas ir dialogas nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis; |
| --- | --- |

(31)

įgyvendinti priemonių rinkinį padėtų aiškus procesas, tinkama stebėsena, didesnis skaidrumas ir dialogas nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis;

| (32) | valstybės narės priemonių rinkinį turėtų parengti veikdamos kartu ir glaudžiai bendradarbiaudamos su Komisija. Prireikus į šį darbą turėtų būti aktyviai įtraukta Radijo spektro politikos grupė, Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija ir nacionalinės reguliavimo institucijos, Plačiajuosčio ryšio kompetencijos tarnybų tinklas, ginčų sprendimo įstaigos ir už bendro informacinio punkto funkcijas atsakingos kompetentingos institucijos; |
| --- | --- |

(32)

valstybės narės priemonių rinkinį turėtų parengti veikdamos kartu ir glaudžiai bendradarbiaudamos su Komisija. Prireikus į šį darbą turėtų būti aktyviai įtraukta Radijo spektro politikos grupė, Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija ir nacionalinės reguliavimo institucijos, Plačiajuosčio ryšio kompetencijos tarnybų tinklas, ginčų sprendimo įstaigos ir už bendro informacinio punkto funkcijas atsakingos kompetentingos institucijos;

| (33) | šia rekomendacija nedaromas poveikis konkurencijos teisės ir valstybės pagalbos taisyklių taikymui, |
| --- | --- |

(33)

šia rekomendacija nedaromas poveikis konkurencijos teisės ir valstybės pagalbos taisyklių taikymui,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

1.   TIKSLAS IR APIBRĖŽTYS

| (1) | Šioje rekomendacijoje išdėstomos geriausios praktikos rengimo gairės (toliau – priemonių rinkinys), kuriomis siekiama paskatinti junglumą ir taip paremti ekonomikos atsigavimą nuo COVID-19 krizės, daugiausia dėmesio skiriant trims sritims, kurių tikslas yra:






  (a) | mažinti elektroninių ryšių tinklų, visų pirma itin didelio pralaidumo tinklų diegimo sąnaudas ir spartinti jų diegimą supaprastinant inžinerinių darbų leidimų suteikimo procedūras, didinant skaidrumą ir stiprinant pagal Plačiajuosčio ryšio sąnaudų mažinimo direktyvą įsteigto bendro informacinio punkto (-ų) pajėgumą, išplečiant prieigos prie esamos fizinės infrastruktūros, kurią kontroliuoja viešojo sektoriaus įstaigos, teises ir nustatant priemones, kurios padėtų sumažinti elektroninių ryšių tinklų poveikį aplinkai; |
| --- | --- | --- |

(1)

(a)

mažinti elektroninių ryšių tinklų, visų pirma itin didelio pralaidumo tinklų diegimo sąnaudas ir spartinti jų diegimą supaprastinant inžinerinių darbų leidimų suteikimo procedūras, didinant skaidrumą ir stiprinant pagal Plačiajuosčio ryšio sąnaudų mažinimo direktyvą įsteigto bendro informacinio punkto (-ų) pajėgumą, išplečiant prieigos prie esamos fizinės infrastruktūros, kurią kontroliuoja viešojo sektoriaus įstaigos, teises ir nustatant priemones, kurios padėtų sumažinti elektroninių ryšių tinklų poveikį aplinkai;

| (b) | kai tinkama, suteikti savalaikę investicijoms palankią prieigą prie 5G ryšiui skirto radijo spektro, vykdant investicijoms palankias spektro naudojimo iniciatyvas ir savalaikes radijo dažnių spektro skyrimo 5G pagrindinėms dažnių juostoms procedūras; |
| --- | --- |

(b)

kai tinkama, suteikti savalaikę investicijoms palankią prieigą prie 5G ryšiui skirto radijo spektro, vykdant investicijoms palankias spektro naudojimo iniciatyvas ir savalaikes radijo dažnių spektro skyrimo 5G pagrindinėms dažnių juostoms procedūras;

| (c) | nustatyti tvirtesnį spektro skyrimo koordinavimo procesą, kuris taip pat sudarytų sąlygas tarpvalstybiniu mastu teikti novatoriškas 5G paslaugas. |
| --- | --- |

(c)

nustatyti tvirtesnį spektro skyrimo koordinavimo procesą, kuris taip pat sudarytų sąlygas tarpvalstybiniu mastu teikti novatoriškas 5G paslaugas.

| (2) | Šioje rekomendacijoje vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Plačiajuosčio ryšio sąnaudų mažinimo direktyvoje ir Europos elektroninių ryšių kodekse. |
| --- | --- |

(2)

2.   PRIEMONIŲ RINKINIO RENGIMO PROCESAS

| (3) | Valstybės narės, veikdamos kartu ir glaudžiai bendradarbiaudamos su Komisija, turėtų parengti šios rekomendacijos 3, 4 ir 5 skirsniuose aptariamų sričių priemonių rinkinį. Kai tinkama, turėtų būti įtrauktos šios institucijos:






  (a) | 3 skirsnyje nurodytų sričių atveju – Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija, nacionalinės reguliavimo institucijos, Plačiajuosčio ryšio kompetencijos tarnybų tinklas ir už bendro informacinio punkto funkcijas atsakingos kompetentingos institucijos; |
| --- | --- | --- |

(3)

(a)

3 skirsnyje nurodytų sričių atveju – Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija, nacionalinės reguliavimo institucijos, Plačiajuosčio ryšio kompetencijos tarnybų tinklas ir už bendro informacinio punkto funkcijas atsakingos kompetentingos institucijos;

| (b) | 4 ir 5 skirsniuose nurodytų sričių atveju – Radijo spektro politikos grupė ir kompetentingos nacionalinės reguliavimo institucijos. |
| --- | --- |

(b)

4 ir 5 skirsniuose nurodytų sričių atveju – Radijo spektro politikos grupė ir kompetentingos nacionalinės reguliavimo institucijos.

| (4) | Iki 2020 m. gruodžio 20 d. valstybės narės turėtų nustatyti ir tarpusavyje bei su Komisija pasidalyti geriausia praktika pagal 3 ir 4 skirsnius. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Iki 2021 m. kovo 30 d. valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su Komisija, turėtų susitarti dėl priemonių rinkinio. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su kitomis valstybėmis narėmis, Komisija ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, priemonių rinkinį turėtų įgyvendinti nedelsdamos. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Siekiant užtikrinti skaidrumą ir palengvinti valstybių narių keitimąsi gerąja patirtimi, priemonių rinkinys ir visa susijusi informacija, kuri buvo pateikta, turėtų būti viešai skelbiami interneto svetainėje „Europa“ ir per bendrus informacinius punktus. |
| --- | --- |

(7)

3.   SUSTIPRINTAS KOORDINAVIMAS SĄJUNGOS LYGMENIU SIEKIANT MAŽINTI ITIN DIDELIO PRALAIDUMO TINKLŲ DIEGIMO SĄNAUDAS IR SPARTINTI JŲ DIEGIMĄ

Leidimų suteikimo procedūrų paprastinimas

| (8) | Valstybės narės turėtų parengti geriausią praktiką, kaip dar labiau, nei numatyta Plačiajuosčio ryšio sąnaudų mažinimo direktyvos 1 straipsnyje, supaprastinti leidimų suteikimo procedūras ir sudaryti palankesnes sąlygas laikytis Plačiajuosčio ryšio sąnaudų mažinimo direktyvos 7 straipsnio 3 dalyje nustatyto termino ir kitų sąlygų, ir dėl jos sutarti. Visų pirma valstybės narės turėtų išnagrinėti, kaip:






  (a) | sudaryti palankesnes sąlygas laikytis 4 mėnesių termino, per kurį turi būti suteikti visi reikiami leidimai arba atsisakyta juos suteikti; padidinti teisinį tikrumą ir padėti sumažinti administracinę naštą; jei per keturių mėnesių laikotarpį nepriimamas aiškus sprendimas, valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę taikyti numanomo paraiškos patvirtinimo tvarką; |
| --- | --- | --- |

(8)

(a)

sudaryti palankesnes sąlygas laikytis 4 mėnesių termino, per kurį turi būti suteikti visi reikiami leidimai arba atsisakyta juos suteikti; padidinti teisinį tikrumą ir padėti sumažinti administracinę naštą; jei per keturių mėnesių laikotarpį nepriimamas aiškus sprendimas, valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę taikyti numanomo paraiškos patvirtinimo tvarką;

| (b) | supaprastinti ir racionalizuoti leidimų suteikimo procedūras, be kita ko, nustatant spartesnes leidimų suteikimo procedūras ir (arba) atitinkamais atvejais išimtis, ir nustatyti, kokiems diegiamiems tinklams jos galėtų būti taikomos; |
| --- | --- |

(b)

supaprastinti ir racionalizuoti leidimų suteikimo procedūras, be kita ko, nustatant spartesnes leidimų suteikimo procedūras ir (arba) atitinkamais atvejais išimtis, ir nustatyti, kokiems diegiamiems tinklams jos galėtų būti taikomos;

| (c) | suteikti operatoriams teisę elektroninėmis priemonėmis per bendrą informacinį punktą pateikti prašymus dėl visų būtinų leidimų, reikalingų inžineriniams darbams, kuriais diegiami itin didelio pralaidumo tinklų elementai; |
| --- | --- |

(c)

suteikti operatoriams teisę elektroninėmis priemonėmis per bendrą informacinį punktą pateikti prašymus dėl visų būtinų leidimų, reikalingų inžineriniams darbams, kuriais diegiami itin didelio pralaidumo tinklų elementai;

| (d) | sukurti bendrą informacinį punktą, kuris būtų pagal vieno langelio principą veikiantis prieigos punktas prašymams dėl tokių inžinerinių darbų teikti. Šiuo tikslu galėtų būti reikalaujama, kad bendras informacinis punktas aktyviai koordinuotų ir stebėtų leidimų suteikimo procedūras visais administraciniais lygmenimis. Taip pat galėtų būti reikalaujama sudaryti palankesnes sąlygas pareiškėjams ir kompetentingoms institucijoms keistis informacija apie šių procedūrų eigą, įskaitant kompetentingos institucijos (-ų) priimto sprendimo perdavimą pareiškėjui. |
| --- | --- |

(d)

sukurti bendrą informacinį punktą, kuris būtų pagal vieno langelio principą veikiantis prieigos punktas prašymams dėl tokių inžinerinių darbų teikti. Šiuo tikslu galėtų būti reikalaujama, kad bendras informacinis punktas aktyviai koordinuotų ir stebėtų leidimų suteikimo procedūras visais administraciniais lygmenimis. Taip pat galėtų būti reikalaujama sudaryti palankesnes sąlygas pareiškėjams ir kompetentingoms institucijoms keistis informacija apie šių procedūrų eigą, įskaitant kompetentingos institucijos (-ų) priimto sprendimo perdavimą pareiškėjui.

| (9) | Valstybės narės taip pat turėtų nustatyti geriausią praktiką, kaip palengvinti servituto teisių, numatytų Europos elektroninių ryšių kodekso 43 straipsnyje, suteikimą, kai to reikia itin didelio pralaidumo tinklų elementams diegti. Tokia geriausia praktika turėtų būti užtikrinta, kad tais atvejais, kai tokių tinklo elementų diegimui reikia gauti ir leidimus vykdyti inžinerinius darbus, ir servituto teises, kompetentingos institucijos lygiagrečiai suteiktų arba atsisakytų suteikti būtinus leidimus ne vėliau kaip per 4 mėnesius nuo prašymo pateikimo. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Valstybės narės turėtų keistis geriausia praktika ir dėl jos susitarti, kad užtikrintų, jog mokesčiai už leidimų vykdyti inžinerinius darbus, kurių reikia itin didelio pralaidumo tinklams diegti, suteikimą būtų objektyviai pagrįsti, skaidrūs, nediskriminaciniai ir proporcingi jų paskirčiai ir jais būtų padengiamos tik administracinės tokių leidimų išdavimo išlaidos. |
| --- | --- |

(10)

Skaidrumo didinimas per bendrą informacinį punktą

| (11) | Valstybės narės turėtų parengti tinkamą geriausią praktiką, kaip pagerinti su fizine infrastruktūra susijusį skaidrumą, kad operatoriai galėtų lengviau gauti visą svarbią informaciją apie tam tikroje teritorijoje esančią infrastruktūrą. Šiuo tikslu valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę sustiprinti bendro informacinio punkto vaidmenį ir išplėsti jo funkcijas, kad jos apimtų, pavyzdžiui, georeferencinės informacijos (žemėlapių ir skaitmeninių modelių) teikimą ir iš įvairių šaltinių gautos informacijos (visų pirma visų lygmenų kompetentingų nacionalinių institucijų, viešojo sektoriaus įstaigų ir tinklo operatorių teikiamos informacijos) integravimą. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Valstybės narės raginamos parengti geriausią praktiką siekiant užtikrinti, kad direktyvos 4 straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija, kurią turi viešojo sektoriaus įstaigos, būtų prieinama elektroniniu formatu per bendrą informacinį punktą. Be to, valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę per bendrą informacinį punktą teikti daugiau informacijos apie fizinę infrastruktūrą, nei direktyvoje nustatyta minimali informacija, pavyzdžiui, apie georeferencinę infrastruktūros vietą, jos skaitmeninį modelį, tipą ir dabartinį naudojimą arba jos bendrą ir nepanaudotą pajėgumą. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Siekiant dar labiau padidinti per bendrą informacinį punktą prieinamos informacijos kiekį ir įvairumą, valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę reikalauti, kad tinklo operatoriai per bendrą informacinį punktą elektronine forma pateiktų informaciją apie savo esamą fizinę infrastruktūrą, kurią jie pagal konkretų prašymą suteikė kitiems operatoriams. |
| --- | --- |

(13)

Prieigos prie esamos fizinės infrastruktūra teisės išplėtimas

| (14) | Siekdamos padidinti objektų, kuriuos operatoriai gali naudoti itin didelio pralaidumo tinklų elementams diegti, skaičių ir rūšis, valstybės narės turėtų parengti geriausią praktiką, kuria būtų sudarytos sąlygos operatoriams naudotis viešųjų įstaigų kontroliuojama fizine infrastruktūra (įskaitant pastatus ir gatvės įrenginius), kurioje galima įrengti labai didelio pralaidumo tinklo elementus, panašiomis sąlygomis, kaip nustatyta Plačiajuosčio ryšio sąnaudų mažinimo direktyvos 3 straipsnyje. |
| --- | --- |

(14)

Ginčų sprendimo mechanizmas

| (15) | Valstybės narės turėtų parengti geriausią praktiką, kaip pagerinti ginčų, susijusių su prieiga prie fizinės infrastruktūros, sprendimo mechanizmo veiksmingumą ir ginčų sprendimo įstaigų veiklą, kad susiję klausimai būtų išsprendžiami kuo greičiau, ginčo šalims būtų pateikiama informacija apie atitinkamas sąlygas ir mokesčius ir kad jų sprendimai būtų paskelbiami laiku. |
| --- | --- |

(15)

Tinklų aplinkosauginio pėdsako mažinimas

| (16) | Valstybės narės raginamos parengti geriausią praktiką siekiant skatinti diegti elektroninių ryšių tinklus, kurių aplinkosauginis pėdsakas, visų pirma susijęs su energijos vartojimu ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu, yra mažesnis, kuri apimtų:






  (a) | būsimų tinklų aplinkosauginio tvarumo vertinimo kriterijus; |
| --- | --- | --- |

(16)

(a)

būsimų tinklų aplinkosauginio tvarumo vertinimo kriterijus;

| (b) | veiklos vykdytojams teikiamas paskatas diegti aplinkosauginiu požiūriu tvarius tinklus. |
| --- | --- |

(b)

veiklos vykdytojams teikiamas paskatas diegti aplinkosauginiu požiūriu tvarius tinklus.

Poveikio aplinkai vertinimas

| (17) | Kai Sąjungos teisės aktais, visų pirma Direktyva 2001/42/EB (Strateginio aplinkos vertinimo direktyva), Direktyva 2011/92/ES (Poveikio aplinkai vertinimo direktyva) ir Direktyva 92/43/EEB (Buveinių direktyva), reikalaujama atlikti poveikio vertinimą ir ypač kai valdžios institucijos rengia būsimą projektų leidimų sistemą, valstybės narės turėtų keistis geriausia patirtimi, kaip atlikti poveikio aplinkai vertinimą ir atsižvelgti į jo rezultatus tuo metu, kai galima nustatyti ir įvertinti poveikį aplinkai, pavyzdžiui, kai veiklos vykdytojai pateikia bendrus projektų, pagal kuriuos numatomas konkretus tinklų įrengimas ar diegimas, planus. |
| --- | --- |

(17)

4.   NACIONALINIO LYGMENS VEIKSMAI SIEKIANT UŽTIKRINTI SAVALAIKĘ IR INVESTICIJOMS PALANKIĄ PRIEIGĄ PRIE 5G RYŠIO RADIJO SPEKTRO

Spektro leidimų suteikimo procedūrų tvarkaraštis

| (18) | Nedarant poveikio jokiam force majeure vertinimui pagal Sąjungos teisę, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad dėl COVID-19 krizės būtų kuo mažiau atidedamos radijo spektro naudojimo teisių suteikimo procedūros ir kad tas atidėjimas truktų ne ilgiau, nei būtina COVID-19 plitimui sustabdyti arba apriboti. Valstybės narės turėtų atitinkamai atnaujinti visus susijusius nacionalinius radijo spektro veiksmų planus. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Valstybės narės turėtų prašyti tarpusavio vertinimo forumo pagal Europos elektroninių ryšių kodekso 35 straipsnį iš anksto išnagrinėti priemonių, kuriomis suteikiamos teisės naudoti spektrą 700 MHz, 3,4–3,8 GHz ir 24,25–27,5 GHz dažnių juostose, projektus, siekiant keistis geriausia patirtimi. |
| --- | --- |

(19)

Investicijų paskatos

| (20) | Siekdamos įvertinti paskatas radijo spektro naudotojams daug investuoti į 5G tinklų diegimą, valstybės narės turėtų informuoti Komisiją, visų pirma per Radijo spektro politikos grupę, apie konkrečias priemones, kurias jos laiko geriausia praktika, įskaitant tas, kurios buvo įgyvendintos arba kurias planuojama įgyvendinti nacionaliniu lygmeniu leidimų naudoti radijo spektrą 700 MHz, 3,4–3,8 GHz ir 24,25–27,5 GHz dažnių juostose suteikimo metu.
  Visų pirma valstybės narės turėtų pranešti apie visas atitinkamas priemones, kuriomis siekiama:






  (a) | skatinti tinkamas rezervines kainas, užtikrinančias minimalų mokesčių už teisę naudoti radijo spektrą dydį; |
| --- | --- | --- |

(20)

Visų pirma valstybės narės turėtų pranešti apie visas atitinkamas priemones, kuriomis siekiama:

(a)

skatinti tinkamas rezervines kainas, užtikrinančias minimalų mokesčių už teisę naudoti radijo spektrą dydį;

| (b) | vengti radijo spektro trūkumo užtikrinant, kad būtų paskirtas visas Sąjungos lygmeniu suderintas radijo spektras; |
| --- | --- |

(b)

vengti radijo spektro trūkumo užtikrinant, kad būtų paskirtas visas Sąjungos lygmeniu suderintas radijo spektras;

| (c) | nediskriminuojant numatyti galimybę mokesčius už teisę naudoti radijo spektrą mokėti dalimis per tų teisių galiojimo laikotarpį; |
| --- | --- |

(c)

nediskriminuojant numatyti galimybę mokesčius už teisę naudoti radijo spektrą mokėti dalimis per tų teisių galiojimo laikotarpį;

| (d) | taikyti individualių leidimų naudoti 24,25–27,5 GHz dažnių juostą suteikimo tvarką, skatinančią jos savalaikį naudojimą, visų pirma tokią tvarką, kuri būtų grindžiama spartesnėmis administracinėmis procedūromis, kai ji taikoma geografiškai apribotoms naudojimo teisėms; |
| --- | --- |

(d)

taikyti individualių leidimų naudoti 24,25–27,5 GHz dažnių juostą suteikimo tvarką, skatinančią jos savalaikį naudojimą, visų pirma tokią tvarką, kuri būtų grindžiama spartesnėmis administracinėmis procedūromis, kai ji taikoma geografiškai apribotoms naudojimo teisėms;

| (e) | derinti finansines paskatas su pareigomis arba oficialiais įsipareigojimais spartinti arba plėsti aukštos kokybės belaidžio ryšio aprėptį; |
| --- | --- |

(e)

derinti finansines paskatas su pareigomis arba oficialiais įsipareigojimais spartinti arba plėsti aukštos kokybės belaidžio ryšio aprėptį;

| (f) | suteikti galimybę, laikantis konkurencijos teisės, dalytis pasyviąja ir aktyviąja infrastruktūra, taip pat bendrai diegti radijo spektro naudojimu grindžiamą infrastruktūrą. |
| --- | --- |

(f)

suteikti galimybę, laikantis konkurencijos teisės, dalytis pasyviąja ir aktyviąja infrastruktūra, taip pat bendrai diegti radijo spektro naudojimu grindžiamą infrastruktūrą.

5.   GERESNIS SPEKTRO SKYRIMO TARPVALSTYBINIAM NAUDOJIMUI KOORDINAVIMAS SĄJUNGOS LYGMENIU

| (21) | Siekdamos skatinti nuoseklią praktiką, susijusią su radijo spektro naudojimo teisių suteikimu operatoriams, kad jie galėtų diegti naujos kartos (įskaitant 5G) belaidžio ryšio tarpvalstybiniam pramoniniam naudojimui skirtą infrastruktūrą, valstybės narės turėtų parengti geriausią praktiką, įtrauksimą į priemonių rinkinį, ir dėl jos susitarti, be kita ko:






  (a) | nustatyti tarpvalstybinio pobūdžio naudojimo atvejus, visų pirma kelių, geležinkelių transporto ir pramoninės gamybos srityse, atsižvelgiant į Sąjungos prioritetus (12), susijusius su 5G ryšio diegimu; |
| --- | --- | --- |

(21)

(a)

nustatyti tarpvalstybinio pobūdžio naudojimo atvejus, visų pirma kelių, geležinkelių transporto ir pramoninės gamybos srityse, atsižvelgiant į Sąjungos prioritetus (12), susijusius su 5G ryšio diegimu;

| (b) | kiekvienu nustatytu naudojimo atveju nustatyti bendrą specialų dažnių diapazoną ir atitinkamą bendrą leidimų suteikimo tvarką, taip pat tokiems leidimams taikomas sąlygas, būtinas siekiant užtikrinti paslaugų tęstinumą tarpvalstybiniu mastu, be kita ko, susijusias (tačiau šiais aspektais neapsiribojant) su paslaugų kokybe ir tinklo saugumu. |
| --- | --- |

(b)

kiekvienu nustatytu naudojimo atveju nustatyti bendrą specialų dažnių diapazoną ir atitinkamą bendrą leidimų suteikimo tvarką, taip pat tokiems leidimams taikomas sąlygas, būtinas siekiant užtikrinti paslaugų tęstinumą tarpvalstybiniu mastu, be kita ko, susijusias (tačiau šiais aspektais neapsiribojant) su paslaugų kokybe ir tinklo saugumu.

| (22) | Valstybės narės raginamos naudotis 21 punkte nurodyta priemonių rinkinio geriausia praktika, taikoma atitinkamiems jų teritorijoje esantiems naudotojams, kad pagal Europos elektroninių ryšių kodekso 37 straipsnį iki 2022 m. kovo 30 d. bendrai nustatytų bendro leidimų suteikimo proceso bendrus aspektus ir jį vykdytų. |
| --- | --- |

(22)

6.   ATASKAITŲ TEIKIMAS

| (23) | Kiekviena valstybė narė turėtų iki 2021 m. balandžio 30 d. pateikti Komisijai priemonių rinkinio įgyvendinimo veiksmų gaires. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Kiekviena valstybė narė turėtų iki 2022 m. balandžio 30 d. pateikti priemonių rinkinio įgyvendinimo ataskaitą. |
| --- | --- |

(24)

Priimta Briuselyje 2020 m. rugsėjo 18 d.

Komisijos vardu

Thierry BRETON

Komisijos narys

---

(1)  
  2020 m. birželio 9 d. Tarybos išvados dėl Europos skaitmeninės ateities kūrimo, 8711/20. https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8711-2020-INIT/lt/pdf.

1

(2)  COM(2020) 67 final.

2

final

(3)  
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/61/ES dėl priemonių sparčiojo elektroninių ryšių tinklų diegimo sąnaudoms mažinti (OL L 155, 2014 5 23, p. 1).

3

(4)  Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/61/ES dėl priemonių sparčiojo elektroninių ryšių tinklų diegimo sąnaudoms mažinti įgyvendinimo, COM(2018) 492, 2018 m. birželio 27 d.

4

(5)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/1972, kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas (OL L 321, 2018 12 17, p. 36).

5

(6)  
  2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 197, 2001 7 21, p. 30).

6

(7)  
  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 26, 2012 1 28, p. 1).

7

(8)  
  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

8

(9)  
  2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2017/899 dėl 470–790 MHz dažnių juostos naudojimo Sąjungoje (OL L 138, 2017 5 25, p. 131).

9

(10)  Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos 5G veiksmų planas“, COM(2016) 588 final.

10

final

(11)  
  2019 m. kovo 26 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2019/534 dėl 5G tinklų kibernetinio saugumo (OL L 88, 2019 3 29, p. 42).

11

(12)  Žr. visų pirma Komisijos komunikatus COM(2016) 587 ir COM(2020) 67.

12

---