# Uradni list L 314/2020

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 314 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6329. september 2020 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 314

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6329. september 2020

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1340 z dne 22. septembra 2020 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Brački varenik (ZGO)) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1341 z dne 28. septembra 2020 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2020/466 glede obdobja uporabe začasnih ukrepov (
  1
  ) | 2 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1342 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Kraljevini Belgiji na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19 | 4 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1343 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Republiki Bolgariji na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19 | 10 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1344 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Republiki Cipru na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19 | 13 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1345 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Češki republiki na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19 | 17 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1346 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Helenski republiki na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19 | 21 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1347 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Kraljevini Španiji na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19 | 24 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1348 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Republiki Hrvaški na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19 | 28 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1349 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Republiki Italiji na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19 | 31 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1350 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Republiki Litvi na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19 | 35 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1351 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Republiki Latviji na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19 | 38 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1352 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Republiki Malti na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19 | 42 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1353 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Republiki Poljski na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19 | 45 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1354 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Portugalski republiki na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19 | 49 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1355 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Romuniji na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19 | 55 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1356 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Republiki Sloveniji na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19 | 59 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1357 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Republiki Slovaški na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19 | 63 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1358 z dne 28. septembra 2020 o uporabi Direktive 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s preverjanji zavarovanja civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil, ki se običajno nahajajo v Bosni in Hercegovini (
  1
  ) | 66 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Sklep št. 2/2019 Skupnega odbora, ustanovljenega s Sporazumom med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o povezavi njunih sistemov trgovanja z emisijami toplogrednih plinov z dne 5. decembra 2019 o spremembi prilog I in II k Sporazumu med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o povezavi njunih sistemov trgovanja z emisijami toplogrednih plinov [2020/1359] | 68 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1340 z dne 22. septembra 2020 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Brački varenik (ZGO))

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1341 z dne 28. septembra 2020 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2020/466 glede obdobja uporabe začasnih ukrepov (
  1
  )

1

2

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1342 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Kraljevini Belgiji na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

4

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1343 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Republiki Bolgariji na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

10

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1344 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Republiki Cipru na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

13

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1345 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Češki republiki na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

17

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1346 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Helenski republiki na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

21

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1347 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Kraljevini Španiji na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

24

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1348 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Republiki Hrvaški na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

28

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1349 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Republiki Italiji na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

31

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1350 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Republiki Litvi na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

35

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1351 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Republiki Latviji na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

38

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1352 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Republiki Malti na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

42

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1353 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Republiki Poljski na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

45

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1354 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Portugalski republiki na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

49

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1355 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Romuniji na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

55

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1356 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Republiki Sloveniji na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

59

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1357 z dne 25. septembra 2020 o odobritvi začasne podpore Republiki Slovaški na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

63

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1358 z dne 28. septembra 2020 o uporabi Direktive 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s preverjanji zavarovanja civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil, ki se običajno nahajajo v Bosni in Hercegovini (
  1
  )

1

66

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Sklep št. 2/2019 Skupnega odbora, ustanovljenega s Sporazumom med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o povezavi njunih sistemov trgovanja z emisijami toplogrednih plinov z dne 5. decembra 2019 o spremembi prilog I in II k Sporazumu med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o povezavi njunih sistemov trgovanja z emisijami toplogrednih plinov [2020/1359]

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 29.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1340

z dne 22. septembra 2020

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Brački varenik“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Hrvaške za registracijo imena „Brački varenik“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Hrvaške za registracijo imena „Brački varenik“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Brački varenik“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Brački varenik“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Brački varenik“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.8 Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. septembra 2020

Za Komisijo

V imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 183, 3.6.2020, str. 12.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 29.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/2

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1341

z dne 28. septembra 2020

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2020/466 glede obdobja uporabe začasnih ukrepov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (1) in zlasti člena 141(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2017/625 med drugim določa pravila za izvajanje uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti s strani pristojnih organov držav članic. Poleg tega Komisijo pooblašča, da z izvedbenim aktom sprejme ustrezne začasne ukrepe, ki so potrebni za obvladovanje tveganj za zdravje ljudi, živali in rastlin ter dobrobit živali, če ima dokaze o resni motnji v nadzornem sistemu države članice. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2017/625 med drugim določa pravila za izvajanje uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti s strani pristojnih organov držav članic. Poleg tega Komisijo pooblašča, da z izvedbenim aktom sprejme ustrezne začasne ukrepe, ki so potrebni za obvladovanje tveganj za zdravje ljudi, živali in rastlin ter dobrobit živali, če ima dokaze o resni motnji v nadzornem sistemu države članice.

| (2) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/466 (2) za obvladovanje posebnih okoliščin zaradi trenutne krize, povezane s koronavirusno boleznijo (COVID-19), državam članicam omogoča uporabo začasnih ukrepov v zvezi z uradnim nadzorom in drugimi uradnimi dejavnostmi. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/466 (2) za obvladovanje posebnih okoliščin zaradi trenutne krize, povezane s koronavirusno boleznijo (COVID-19), državam članicam omogoča uporabo začasnih ukrepov v zvezi z uradnim nadzorom in drugimi uradnimi dejavnostmi.

| (3) | Države članice so obvestile Komisijo, da bodo zaradi krize, povezane s COVID-19, nekatere resne motnje v delovanju njihovih sistemov nadzora, težave pri izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti v zvezi z uradnimi spričevali in uradnimi potrdili glede premikov živali in blaga v Unijo in znotraj Unije ter težave z organizacijo osebnih srečanj z izvajalci dejavnosti in njihovim osebjem v okviru uradnega nadzora še naprej prisotne po 1. oktobru 2020. Da bi se odpravile navedene resne motnje, ki se bodo v naslednjih mesecih verjetno nadaljevale, ter olajšala načrtovanje in izvajanje uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti med krizo, povezano s COVID-19, bi bilo treba obdobje uporabe Izvedbene uredbe (EU) 2020/466 podaljšati do 1. februarja 2021. |
| --- | --- |

(3)

Države članice so obvestile Komisijo, da bodo zaradi krize, povezane s COVID-19, nekatere resne motnje v delovanju njihovih sistemov nadzora, težave pri izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti v zvezi z uradnimi spričevali in uradnimi potrdili glede premikov živali in blaga v Unijo in znotraj Unije ter težave z organizacijo osebnih srečanj z izvajalci dejavnosti in njihovim osebjem v okviru uradnega nadzora še naprej prisotne po 1. oktobru 2020. Da bi se odpravile navedene resne motnje, ki se bodo v naslednjih mesecih verjetno nadaljevale, ter olajšala načrtovanje in izvajanje uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti med krizo, povezano s COVID-19, bi bilo treba obdobje uporabe Izvedbene uredbe (EU) 2020/466 podaljšati do 1. februarja 2021.

| (4) | Izvedbeno uredbo (EU) 2020/466 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Izvedbeno uredbo (EU) 2020/466 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V drugem odstavku člena 6 Izvedbene uredbe (EU) 2020/466 se datum „1. oktobra 2020“ nadomesti z datumom „1. februarja 2021“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 2. oktobra 2020.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. septembra 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 95, 7.4.2017, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/466 z dne 30. marca 2020 o začasnih ukrepih za obvladovanje tveganj za zdravje ljudi, živali in rastlin ter dobrobit živali pri nekaterih resnih motnjah v nadzornih sistemih držav članic zaradi koronavirusne bolezni (COVID-19) (UL L 98, 31.3.2020, str. 30).

2

---

SKLEPI

| 29.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/4

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2020/1342

z dne 25. septembra 2020

o odobritvi začasne podpore Kraljevini Belgiji na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 (1) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Belgija je 7. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene. |
| --- | --- |

(1)

Belgija je 7. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene.

| (2) | Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Belgija uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Belgije do konca leta 2020 znašala 8,9 % oziroma 113,8 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Belgije v letu 2020 zmanjšal za 8,8 %. |
| --- | --- |

(2)

Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Belgija uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Belgije do konca leta 2020 znašala 8,9 % oziroma 113,8 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Belgije v letu 2020 zmanjšal za 8,8 %.

| (3) | Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile v Belgiji. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov Belgije v zvezi s shemo za začasno brezposelnost („chômage temporaire / tijdelijke werkloosheid“), nadomestnim dohodkom za samozaposlene zaradi COVID-19 („premostitveno pravico zaradi COVID-19“ („COVID-19 bridging right“)), starševskim dopustom zaradi COVID-19 ter številnimi regionalnimi shemami dohodkovne podpore in shemami dohodkovne podpore skupnosti in v podporo ukrepom na področju javnega zdravja, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 8. |
| --- | --- |

(3)

Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile v Belgiji. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov Belgije v zvezi s shemo za začasno brezposelnost („chômage temporaire / tijdelijke werkloosheid“), nadomestnim dohodkom za samozaposlene zaradi COVID-19 („premostitveno pravico zaradi COVID-19“ („COVID-19 bridging right“)), starševskim dopustom zaradi COVID-19 ter številnimi regionalnimi shemami dohodkovne podpore in shemami dohodkovne podpore skupnosti in v podporo ukrepom na področju javnega zdravja, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 8.

| (4) | S kraljevim odlokom „Arrêté royal du 30 mars 2020/Koninklijk besluit van 30 maart 2020“ (2), ki je naveden v prošnji Belgije z dne 7. avgusta 2020, je bila sprejeta shema za začasno brezposelnost („chômage temporaire / tijdelijke werkloosheid“) zaradi COVID-19, ki zagotavlja nadomestilo zaposlenim, katerih delo se je zmanjšalo ali začasno prekinilo zaradi zmanjšanja delovne obremenitve ali ukrepov omejevanja socialnih stikov, ki jih je uvedla vlada. Ta shema za začasno brezposelnost je obstajala pred pandemijo COVID-19, vendar so se zahteve za dostop do sheme prilagodile COVID-19, postopek prijave pa je bil dodatno poenostavljen. Poleg tega se je nadomestilo za začasno brezposelnost s 65 % povečalo na 70 % dnevne povprečne plače (omejeno navzgor na 2 754,76 EUR bruto na mesec). Poleg tega je bila uvedena dnevna premija v višini 5,36 EUR. |
| --- | --- |

(4)

S kraljevim odlokom „Arrêté royal du 30 mars 2020/Koninklijk besluit van 30 maart 2020“ (2), ki je naveden v prošnji Belgije z dne 7. avgusta 2020, je bila sprejeta shema za začasno brezposelnost („chômage temporaire / tijdelijke werkloosheid“) zaradi COVID-19, ki zagotavlja nadomestilo zaposlenim, katerih delo se je zmanjšalo ali začasno prekinilo zaradi zmanjšanja delovne obremenitve ali ukrepov omejevanja socialnih stikov, ki jih je uvedla vlada. Ta shema za začasno brezposelnost je obstajala pred pandemijo COVID-19, vendar so se zahteve za dostop do sheme prilagodile COVID-19, postopek prijave pa je bil dodatno poenostavljen. Poleg tega se je nadomestilo za začasno brezposelnost s 65 % povečalo na 70 % dnevne povprečne plače (omejeno navzgor na 2 754,76 EUR bruto na mesec). Poleg tega je bila uvedena dnevna premija v višini 5,36 EUR.

| (5) | Zakon „Loi du 23 mars 2020/Wet van 23 maart 2020“ (3), ki je naveden v prošnji Belgije z dne 7. avgusta 2020, je obstoječi nadomestni dohodek za samozaposlene, to je „premostitveno pravico“ („droit passerelle / overbruggingsrecht“) razširil z uvedbo „premostitvene pravice zaradi COVID-19“ („COVID-19 bridging right“). To je prejemek, ki se zagotovi, kadar so ukrepi omejevanja socialnih stikov, ki jih je uvedla vlada, privedli do popolne ali delne prekinitve dejavnosti samozaposlenega ali prostovoljne prekinitve, ki traja vsaj sedem zaporednih koledarskih dni v mesecu. Od junija 2020 je nadomestilo namenjeno samozaposlenim, ki so ponovno začeli opravljati svojo dejavnost, vendar se še vedno soočajo z zmanjšanjem prometa v primerjavi z letom 2019. Samozaposleni, ki še ne morejo ponovno začeti opravljati svoje dejavnosti, so še vedno upravičeni do nadomestila, vendar morajo dokazati, da je to posledica omejitev zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

(5)

Zakon „Loi du 23 mars 2020/Wet van 23 maart 2020“ (3), ki je naveden v prošnji Belgije z dne 7. avgusta 2020, je obstoječi nadomestni dohodek za samozaposlene, to je „premostitveno pravico“ („droit passerelle / overbruggingsrecht“) razširil z uvedbo „premostitvene pravice zaradi COVID-19“ („COVID-19 bridging right“). To je prejemek, ki se zagotovi, kadar so ukrepi omejevanja socialnih stikov, ki jih je uvedla vlada, privedli do popolne ali delne prekinitve dejavnosti samozaposlenega ali prostovoljne prekinitve, ki traja vsaj sedem zaporednih koledarskih dni v mesecu. Od junija 2020 je nadomestilo namenjeno samozaposlenim, ki so ponovno začeli opravljati svojo dejavnost, vendar se še vedno soočajo z zmanjšanjem prometa v primerjavi z letom 2019. Samozaposleni, ki še ne morejo ponovno začeti opravljati svoje dejavnosti, so še vedno upravičeni do nadomestila, vendar morajo dokazati, da je to posledica omejitev zaradi COVID-19.

| (6) | S kraljevim odlokom „Arrêté royal n° 23 du 13 mai 2020/Koninklijk besluit nr. 23 van 13 mei 2020“ (4), ki je bil naveden v prošnji Belgije z dne 7. avgusta 2020, je bil uveden starševski dopust zaradi COVID-19, ki je poseben starševski dopust, ki ne vpliva na pravico do rednega starševskega dopusta in staršem omogoča, da vzamejo dopust za zagotavljanje dodatne oskrbe svojih otrok med majem in septembrom 2020, z višjim nadomestilom kot pri rednem starševskem dopustu.
  Starševski dopust zaradi COVID-19 se lahko šteje za ukrep, podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj zaposlenim zagotavlja dohodkovno podporo in pomaga ohranjati zaposlitev s tem, da zaradi nje staršem, ki skrbijo za svoje otroke v času, ko so šole zaprte, ni treba prekiniti delovnega razmerja. |
| --- | --- |

(6)

S kraljevim odlokom „Arrêté royal n° 23 du 13 mai 2020/Koninklijk besluit nr. 23 van 13 mei 2020“ (4), ki je bil naveden v prošnji Belgije z dne 7. avgusta 2020, je bil uveden starševski dopust zaradi COVID-19, ki je poseben starševski dopust, ki ne vpliva na pravico do rednega starševskega dopusta in staršem omogoča, da vzamejo dopust za zagotavljanje dodatne oskrbe svojih otrok med majem in septembrom 2020, z višjim nadomestilom kot pri rednem starševskem dopustu.

Starševski dopust zaradi COVID-19 se lahko šteje za ukrep, podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj zaposlenim zagotavlja dohodkovno podporo in pomaga ohranjati zaposlitev s tem, da zaradi nje staršem, ki skrbijo za svoje otroke v času, ko so šole zaprte, ni treba prekiniti delovnega razmerja.

| (7) | Na podlagi naslednjih pravnih aktov, ki so navedeni v prošnji Belgije z dne 7. avgusta 2020, in sicer: „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n° 2020/019 du 23 avril 2020/Bijzondere machtenbesluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering nr. 2020/019 van 23 april 2020“ (5); „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n° 2020/030 du 28 mai 2020/Bijzondere machtenbesluit nr. 2020/030 van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 28 mei 2020“ (6);

  „Notification de la réunion du conseil des ministres du gouvernement de la région de Bruxelles-Capitale du jeudi 14 mai 2020/Betekening van de vergadering van de Ministerraad van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van donderdag 14 mei 2020
  “
   (7); „Besluit van de Vlaamse Regering van 20 maart 2020
  “
   (8); „Besluit van de Vlaamse Regering van 10 april 2020
  “
   (9); „Besluit van de Vlaamse Regering van 12 juni 2020
  “
   (10);

  „Arrêté du Gouvernement de la Communauté française de pouvoirs spéciaux n° 4 du 23 avril 2020
  “
   (11); „Arrêté du Gouvernement de la Communauté française du 7 avril 2020
  “
   (12); „Arrêté ministériel du 8 avril 2020 portant exécution de l’arrêté du Gouvernement wallon du 20 mars 2020
  “
   (13); „Arrêté du Gouvernement wallon du 19 juin 2020
  “
   (14); Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret I vom 6. April 2020“ in „Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret III vom 20. Juli 2020
  “, so belgijski organi uvedli številne regionalne sheme in sheme skupnosti, ki zagotavljajo dohodkovno podporo samozaposlenim, podjetjem z enim zaposlenim in drugim vrstam zaposlenih, ki niso upravičeni do drugih vrst dohodkovne podpore. Zlasti prejemki za nadomestilo za podjetja in podjetnike v regiji Bruselj – glavno mesto, prejemki za nevšečnosti, nadomestila in podporo v flamski regiji in flanski skupnosti ter prejemek za nadomestilo zaradi zaprtja podjetij v valonski regiji so splošna enkratna podpora podjetjem in samozaposlenim, ki so morali prekiniti svoje svojo dejavnost zaradi COVID-19 ali ki so utrpeli znatno zmanjšanje prometa.
  Kadar so ukrepi namenjeni širšemu krogu upravičencev, se prosi samo za zneske za odhodke, povezane s podporo za samozaposlene in podjetja z enim zaposlenim. Drugi ukrepi (prejemek za nadomestilo za začasno zaposlene delavce v regiji Bruselj – glavno mesto, subvencije za vrtce in subvencije za kulturne izvajalce v francoski skupnosti, dejavnosti usposabljanja v valonski regiji, ter subvencija za kulturne izvajalce in samozaposlene in subvencija za turistične delavce v nemško govoreči skupnosti) so namenjeni samozaposlenim in delavcem, ki nimajo dostopa do sheme za začasno brezposelnost v določenih sektorjih (sektor kulture in oskrbe, dejavnosti usposabljanja). Ker subvencije za kulturne izvajalce in samozaposlene v nemško govoreči skupnosti zagotavljajo posojila, ki jih je mogoče pretvoriti v nepovratna sredstva, da bi se zadostilo potrebi po tem, da so javnofinančni odhodki, bi bilo treba na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 podpreti samo odhodke v zvezi s posojili, ki se pretvorijo v nepovratna sredstva. |
| --- | --- |

(7)

Na podlagi naslednjih pravnih aktov, ki so navedeni v prošnji Belgije z dne 7. avgusta 2020, in sicer: „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n° 2020/019 du 23 avril 2020/Bijzondere machtenbesluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering nr. 2020/019 van 23 april 2020“ (5); „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n° 2020/030 du 28 mai 2020/Bijzondere machtenbesluit nr. 2020/030 van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 28 mei 2020“ (6);

„Notification de la réunion du conseil des ministres du gouvernement de la région de Bruxelles-Capitale du jeudi 14 mai 2020/Betekening van de vergadering van de Ministerraad van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van donderdag 14 mei 2020
  “
   (7); „Besluit van de Vlaamse Regering van 20 maart 2020
  “
   (8); „Besluit van de Vlaamse Regering van 10 april 2020
  “
   (9); „Besluit van de Vlaamse Regering van 12 juni 2020
  “
   (10);

„Arrêté du Gouvernement de la Communauté française de pouvoirs spéciaux n° 4 du 23 avril 2020
  “
   (11); „Arrêté du Gouvernement de la Communauté française du 7 avril 2020
  “
   (12); „Arrêté ministériel du 8 avril 2020 portant exécution de l’arrêté du Gouvernement wallon du 20 mars 2020
  “
   (13); „Arrêté du Gouvernement wallon du 19 juin 2020
  “
   (14); Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret I vom 6. April 2020“ in „Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret III vom 20. Juli 2020
  “, so belgijski organi uvedli številne regionalne sheme in sheme skupnosti, ki zagotavljajo dohodkovno podporo samozaposlenim, podjetjem z enim zaposlenim in drugim vrstam zaposlenih, ki niso upravičeni do drugih vrst dohodkovne podpore. Zlasti prejemki za nadomestilo za podjetja in podjetnike v regiji Bruselj – glavno mesto, prejemki za nevšečnosti, nadomestila in podporo v flamski regiji in flanski skupnosti ter prejemek za nadomestilo zaradi zaprtja podjetij v valonski regiji so splošna enkratna podpora podjetjem in samozaposlenim, ki so morali prekiniti svoje svojo dejavnost zaradi COVID-19 ali ki so utrpeli znatno zmanjšanje prometa.

Kadar so ukrepi namenjeni širšemu krogu upravičencev, se prosi samo za zneske za odhodke, povezane s podporo za samozaposlene in podjetja z enim zaposlenim. Drugi ukrepi (prejemek za nadomestilo za začasno zaposlene delavce v regiji Bruselj – glavno mesto, subvencije za vrtce in subvencije za kulturne izvajalce v francoski skupnosti, dejavnosti usposabljanja v valonski regiji, ter subvencija za kulturne izvajalce in samozaposlene in subvencija za turistične delavce v nemško govoreči skupnosti) so namenjeni samozaposlenim in delavcem, ki nimajo dostopa do sheme za začasno brezposelnost v določenih sektorjih (sektor kulture in oskrbe, dejavnosti usposabljanja). Ker subvencije za kulturne izvajalce in samozaposlene v nemško govoreči skupnosti zagotavljajo posojila, ki jih je mogoče pretvoriti v nepovratna sredstva, da bi se zadostilo potrebi po tem, da so javnofinančni odhodki, bi bilo treba na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 podpreti samo odhodke v zvezi s posojili, ki se pretvorijo v nepovratna sredstva.

| (8) | Poleg tega „Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret I vom 6. April 2020“, ki je bil naveden v prošnji Belgije z dne 7. avgusta 2020, uvaja ukrepe, povezane z zdravjem, v nemško govoreči skupnosti, ki vključujejo usposabljanje o higieni, zagotavljanje zaščitnega materiala za nastanitvene in negovalne ustanove, bolnišnice in izvajalce zdravstvenih storitev ter informacijske kampanje. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega „Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret I vom 6. April 2020“, ki je bil naveden v prošnji Belgije z dne 7. avgusta 2020, uvaja ukrepe, povezane z zdravjem, v nemško govoreči skupnosti, ki vključujejo usposabljanje o higieni, zagotavljanje zaščitnega materiala za nastanitvene in negovalne ustanove, bolnišnice in izvajalce zdravstvenih storitev ter informacijske kampanje.

| (9) | Belgija izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Belgija je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 7 803 380 000 EUR zaradi nacionalnih ukrepov, sprejetih za obravnavanje socialno-ekonomskih učinkov izbruha COVID-19. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker je povezano z novimi ukrepi in podaljšanjem obstoječih ukrepov, ki zajemajo velik delež podjetij in delovne sile v Belgiji. |
| --- | --- |

(9)

Belgija izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Belgija je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 7 803 380 000 EUR zaradi nacionalnih ukrepov, sprejetih za obravnavanje socialno-ekonomskih učinkov izbruha COVID-19. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker je povezano z novimi ukrepi in podaljšanjem obstoječih ukrepov, ki zajemajo velik delež podjetij in delovne sile v Belgiji.

| (10) | Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala z Belgijo ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, navedeno v prošnji z dne 7. avgusta 2020, ki je neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, kot tudi z uporabo zadevnih ukrepov, povezanih z zdravjem, ki so bili uvedeni zaradi izbruha COVID-19. |
| --- | --- |

(10)

Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala z Belgijo ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, navedeno v prošnji z dne 7. avgusta 2020, ki je neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, kot tudi z uporabo zadevnih ukrepov, povezanih z zdravjem, ki so bili uvedeni zaradi izbruha COVID-19.

| (11) | Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Belgiji pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi. |
| --- | --- |

(11)

Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Belgiji pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi.

| (12) | Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ta sklep ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči. |
| --- | --- |

(12)

Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ta sklep ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči.

| (13) | Belgija bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Belgija izvršila navedene odhodke. |
| --- | --- |

(13)

Belgija bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Belgija izvršila navedene odhodke.

| (14) | Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Belgije, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti – |
| --- | --- |

(14)

Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Belgije, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Belgija izpolnjuje pogoje iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672.

Člen 2

1.   Unija da Belgiji na voljo posojilo v znesku največ 7 803 380 000 EUR. Povprečna zapadlost posojila ne presega 15 let.

2.   Obdobje razpoložljivosti finančne pomoči, odobrene s tem sklepom, je 18 mesecev od prvega dne po začetku učinkovanja tega sklepa.

3.   Komisija da Belgiji na voljo finančno pomoč Unije v največ osmih obrokih. Obrok se lahko izplača v eni ali več tranšah. Zapadlost tranš prvega obroka je lahko daljša od največje povprečne zapadlosti iz odstavka 1. V takih primerih se zapadlost nadaljnjih tranš določi tako, da se največja povprečna zapadlost iz odstavka 1 upošteva, ko so izplačani vsi obroki.

4.   Prvi obrok se sprosti ob začetku veljavnosti sporazuma o posojilu iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2020/672.

5.   Belgija plača stroške financiranja Unije iz člena 4 Uredbe (EU) 2020/672 za vsak obrok ter vse pristojbine, stroške in odhodke Unije, ki izhajajo iz financiranja, povezanega s posojilom, odobrenim na podlagi odstavka 1 tega člena.

6.   Komisija odloča o obsegu in sprostitvi obrokov ter velikosti tranš.

Člen 3

Belgija lahko financira naslednje ukrepe:

| (a) | shemo za začasno brezposelnost („chômage temporaire/tijdelijke werkloosheid“), kot je določena v „Koninklijk besluit van 30 maart 2020 tot aanpassing van de procedures in het kader van tijdelijke werkloosheid omwille van het Covid-19-virus en tot wijziging van artikel 10 van het koninklijk besluit van 6 mei 2019 tot wijziging van de artikelen 27, 51, 52bis, 58, 58/3 en 63 van het koninklijk besluit van 25 november 1991 houdende de werkloosheidsreglementering en tot invoeging van de artikelen 36sexies, 63bis en 124bis in hetzelfde besluit/Arrêté royal du 30 mars 2020 visant à adapter les procédures dans le cadre du chômage temporaire dû au virus Covid-19 et à modifier l’article 10 de l’arrêté royal du 6 mai 2019 modifiant les articles 27, 51, 52bis, 58, 58/3 et 63 de l’arrêté royal du 25 novembre 1991 portant réglementation du chômage et insérant les articles 36sexies, 63bis et 124bis dans le même arrêté“; |
| --- | --- |

(a)

shemo za začasno brezposelnost („chômage temporaire/tijdelijke werkloosheid“), kot je določena v „Koninklijk besluit van 30 maart 2020 tot aanpassing van de procedures in het kader van tijdelijke werkloosheid omwille van het Covid-19-virus en tot wijziging van artikel 10 van het koninklijk besluit van 6 mei 2019 tot wijziging van de artikelen 27, 51, 52bis, 58, 58/3 en 63 van het koninklijk besluit van 25 november 1991 houdende de werkloosheidsreglementering en tot invoeging van de artikelen 36sexies, 63bis en 124bis in hetzelfde besluit/Arrêté royal du 30 mars 2020 visant à adapter les procédures dans le cadre du chômage temporaire dû au virus Covid-19 et à modifier l’article 10 de l’arrêté royal du 6 mai 2019 modifiant les articles 27, 51, 52bis, 58, 58/3 et 63 de l’arrêté royal du 25 novembre 1991 portant réglementation du chômage et insérant les articles 36sexies, 63bis et 124bis dans le même arrêté“;

| (b) | nadomestni dohodek za samozaposlene, povezan s COVID-19, t. i. krizno premostitveno pravico („crisis bridging rights“)“ kot je določen v „Loi du 23 mars 2020 modifiant la loi du 22 décembre 2016 instaurant un droit passerelle en faveur des travailleurs indépendants et introduisant les mesures temporaires dans le cadre du COVID-19 en faveur des travailleurs indépendants/Wet van 23 maart 2020 tot wijziging van de wet van 22 december 2016 houdende invoering van een overbruggingsrecht ten gunste van zelfstandigen en tot invoering van tijdelijke maatregelen in het kader van COVID-19 ten gunste van zelfstandigen“; |
| --- | --- |

(b)

nadomestni dohodek za samozaposlene, povezan s COVID-19, t. i. krizno premostitveno pravico („crisis bridging rights“)“ kot je določen v „Loi du 23 mars 2020 modifiant la loi du 22 décembre 2016 instaurant un droit passerelle en faveur des travailleurs indépendants et introduisant les mesures temporaires dans le cadre du COVID-19 en faveur des travailleurs indépendants/Wet van 23 maart 2020 tot wijziging van de wet van 22 december 2016 houdende invoering van een overbruggingsrecht ten gunste van zelfstandigen en tot invoering van tijdelijke maatregelen in het kader van COVID-19 ten gunste van zelfstandigen“;

| (c) | starševski dopust zaradi COVID-19, kot je določen v „Arrêté royal n° 23 du 13 mai 2020 pris en exécution de l’article 5, § 1, 5°, de la loi du 27 mars 2020 accordant des pouvoirs au Roi afin de prendre des mesures dans la lutte contre la propagation du coronavirus COVID-19 (II) visant le congé parental corona/Koninklijk besluit nr. 23 van 13 mei 2020, tot uitvoering van artikel 5, § 1, 5°, van de wet van 27 maart 2020 die machtiging verleent aan de Koning om maatregelen te nemen in de strijd tegen de verspreiding van het coronavirus COVID-19 (II) houdende het corona ouderschapsverlof“; |
| --- | --- |

(c)

starševski dopust zaradi COVID-19, kot je določen v „Arrêté royal n° 23 du 13 mai 2020 pris en exécution de l’article 5, § 1, 5°, de la loi du 27 mars 2020 accordant des pouvoirs au Roi afin de prendre des mesures dans la lutte contre la propagation du coronavirus COVID-19 (II) visant le congé parental corona/Koninklijk besluit nr. 23 van 13 mei 2020, tot uitvoering van artikel 5, § 1, 5°, van de wet van 27 maart 2020 die machtiging verleent aan de Koning om maatregelen te nemen in de strijd tegen de verspreiding van het coronavirus COVID-19 (II) houdende het corona ouderschapsverlof“;

| (d) | regionalne sheme dohodkovne podpore in sheme dohodkovne podpore skupnosti:






  (i) | za regijo Bruselj – glavno mesto:






  — | prejemek za nadomestilo za podjetja, kot je določen v „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n° 2020/019 du 23 avril 2020/Bijzondere machtenbesluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering nr. 2020/019 van 23 april 2020
  “, za del odhodkov, povezanih s podporo samozaposlenim in podjetjem z enim zaposlenim, |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

regionalne sheme dohodkovne podpore in sheme dohodkovne podpore skupnosti:

(i)

za regijo Bruselj – glavno mesto:

—

prejemek za nadomestilo za podjetja, kot je določen v „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n° 2020/019 du 23 avril 2020/Bijzondere machtenbesluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering nr. 2020/019 van 23 april 2020
  “, za del odhodkov, povezanih s podporo samozaposlenim in podjetjem z enim zaposlenim,

| — | prejemek za nadomestilo za podjetnike, kot je določen v „Bijzondere machtenbesluit nr. 2020/030 van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 28 mei 2020/Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n° 2020/030 du 28 mai 2020
  “, za del odhodkov, povezanih s podporo samozaposlenim in podjetjem z enim zaposlenim, |
| --- | --- |

—

prejemek za nadomestilo za podjetnike, kot je določen v „Bijzondere machtenbesluit nr. 2020/030 van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 28 mei 2020/Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n° 2020/030 du 28 mai 2020
  “, za del odhodkov, povezanih s podporo samozaposlenim in podjetjem z enim zaposlenim,

| — | prejemek za nadomestilo za priložnostne delavce, kot je določen v „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 24 juillet 2020 instaurant une aide exceptionnelle pour les travailleurs intermittents de la culture/Besluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 24 juli 2020 houdende invoering van uitzonderlijke steun voor de cultuurwerkers“; |
| --- | --- |

—

prejemek za nadomestilo za priložnostne delavce, kot je določen v „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 24 juillet 2020 instaurant une aide exceptionnelle pour les travailleurs intermittents de la culture/Besluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 24 juli 2020 houdende invoering van uitzonderlijke steun voor de cultuurwerkers“;

| (ii) | za flamsko regijo in flamsko skupnost:






  — | prejemek za nevšečnosti, kot je določen v „Besluit van de Vlaamse Regering van 20 maart 2020
  “, za del odhodkov, povezanih s podporo samozaposlenim in podjetjem z enim zaposlenim, |
| --- | --- | --- |

(ii)

za flamsko regijo in flamsko skupnost:

—

prejemek za nevšečnosti, kot je določen v „Besluit van de Vlaamse Regering van 20 maart 2020
  “, za del odhodkov, povezanih s podporo samozaposlenim in podjetjem z enim zaposlenim,

| — | prejemek za nadomestilo, kot je določen v „Besluit van de Vlaamse Regering van 10 april 2020
  “, za del odhodkov, povezanih s podporo samozaposlenim in podjetjem z enim zaposlenim, |
| --- | --- |

—

prejemek za nadomestilo, kot je določen v „Besluit van de Vlaamse Regering van 10 april 2020
  “, za del odhodkov, povezanih s podporo samozaposlenim in podjetjem z enim zaposlenim,

| — | prejemek za podporo, kot je določen v „Besluit van de Vlaamse Regering van 12 juni 2020
  “, povezanih s podporo samozaposlenim in podjetjem z enim zaposlenim; |
| --- | --- |

—

prejemek za podporo, kot je določen v „Besluit van de Vlaamse Regering van 12 juni 2020
  “, povezanih s podporo samozaposlenim in podjetjem z enim zaposlenim;

| (iii) | za francosko skupnost:






  — | subvencijo za kulturne izvajalce, kot je določena v „Arrêté du Gouvernement de la Communauté française de pouvoirs spéciaux n° 4 du 23 avril 2020
  “, |
| --- | --- | --- |

(iii)

za francosko skupnost:

—

subvencijo za kulturne izvajalce, kot je določena v „Arrêté du Gouvernement de la Communauté française de pouvoirs spéciaux n° 4 du 23 avril 2020
  “,

| — | subvencijo za vrtce, kot je določena v „Arrêté du Gouvernement de la Communauté française du 7 avril 2020
  “, za del odhodkov, povezanih s podporo samozaposlenim in podjetjem z enim zaposlenim; |
| --- | --- |

—

subvencijo za vrtce, kot je določena v „Arrêté du Gouvernement de la Communauté française du 7 avril 2020
  “, za del odhodkov, povezanih s podporo samozaposlenim in podjetjem z enim zaposlenim;

| (iv) | za Valonijo:






  — | prejemek za nadomestilo za zaprtje podjetij, kot je določen v „Arrêté ministériel du 8 avril 2020 portant exécution de l’arrêté du Gouvernement wallon du 20 mars 2020
  “, za del odhodkov, povezanih s podporo samozaposlenim in podjetjem z enim zaposlenim, |
| --- | --- | --- |

(iv)

za Valonijo:

—

prejemek za nadomestilo za zaprtje podjetij, kot je določen v „Arrêté ministériel du 8 avril 2020 portant exécution de l’arrêté du Gouvernement wallon du 20 mars 2020
  “, za del odhodkov, povezanih s podporo samozaposlenim in podjetjem z enim zaposlenim,

| — | dejavnosti usposabljanja, kot so določene v „Arrêté du Gouvernement wallon du 19 juin 2020
  “; |
| --- | --- |

—

dejavnosti usposabljanja, kot so določene v „Arrêté du Gouvernement wallon du 19 juin 2020
  “;

| (v) | za nemško govorečo skupnost:






  — | subvencijo za kulturne izvajalce in samozaposlene, kot je določena v členu 7 „Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret I vom 6. April 2020
  “, za del odhodkov v zvezi s posojili, ki se pretvorijo v nepovratna sredstva, |
| --- | --- | --- |

(v)

za nemško govorečo skupnost:

—

subvencijo za kulturne izvajalce in samozaposlene, kot je določena v členu 7 „Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret I vom 6. April 2020
  “, za del odhodkov v zvezi s posojili, ki se pretvorijo v nepovratna sredstva,

| — | subvencijo za turistične delavce, kot je določena v členu 4 „Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret III vom 20. Juli 2020
  “, za del odhodkov, ki se nanašajo na podporo samozaposlenim družbam in družbam z enim zaposlenim; |
| --- | --- |

—

subvencijo za turistične delavce, kot je določena v členu 4 „Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret III vom 20. Juli 2020
  “, za del odhodkov, ki se nanašajo na podporo samozaposlenim družbam in družbam z enim zaposlenim;

| (e) | ukrepe v zvezi z zdravjem v nemško govoreči skupnosti, kot so določeni v členu 7 „Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret I vom 6. April 2020“. |
| --- | --- |

(e)

ukrepe v zvezi z zdravjem v nemško govoreči skupnosti, kot so določeni v členu 7 „Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret I vom 6. April 2020“.

Člen 4

Belgija do 30. marca 2021 in nato vsakih šest mesecev obvešča Komisijo o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, dokler ti načrtovani javnofinančni odhodki niso v celoti izvršeni.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Belgijo.

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve naslovnika.

Člen 6

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 25. septembra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL L 159, 20.5.2020, str. 1.

1

(2)  Koninklijk besluit van 30 maart 2020 tot aanpassing van de procedures in het kader van tijdelijke werkloosheid omwille van het Covid-19-virus en tot wijziging van artikel 10 van het koninklijk besluit van 6 mei 2019 tot wijziging van de artikelen 27, 51, 52bis, 58, 58/3 en 63 van het koninklijk besluit van 25 november 1991 houdende de werkloosheidsreglementering en tot invoeging van de artikelen 36sexies, 63bis en 124bis in hetzelfde besluit/Arrêté royal du 30 mars 2020 visant à adapter les procédures dans le cadre du chômage temporaire dû au virus Covid-19 et à modifier l’article 10 de l’arrêté royal du 6 mai 2019 modifiant les articles 27, 51, 52bis, 58, 58/3 et 63 de l’arrêté royal du 25 novembre 1991 portant réglementation du chômage et insérant les articles 36sexies, 63bis et 124bis dans le même arrêté.

2

(3)  Wet van 23 maart 2020 tot wijziging van de wet van 22 december 2016 houdende invoering van een overbruggingsrecht ten gunste van zelfstandigen en tot invoering van tijdelijke maatregelen in het kader van COVID-19 ten gunste van zelfstandigen/Loi du 23 mars 2020 modifiant la loi du 22 décembre 2016 instaurant un droit passerelle en faveur des travailleurs indépendants et introduisant les mesures temporaires dans le cadre du COVID-19 en faveur des travailleurs indépendants.

3

(4)  Koninklijk besluit nr. 23 van 13 mei 2020, tot uitvoering van artikel 5, § 1, 5°, van de wet van 27 maart 2020 die machtiging verleent aan de Koning om maatregelen te nemen in de strijd tegen de verspreiding van het coronavirus COVID-19 (II) houdende het corona ouderschapsverlof/Arrêté royal du 13 mai 2020 n° 23 pris en exécution de l’article 5, § 1, 5°, de la loi du 27 mars 2020 accordant des pouvoirs au Roi afin de prendre des mesures dans la lutte contre la propagation du coronavirus COVID-19 (II) visant le congé parental corona.

4

(5)  Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n° 2020/019 modifiant l’arrêté de pouvoirs spéciaux n° 2020/013 du 7 avril 2020 relatif à une aide en vue de l’indemnisation des entreprises affectées par les mesures d’urgence pour limiter la propagation du coronavirus/Bijzondere machtenbesluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering nr. 2020/019 van 23 april 2020 tot wijziging van het bijzondere machtenbesluit nr. 2020/013 van 7 april 2020 betreffende de steun tot vergoeding van de ondernemingen getroffen door de dringende maatregelen om de verspreiding van het coronavirus COVID-19 te beperken

5

(6)  Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n° 2020/030 du 28 mai 2020 relatif à l’aide aux entreprises qui subissent une baisse d’activité en raison de la crise sanitaire du COVID-19/Bijzondere machtenbesluit nr. 2020/030 van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 28 mei 2020 betreffende de steun aan ondernemingen die een terugval van hun activiteit ondergaan als gevolg van de gezondheidscrisis COVID-19.

6

(7)  Notification de la réunion du conseil des ministres du gouvernement de la région de Bruxelles-Capitale du jeudi 14 mai 2020, point 25/Betekening van de vergadering van de Ministerraad van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van donderdag 14 mei 2020, punt 25. This political decision has been transposed into a legal act by Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 24 juillet 2020 instaurant une aide exceptionnelle pour les travailleurs intermittents de la culture / Besluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 24 juli 2020 houdende invoering van uitzonderlijke steun voor de cultuurwerkers.

7

(8)  Besluit van de Vlaamse Regering van 20 maart 2020 tot toekenning van steun aan ondernemingen die verplicht moeten sluiten ten gevolge van de maatregelen genomen door de Nationale Veiligheidsraad vanaf 12 maart 2020 inzake het coronavirus.

8

(9)  Besluit van de Vlaamse Regering van 10 april 2020 tot toekenning van steun aan ondernemingen die een omzetdaling hebben ten gevolge van de exploitatiebeperkingen opgelegd door de maatregelen genomen door de Nationale Veiligheidsraad vanaf 12 maart 2020 inzake het coronavirus.

9

(10)  Besluit van de Vlaamse Regering van 12 juni 2020 tot toekenning van steun aan ondernemingen die een omzetdaling hebben ondanks de versoepelde coronavirusmaatregelen, tot wijziging van de artikelen 1, 9 en 11 van het besluit van de Vlaamse Regering van 10 april 2020 tot toekenning van steun aan ondernemingen die een omzetdaling hebben ten gevolge van de exploitatiebeperkingen opgelegd door de maatregelen genomen door de Nationale Veiligheidsraad vanaf 12 maart 2020 inzake het coronavirus, en tot wijziging van de artikelen 1, 6, 9 en 12 van het besluit van de Vlaamse Regering van 20 maart 2020 tot toekenning van steun aan ondernemingen die verplicht moeten sluiten ten gevolge van de maatregelen genomen door de Nationale Veiligheidsraad vanaf 12 maart 2020 inzake het coronavirus.

10

(11)  Arrêté du Gouvernement de la Communauté française de pouvoirs spéciaux n° 4 du 23 avril 2020 relatif au soutien du secteur culturel et du cinéma dans le cadre de la crise sanitaire du COVID-19.

11

(12)  Arrêté du Gouvernement de la Communauté française du 7 avril 2020 relatif au soutien des milieux d’accueil dans le cadre de la crise sanitaire du COVID-19.

12

(13)  Arrêté ministériel du 8 avril 2020 portant exécution de l’arrêté du Gouvernement wallon du 20 mars 2020 relatif à l’octroi d’indemnités compensatoires dans le cadre des mesures contre le coronavirus COVID-19 and Arrêté du Gouvernement wallon du 20 mars 2020 relatif à l’octroi d’indemnités compensatoires dans le cadre des mesures contre le coronavirus COVID-19.

13

(14)  Arrêté du Gouvernement wallon du 19 juin 2020 portant des dispositions diverses relatives aux formateurs et au subventionnement des activités de formation des centres de formation du réseau IFAPME.

14

---

| 29.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/10

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2020/1343

z dne 25. septembra 2020

o odobritvi začasne podpore Republiki Bolgariji na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 (1) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Bolgarija je 7. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene. |
| --- | --- |

(1)

Bolgarija je 7. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene.

| (2) | Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Bolgarija uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Bolgarije do konca leta 2020 znašala 2,8 % oziroma 25,5 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Bolgarije v letu 2020 zmanjšal za 7,1 %. |
| --- | --- |

(2)

Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Bolgarija uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Bolgarije do konca leta 2020 znašala 2,8 % oziroma 25,5 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Bolgarije v letu 2020 zmanjšal za 7,1 %.

| (3) | Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile v Bolgariji. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov v Bolgariji v zvezi z dvema ukrepoma subvencioniranja plač, kot je navedeno v uvodnih izjavah 4 in 5. |
| --- | --- |

(3)

Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile v Bolgariji. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov v Bolgariji v zvezi z dvema ukrepoma subvencioniranja plač, kot je navedeno v uvodnih izjavah 4 in 5.

| (4) | Natančneje, z „Uredbo št. 55 Sveta ministrov z dne 30. marca 2020“ (2), ki je navedena v prošnji Bolgarije z dne 7. avgusta 2020, je bil uveden ukrep, ki zagotavlja subvencije plač podjetjem, ki so zaradi izbruha COVID-19 prostovoljno ali na podlagi zakona zmanjšala ali ustavila svoje dejavnosti. Med udeležbo v ukrepu in enako obdobje po njem morajo delavci ostati zaposleni. Mesečna subvencija plač za upravičena podjetja znaša 60 % mesečne bruto plače (vključno s prispevki delodajalca za socialno varnost) zaposlenih, ki imajo koristi od te subvencije. |
| --- | --- |

(4)

Natančneje, z „Uredbo št. 55 Sveta ministrov z dne 30. marca 2020“ (2), ki je navedena v prošnji Bolgarije z dne 7. avgusta 2020, je bil uveden ukrep, ki zagotavlja subvencije plač podjetjem, ki so zaradi izbruha COVID-19 prostovoljno ali na podlagi zakona zmanjšala ali ustavila svoje dejavnosti. Med udeležbo v ukrepu in enako obdobje po njem morajo delavci ostati zaposleni. Mesečna subvencija plač za upravičena podjetja znaša 60 % mesečne bruto plače (vključno s prispevki delodajalca za socialno varnost) zaposlenih, ki imajo koristi od te subvencije.

| (5) | Poleg tega je bil z „Uredbo št. 151 Sveta ministrov z dne 3. julija 2020“ (3), ki je navedena v prošnji Bolgarije z dne 7. avgusta 2020, uveden ukrep, ki zagotavlja subvencije plač podjetjem, ki so zaradi izbruha COVID-19 utrpela vsaj 20-odstotno zmanjšanje prihodkov. Med udeležbo v ukrepu in enako obdobje po njem morajo delavci ostati zaposleni. Mesečna subvencija plač za upravičena podjetja znaša 60 % mesečne bruto plače (vključno s prispevki delodajalca za socialno varnost) zaposlenih, kiiimajo koristi od te subvencije. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je bil z „Uredbo št. 151 Sveta ministrov z dne 3. julija 2020“ (3), ki je navedena v prošnji Bolgarije z dne 7. avgusta 2020, uveden ukrep, ki zagotavlja subvencije plač podjetjem, ki so zaradi izbruha COVID-19 utrpela vsaj 20-odstotno zmanjšanje prihodkov. Med udeležbo v ukrepu in enako obdobje po njem morajo delavci ostati zaposleni. Mesečna subvencija plač za upravičena podjetja znaša 60 % mesečne bruto plače (vključno s prispevki delodajalca za socialno varnost) zaposlenih, kiiimajo koristi od te subvencije.

| (6) | Bolgarija izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Bolgarija je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 511 000 000 EUR zaradi nacionalnih ukrepov, sprejetih za obravnavanje socialno-ekonomskih učinkov izbruha COVID-19. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker novi ukrepi zajemajo ali bodo predvidoma zajeli znaten delež podjetij in delovne sile v Bolgariji. |
| --- | --- |

(6)

Bolgarija izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Bolgarija je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 511 000 000 EUR zaradi nacionalnih ukrepov, sprejetih za obravnavanje socialno-ekonomskih učinkov izbruha COVID-19. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker novi ukrepi zajemajo ali bodo predvidoma zajeli znaten delež podjetij in delovne sile v Bolgariji.

| (7) | Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala z Bolgarijo ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi iz prošnje z dne 7. avgusta 2020. |
| --- | --- |

(7)

Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala z Bolgarijo ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi iz prošnje z dne 7. avgusta 2020.

| (8) | Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Bolgariji pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi. |
| --- | --- |

(8)

Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Bolgariji pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi.

| (9) | Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ta sklep ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči. |
| --- | --- |

(9)

Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ta sklep ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči.

| (10) | Bolgarija bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Bolgarija izvršila navedene odhodke. |
| --- | --- |

(10)

Bolgarija bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Bolgarija izvršila navedene odhodke.

| (11) | Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Bolgarije, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti – |
| --- | --- |

(11)

Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Bolgarije, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Bolgarija izpolnjuje pogoje iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672.

Člen 2

1.   Unija da Bolgariji na voljo posojilo v znesku največ 511 000 000 EUR. Povprečna zapadlost posojila ne presega 15 let.

2.   Obdobje razpoložljivosti finančne pomoči, odobrene s tem sklepom, je 18 mesecev od prvega dne po začetku učinkovanja tega sklepa.

3.   Komisija da Bolgariji na voljo finančno pomoč Unije v največ osmih obrokih. Obrok se lahko izplača v eni ali več tranšah. Zapadlost tranš prvega obroka je lahko daljša od največje povprečne zapadlosti iz odstavka 1. V takih primerih se zapadlost nadaljnjih tranš določi tako, da se največja povprečna zapadlost iz odstavka 1 upošteva, ko so izplačani vsi obroki.

4.   Prvi obrok se sprosti ob začetku veljavnosti sporazuma o posojilu iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2020/672.

5.   Bolgarija plača stroške financiranja Unije iz člena 4 Uredbe (EU) 2020/672 za vsak obrok ter vse pristojbine, stroške in odhodke Unije, ki izhajajo iz kakršnega koli financiranja, povezanega s posojilom, odobrenim na podlagi odstavka 1 tega člena.

6.   Komisija odloča o obsegu in sprostitvi obrokov ter obsegu tranš.

Člen 3

Bolgarija lahko financira naslednje ukrepe:

| (a) | subvencije plač za podjetja, kot je določeno v „Uredbi št. 55 Sveta ministrov z dne 30. marca 2020“; |
| --- | --- |

(a)

subvencije plač za podjetja, kot je določeno v „Uredbi št. 55 Sveta ministrov z dne 30. marca 2020“;

| (b) | subvencije plač za podjetja, kot je določeno v „Uredbi št. 151 Sveta ministrov z dne 3. julija 2020“. |
| --- | --- |

(b)

subvencije plač za podjetja, kot je določeno v „Uredbi št. 151 Sveta ministrov z dne 3. julija 2020“.

Člen 4

Bolgarija do 30. marca 2021 in nato vsakih šest mesecev obvešča Komisijo o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, dokler ti načrtovani javnofinančni odhodki niso v celoti izvršeni.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Republiko Bolgarijo.

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve naslovnika.

Člen 6

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 25. septembra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL L 159, 20.5.2020, str. 1.

1

(2)  Uredba št. 55 Sveta ministrov z dne 30. marca 2020, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 71 z dne 16. aprila 2020 in Uredbo št. 106 z dne 28. maja 2020 (Uradni list št. 31 z dne 1. aprila 2020).

2

(3)  Uredba št. 151 Sveta ministrov z dne 3. julija 2020 (Uradni list št. 60 z dne 7. julija 2020).

3

---

| 29.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/13

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2020/1344

z dne 25. septembra 2020

o odobritvi začasne podpore Republiki Cipru na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 (1) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ciper je 6. avgusta 2020 zaprosil za finančno pomoč Unije, da bi dopolnil svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene. |
| --- | --- |

(1)

Ciper je 6. avgusta 2020 zaprosil za finančno pomoč Unije, da bi dopolnil svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene.

| (2) | Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Ciper uvedel za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Cipra do konca leta 2020 znašala 7 % oziroma 115,7 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Cipra v letu 2020 zmanjšal za 7,7 %. |
| --- | --- |

(2)

Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Ciper uvedel za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Cipra do konca leta 2020 znašala 7 % oziroma 115,7 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Cipra v letu 2020 zmanjšal za 7,7 %.

| (3) | Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile na Cipru. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov Cipra v zvezi s shemo izrednega dopusta za starše, shemami podpore podjetjem za začasno delno in popolno prenehanje njihovega poslovanja, posebno shemo za samozaposlene, posebno shemo za hotele in turistične nastanitve, posebno shemo podpore podjetjem, povezanim s turizmom, odvisnim od turizma ali povezanim s podjetji, za katera velja obvezno začasno popolno prenehanje poslovanja, posebno shemo podpore podjetjem, ki izvajajo posebne vnaprej določene dejavnosti, in shemo subvencioniranja za zelo mala in mala podjetja ter samozaposlene, in za podporo ukrepom na področju javnega zdravja v zvezi shemo nadomestil za čas bolezni, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 12. |
| --- | --- |

(3)

Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile na Cipru. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov Cipra v zvezi s shemo izrednega dopusta za starše, shemami podpore podjetjem za začasno delno in popolno prenehanje njihovega poslovanja, posebno shemo za samozaposlene, posebno shemo za hotele in turistične nastanitve, posebno shemo podpore podjetjem, povezanim s turizmom, odvisnim od turizma ali povezanim s podjetji, za katera velja obvezno začasno popolno prenehanje poslovanja, posebno shemo podpore podjetjem, ki izvajajo posebne vnaprej določene dejavnosti, in shemo subvencioniranja za zelo mala in mala podjetja ter samozaposlene, in za podporo ukrepom na področju javnega zdravja v zvezi shemo nadomestil za čas bolezni, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 12.

| (4) | „Zakon 27(I)/2020“, ki je naveden v prošnji Cipra z dne 6. avgusta 2020, je bil podlaga za številne regulativne upravne akte, v katerih so določeni ukrepi za obravnavanje učinka izbruha COVID-19. Organi so na podlagi Zakona 27(I)/2020 uvedli shemo izrednega dopusta, ki predvideva nadomestilo plače za starše, ki delajo v zasebnem sektorju in imajo otroke do 15. leta starosti ali invalidne otroke katere koli starosti. Ta shema izrednega dopusta se lahko šteje za ukrep, podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj zaposlenim zagotavlja dohodkovno podporo in pomaga ohranjati zaposlitev, ker zaradi nje staršem, ki skrbijo za svoje otroke v času, ko so šole zaprte, ni treba prekiniti delovnega razmerja. |
| --- | --- |

(4)

„Zakon 27(I)/2020“, ki je naveden v prošnji Cipra z dne 6. avgusta 2020, je bil podlaga za številne regulativne upravne akte, v katerih so določeni ukrepi za obravnavanje učinka izbruha COVID-19. Organi so na podlagi Zakona 27(I)/2020 uvedli shemo izrednega dopusta, ki predvideva nadomestilo plače za starše, ki delajo v zasebnem sektorju in imajo otroke do 15. leta starosti ali invalidne otroke katere koli starosti. Ta shema izrednega dopusta se lahko šteje za ukrep, podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj zaposlenim zagotavlja dohodkovno podporo in pomaga ohranjati zaposlitev, ker zaradi nje staršem, ki skrbijo za svoje otroke v času, ko so šole zaprte, ni treba prekiniti delovnega razmerja.

| (5) | Organi so poleg tega uvedli shemo podpore podjetjem, ki so morala v celoti začasno prenehati poslovati, ki zagotavlja nadomestilo plače za 90 % zaposlenih v podjetjih, ki so prisiljena začasno prenehati poslovati, pod pogojem, da se ohrani delovna mesta. Nadomestilo krije 60 % plače zaposlenega ali 60 % enot socialnega zavarovanja zaposlenega, zasluženih v letu 2018 (2019 za obdobje 7/2020–8/2020), odvisno od tega, kaj je večje. Višina nadomestila znaša največ 1 214 EUR in najmanj 360 EUR na mesec. |
| --- | --- |

(5)

Organi so poleg tega uvedli shemo podpore podjetjem, ki so morala v celoti začasno prenehati poslovati, ki zagotavlja nadomestilo plače za 90 % zaposlenih v podjetjih, ki so prisiljena začasno prenehati poslovati, pod pogojem, da se ohrani delovna mesta. Nadomestilo krije 60 % plače zaposlenega ali 60 % enot socialnega zavarovanja zaposlenega, zasluženih v letu 2018 (2019 za obdobje 7/2020–8/2020), odvisno od tega, kaj je večje. Višina nadomestila znaša največ 1 214 EUR in najmanj 360 EUR na mesec.

| (6) | Shema podpore podjetjem za začasno delno prenehanje poslovanja zaposlenim v podjetjih, ki se jim je promet zaradi pandemije zmanjšal za vsaj 25 %, zagotavlja nadomestilo plače pod pogojem, da se ohrani delovna mesta. Nadomestilo krije 60 % plače zaposlenega ali 60 % enot socialnega zavarovanja zaposlenega, zasluženih v letu 2018, odvisno od tega, kaj je večje. Višina nadomestila znaša največ 1 214 EUR in najmanj 360 EUR na mesec. |
| --- | --- |

(6)

Shema podpore podjetjem za začasno delno prenehanje poslovanja zaposlenim v podjetjih, ki se jim je promet zaradi pandemije zmanjšal za vsaj 25 %, zagotavlja nadomestilo plače pod pogojem, da se ohrani delovna mesta. Nadomestilo krije 60 % plače zaposlenega ali 60 % enot socialnega zavarovanja zaposlenega, zasluženih v letu 2018, odvisno od tega, kaj je večje. Višina nadomestila znaša največ 1 214 EUR in najmanj 360 EUR na mesec.

| (7) | „Posebna shema za samozaposlene“ zagotavlja nadomestilo samozaposlenim, ki ne morejo opravljati nobene dejavnosti v skladu z uredbo ministra za zdravje ali sklepom Sveta ministrov. |
| --- | --- |

(7)

„Posebna shema za samozaposlene“ zagotavlja nadomestilo samozaposlenim, ki ne morejo opravljati nobene dejavnosti v skladu z uredbo ministra za zdravje ali sklepom Sveta ministrov.

| (8) | „Posebna shema za hotele in turistične nastanitve“ zagotavlja nadomestilo plače za podporo delavcem v hotelirstvu in drugih podjetjih, ki ponujajo turistične nastanitve, katerih delodajalec je začasno popolnoma prenehal poslovati ali se mu je promet zmanjšal za več kot 40 %. Pogoj za udeležbo v shemi je ohranitev delovnih mest. |
| --- | --- |

(8)

„Posebna shema za hotele in turistične nastanitve“ zagotavlja nadomestilo plače za podporo delavcem v hotelirstvu in drugih podjetjih, ki ponujajo turistične nastanitve, katerih delodajalec je začasno popolnoma prenehal poslovati ali se mu je promet zmanjšal za več kot 40 %. Pogoj za udeležbo v shemi je ohranitev delovnih mest.

| (9) | „Posebna shema podpore podjetjem, povezanim s turizmom, odvisnim od turizma ali povezanim s podjetji, za katera velja obvezno začasno popolno prenehanje“, zaposlenim v hotelirstvu in drugih podjetjih, ki ponujajo turistične nastanitve, ki so začasno popolnoma prenehala poslovati ali se jim je promet zmanjšal za več kot 55 %, zagotavlja nadomestilo plače pod pogojem da se ohrani delovna mesta. |
| --- | --- |

(9)

„Posebna shema podpore podjetjem, povezanim s turizmom, odvisnim od turizma ali povezanim s podjetji, za katera velja obvezno začasno popolno prenehanje“, zaposlenim v hotelirstvu in drugih podjetjih, ki ponujajo turistične nastanitve, ki so začasno popolnoma prenehala poslovati ali se jim je promet zmanjšal za več kot 55 %, zagotavlja nadomestilo plače pod pogojem da se ohrani delovna mesta.

| (10) | „Posebna shema podpore podjetjem, ki izvajajo posebne vnaprej določene dejavnosti“, zaposlenim v podjetjih, ki se jim je promet zmanjšal za vsaj 55 %, zagotavlja nadomestilo plače pod pogojem, da se ohrani delovnamesta. |
| --- | --- |

(10)

„Posebna shema podpore podjetjem, ki izvajajo posebne vnaprej določene dejavnosti“, zaposlenim v podjetjih, ki se jim je promet zmanjšal za vsaj 55 %, zagotavlja nadomestilo plače pod pogojem, da se ohrani delovnamesta.

| (11) | Poleg tega „Rebalans proračuna, začasni okvir za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu pri trenutnem izbruhu COVID-19“, ki je naveden v prošnji Cipra z dne 6. avgusta 2020, uvaja subvencije za zelo mala in mala podjetja ter samozaposlene, ki zaposlujejo do 50 zaposlenih. Zaprosilo se je samo za tisti del odhodkov, ki se nanaša na podporo samozaposlenim in podjetjem z enim zaposlenim. Te subvencije zagotavljajo pavšalna nepovratna sredstva za kritje stroškov poslovanja malih podjetij in samozaposlenih. Shema subvencioniranja se lahko šteje za ukrep, podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj je njen namen zaščititi samozaposlene ali podobne kategorije delavcev pred zmanjšanjem ali izgubo dohodka. |
| --- | --- |

(11)

Poleg tega „Rebalans proračuna, začasni okvir za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu pri trenutnem izbruhu COVID-19“, ki je naveden v prošnji Cipra z dne 6. avgusta 2020, uvaja subvencije za zelo mala in mala podjetja ter samozaposlene, ki zaposlujejo do 50 zaposlenih. Zaprosilo se je samo za tisti del odhodkov, ki se nanaša na podporo samozaposlenim in podjetjem z enim zaposlenim. Te subvencije zagotavljajo pavšalna nepovratna sredstva za kritje stroškov poslovanja malih podjetij in samozaposlenih. Shema subvencioniranja se lahko šteje za ukrep, podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj je njen namen zaščititi samozaposlene ali podobne kategorije delavcev pred zmanjšanjem ali izgubo dohodka.

| (12) | Končno „shema nadomestil za čas bolezni“ zaposlenim v zasebnem sektorju in samozaposlenim zagotavlja nadomestilo plače pod pogojem, da so razvrščeni kot ranljivi posamezniki v skladu s seznamom, ki ga objavi ministrstvo za zdravje, da jih organi namestijo v karanteno ali da so okuženi s COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Končno „shema nadomestil za čas bolezni“ zaposlenim v zasebnem sektorju in samozaposlenim zagotavlja nadomestilo plače pod pogojem, da so razvrščeni kot ranljivi posamezniki v skladu s seznamom, ki ga objavi ministrstvo za zdravje, da jih organi namestijo v karanteno ali da so okuženi s COVID-19.

| (13) | Ciper izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Ciper je Komisiji predložil ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 479 070 000 EUR zaradi povečanega zneska, neposredno povezanega s shemo izrednega dopusta za starše, shemami podpore podjetjem za začasno delno in popolno prenehanje njihovega poslovanja, posebno shemo za samozaposlene, posebno shemo za hotele in turistične nastanitve, posebno shemo podpore podjetjem, povezanim s turizmom, odvisnim od turizma ali povezanim s podjetji, za katera velja obvezno začasno popolnoprenehanje poslovanja, posebno shemo podpore podjetjem, ki izvajajo posebne vnaprej določene dejavnosti, in shemo subvencioniranja za zelo mala in mala podjetja ter samozaposlene. To pomeni nenadno in močno povečanje, saj ti novi ukrepi zajemajo znaten delež podjetij in delovne sile na Cipru. |
| --- | --- |

(13)

Ciper izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Ciper je Komisiji predložil ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 479 070 000 EUR zaradi povečanega zneska, neposredno povezanega s shemo izrednega dopusta za starše, shemami podpore podjetjem za začasno delno in popolno prenehanje njihovega poslovanja, posebno shemo za samozaposlene, posebno shemo za hotele in turistične nastanitve, posebno shemo podpore podjetjem, povezanim s turizmom, odvisnim od turizma ali povezanim s podjetji, za katera velja obvezno začasno popolnoprenehanje poslovanja, posebno shemo podpore podjetjem, ki izvajajo posebne vnaprej določene dejavnosti, in shemo subvencioniranja za zelo mala in mala podjetja ter samozaposlene. To pomeni nenadno in močno povečanje, saj ti novi ukrepi zajemajo znaten delež podjetij in delovne sile na Cipru.

| (14) | Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala s Ciprom ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, kot tudi z uporabo ustreznih ukrepov, povezanih z zdravjem, ki so bili uvedeni zaradi izbruha COVID-19, iz prošnje z dne 6. avgusta 2020. |
| --- | --- |

(14)

Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala s Ciprom ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, kot tudi z uporabo ustreznih ukrepov, povezanih z zdravjem, ki so bili uvedeni zaradi izbruha COVID-19, iz prošnje z dne 6. avgusta 2020.

| (15) | Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Cipru pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi. |
| --- | --- |

(15)

Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Cipru pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi.

| (16) | Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ta sklep ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči. |
| --- | --- |

(16)

Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ta sklep ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči.

| (17) | Ciper bi moral Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Ciper izvršil navedene odhodke. |
| --- | --- |

(17)

Ciper bi moral Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Ciper izvršil navedene odhodke.

| (18) | Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Cipra, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti – |
| --- | --- |

(18)

Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Cipra, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ciper izpolnjuje pogoje iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672.

Člen 2

1.   Unija da Cipru na voljo posojilo v znesku največ 479 070 000 EUR. Povprečna zapadlost posojila ne presega 15 let.

2.   Obdobje razpoložljivosti finančne pomoči, odobrene s tem sklepom, je 18 mesecev od prvega dne po začetku učinkovanja tega sklepa.

3.   Komisija da Cipru na voljo finančno pomoč Unije v največ osmih obrokih. Obrok se lahko izplača v eni ali več tranšah. Zapadlost tranš prvega obroka je lahko daljša od največje povprečne zapadlosti iz odstavka 1. V takih primerih se zapadlost nadaljnjih tranš določi tako, da največja povprečna zapadlost iz odstavka 1 upošteva, ko so izplačani vsi obroki.

4.   Prvi obrok se sprosti ob začetku veljavnosti sporazuma o posojilu iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2020/672.

5.   Ciper plača stroške financiranja Unije iz člena 4 Uredbe (EU) 2020/672 za vsak obrok ter vse pristojbine, stroške in odhodke Unije, ki izhajajo iz financiranja, povezanega s posojilom, odobrenim na podlagi odstavka 1 tega člena.

6.   Komisija odloča o obsegu in sprostitvi obrokov ter obsegu tranš.

Člen 3

Ciper lahko financira naslednje ukrepe:

| (a) | shemo izrednega dopusta za starše, kot je določena v „Zakonu 27(I)/2020“ in „regulativnih upravnih aktih 127/148/151/184/192/212/213/235/2020“; |
| --- | --- |

(a)

shemo izrednega dopusta za starše, kot je določena v „Zakonu 27(I)/2020“ in „regulativnih upravnih aktih 127/148/151/184/192/212/213/235/2020“;

| (b) | sheme podpore podjetjem za začasno delno in popolnoprenehanje poslovanja, kot so določene v „Zakonu 27(I)/2020“ in „regulativnih upravnih aktih 131/148/151/188/212/213/239/2020 ter 151/187/212/213/238/243/273/2020“; |
| --- | --- |

(b)

sheme podpore podjetjem za začasno delno in popolnoprenehanje poslovanja, kot so določene v „Zakonu 27(I)/2020“ in „regulativnih upravnih aktih 131/148/151/188/212/213/239/2020 ter 151/187/212/213/238/243/273/2020“;

| (c) | posebno shemo za samozaposlene, kot je določena v „Zakonu 27(I)/2020“ in „regulativnih upravnih aktih 129/148/151/186/213/237/322/2020“; |
| --- | --- |

(c)

posebno shemo za samozaposlene, kot je določena v „Zakonu 27(I)/2020“ in „regulativnih upravnih aktih 129/148/151/186/213/237/322/2020“;

| (d) | posebno shemo za hotele in turistične nastanitve, kot je določena v „Zakonu 27(I)/2020“ in „regulativnih upravnih aktih 269/317/2020“; |
| --- | --- |

(d)

posebno shemo za hotele in turistične nastanitve, kot je določena v „Zakonu 27(I)/2020“ in „regulativnih upravnih aktih 269/317/2020“;

| (e) | posebno shemo podpore podjetjem, povezanim s turizmom, odvisnim od turizma ali povezanim s podjetji, za katera velja obvezno začasno popolno prenehanje poslovanja, kot je določena v „Zakonu 27(I)/2020“ in „regulativnih upravnih aktih 270/318/2020“; |
| --- | --- |

(e)

posebno shemo podpore podjetjem, povezanim s turizmom, odvisnim od turizma ali povezanim s podjetji, za katera velja obvezno začasno popolno prenehanje poslovanja, kot je določena v „Zakonu 27(I)/2020“ in „regulativnih upravnih aktih 270/318/2020“;

| (f) | posebno shemo podpore podjetjem, ki izvajajo posebne vnaprej določene dejavnosti, kot je določena v „Zakonu 27(I)/2020“ in „regulativnih upravnih aktih 272/320/2020“; |
| --- | --- |

(f)

posebno shemo podpore podjetjem, ki izvajajo posebne vnaprej določene dejavnosti, kot je določena v „Zakonu 27(I)/2020“ in „regulativnih upravnih aktih 272/320/2020“;

| (g) | shemo subvencioniranja za zelo mala in mala podjetja ter samozaposlene, kot je določena v „Rebalansu proračuna, začasnem okviru za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu pri trenutnem izbruhu COVID-19“, za del odhodkov, ki se nanaša na podporo samozaposlenim in podjetjem z enim zaposlenim; |
| --- | --- |

(g)

shemo subvencioniranja za zelo mala in mala podjetja ter samozaposlene, kot je določena v „Rebalansu proračuna, začasnem okviru za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu pri trenutnem izbruhu COVID-19“, za del odhodkov, ki se nanaša na podporo samozaposlenim in podjetjem z enim zaposlenim;

| (h) | shemo nadomestil za čas bolezni, kot je določena v „Zakonu 27(I)/2020“ in „regulativnih upravnih aktih 128/148/151/185/212/236/2020“. |
| --- | --- |

(h)

shemo nadomestil za čas bolezni, kot je določena v „Zakonu 27(I)/2020“ in „regulativnih upravnih aktih 128/148/151/185/212/236/2020“.

Člen 4

Ciper do 30. marca 2021 in nato vsakih šest mesecev obvešča Komisijo o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, dokler ti načrtovani javnofinančni odhodki niso v celoti izvršeni.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Republiko Ciper.

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve naslovnika.

Člen 6

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 25. septembra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL L 159, 20.5.2020, str. 1.

1

---

| 29.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/17

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2020/1345

z dne 25. septembra 2020

o odobritvi začasne podpore Češki republiki na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 (1) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Češka je 7. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene. |
| --- | --- |

(1)

Češka je 7. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene.

| (2) | Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Češka uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Češke do konca leta 2020 znašala 6,7 % oziroma 38,7 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Češke v letu 2020 zmanjšal za 7,8 %. |
| --- | --- |

(2)

Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Češka uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Češke do konca leta 2020 znašala 6,7 % oziroma 38,7 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Češke v letu 2020 zmanjšal za 7,8 %.

| (3) | Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile v Češki. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov Češke v zvezi s shemo skrajšanega delovnega časa, poznano kot program „Antivirus“ (s podprogramoma možnost A in možnost B), in podobnimi ukrepi, usmerjenimi v neplačne stroške dela (možnost C programa „Antivirus“) ali podporo za samozaposlene, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 8. |
| --- | --- |

(3)

Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile v Češki. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov Češke v zvezi s shemo skrajšanega delovnega časa, poznano kot program „Antivirus“ (s podprogramoma možnost A in možnost B), in podobnimi ukrepi, usmerjenimi v neplačne stroške dela (možnost C programa „Antivirus“) ali podporo za samozaposlene, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 8.

| (4) | Natančneje, z „Resolucijo vlade št. 353 z dne 31. marca 2020“, kakor je bila spremenjena, katere pravna podlaga je člen 120 „Zakona št. 435/2004 zb. o zaposlovanju“, kakor je bil spremenjen, ki sta navedena v prošnji Češke z dne 7. avgusta 2020, sta bili uvedeni možnosti A in B programa „Antivirus“. Ti ukrepi so namenjeni delni nadomestitvi stroškov plač zasebnih delodajalcev, ki so prisiljeni začasno prenehati ali znatno zmanjšati svojo gospodarsko dejavnost neposredno zaradi ukrepov, ki so jih sprejeli organi (možnost A), ali posredno zaradi negativnih gospodarskih posledic pandemije (možnost B), na primer za zaposlene, ki ne morejo delati zaradi omejitve potovanj. V okviru možnosti A država prispeva 80 % izplačane nadomestne plače, vendar ne več kot 39 000 CZK na zaposlenega na mesec. V okviru možnosti B prispevek države znaša 60 % izplačane nadomestne plače, vendar ne več kot 29 000 CZK na zaposlenega na mesec. Med udeležbo v shemi delodajalec ne sme odpustiti zaposlenih, ki imajo koristi od sheme. Ukrepi trajajo od 12. marca do 31. oktobra 2020 (2). |
| --- | --- |

(4)

Natančneje, z „Resolucijo vlade št. 353 z dne 31. marca 2020“, kakor je bila spremenjena, katere pravna podlaga je člen 120 „Zakona št. 435/2004 zb. o zaposlovanju“, kakor je bil spremenjen, ki sta navedena v prošnji Češke z dne 7. avgusta 2020, sta bili uvedeni možnosti A in B programa „Antivirus“. Ti ukrepi so namenjeni delni nadomestitvi stroškov plač zasebnih delodajalcev, ki so prisiljeni začasno prenehati ali znatno zmanjšati svojo gospodarsko dejavnost neposredno zaradi ukrepov, ki so jih sprejeli organi (možnost A), ali posredno zaradi negativnih gospodarskih posledic pandemije (možnost B), na primer za zaposlene, ki ne morejo delati zaradi omejitve potovanj. V okviru možnosti A država prispeva 80 % izplačane nadomestne plače, vendar ne več kot 39 000 CZK na zaposlenega na mesec. V okviru možnosti B prispevek države znaša 60 % izplačane nadomestne plače, vendar ne več kot 29 000 CZK na zaposlenega na mesec. Med udeležbo v shemi delodajalec ne sme odpustiti zaposlenih, ki imajo koristi od sheme. Ukrepi trajajo od 12. marca do 31. oktobra 2020 (2).

| (5) | Poleg tega so organi na podlagi „Zakona št. 300/2020 zb.“ in „Zakona št. 187/2006 zb.“ (3), ki sta navedena v prošnji Češke z dne 7. avgusta 2020, uvedli možnost C programa „Antivirus“. Ta zniža neplačne stroške dela (npr. prispevke za socialno varnost, ki jih plačuje delodajalec) malih podjetij (z do 50 zaposlenimi), ki ohranjajo zaposlitev in plače na ravni vsaj 90 % tiste s konca marca 2020 oziroma iz marca 2020. Pomoč se zahteva samo za 90 % skupnih odhodkov ukrepa za zagotovitev, da pomoč ustreza odhodkom za ohranjanje delovnih mest. Osnova za izračun je omejena na 150 % povprečne bruto plače v Češki. Podpora se lahko zagotovi za del ali za celotno obdobje od junija do avgusta 2020. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega so organi na podlagi „Zakona št. 300/2020 zb.“ in „Zakona št. 187/2006 zb.“ (3), ki sta navedena v prošnji Češke z dne 7. avgusta 2020, uvedli možnost C programa „Antivirus“. Ta zniža neplačne stroške dela (npr. prispevke za socialno varnost, ki jih plačuje delodajalec) malih podjetij (z do 50 zaposlenimi), ki ohranjajo zaposlitev in plače na ravni vsaj 90 % tiste s konca marca 2020 oziroma iz marca 2020. Pomoč se zahteva samo za 90 % skupnih odhodkov ukrepa za zagotovitev, da pomoč ustreza odhodkom za ohranjanje delovnih mest. Osnova za izračun je omejena na 150 % povprečne bruto plače v Češki. Podpora se lahko zagotovi za del ali za celotno obdobje od junija do avgusta 2020.

| (6) | Program „Pětadvacítka“, kot je bil uveden z „Zakonom št. 159/2020 zb.“ (4), ki je naveden v prošnji Češke z dne 7. avgusta 2020, zgotavlja samozaposlenim, ki so bili prisiljeni začasno prenehati ali znatno zmanjšati svojo gospodarsko dejavnost preko običajne poslovne nestanovitnosti zaradi tveganj za javno zdravje zaradi COVID-19 ali kriznih ukrepov, ki so jih sprejeli javni organi, kompenzacijski dodatek v višini 500 CZK na koledarski dan obdobja za dodatek na osebo. Program je razdeljen na dve obdobji za dodatek: od 12. marca do 30. aprila 2020 in od 1. maja do 8. junija 2020. Kompenzacijski dodatek pomeni izpad prihodkov za vlado, ki se za namen izvajanja Uredbe (EU) 2020/672 lahko šteje za enakovrednega javnofinančnim odhodkom. |
| --- | --- |

(6)

Program „Pětadvacítka“, kot je bil uveden z „Zakonom št. 159/2020 zb.“ (4), ki je naveden v prošnji Češke z dne 7. avgusta 2020, zgotavlja samozaposlenim, ki so bili prisiljeni začasno prenehati ali znatno zmanjšati svojo gospodarsko dejavnost preko običajne poslovne nestanovitnosti zaradi tveganj za javno zdravje zaradi COVID-19 ali kriznih ukrepov, ki so jih sprejeli javni organi, kompenzacijski dodatek v višini 500 CZK na koledarski dan obdobja za dodatek na osebo. Program je razdeljen na dve obdobji za dodatek: od 12. marca do 30. aprila 2020 in od 1. maja do 8. junija 2020. Kompenzacijski dodatek pomeni izpad prihodkov za vlado, ki se za namen izvajanja Uredbe (EU) 2020/672 lahko šteje za enakovrednega javnofinančnim odhodkom.

| (7) | Organi so na podlagi „Zakona št. 136/2020 zb. (za socialno varnost)“ in „Zakona št. 134/2020 zb. (za zdravstveno varstvo)“, ki sta navedena v prošnji Češke z dne 7. avgusta 2020, uvedli delno oprostitev prispevkov za socialno varnost in zdravstveno varstvo, ki jih morajo plačevati samozaposleni, ki nadaljujejo z dejavnostjo med zagotavljanjem podpore. Država prevzame plačilo ustreznega prispevka za vsak mesec od marca do avgusta 2020. Oproščeni znesek je omejen na raven, določeno z zakonom. |
| --- | --- |

(7)

Organi so na podlagi „Zakona št. 136/2020 zb. (za socialno varnost)“ in „Zakona št. 134/2020 zb. (za zdravstveno varstvo)“, ki sta navedena v prošnji Češke z dne 7. avgusta 2020, uvedli delno oprostitev prispevkov za socialno varnost in zdravstveno varstvo, ki jih morajo plačevati samozaposleni, ki nadaljujejo z dejavnostjo med zagotavljanjem podpore. Država prevzame plačilo ustreznega prispevka za vsak mesec od marca do avgusta 2020. Oproščeni znesek je omejen na raven, določeno z zakonom.

| (8) | In končno, na podlagi „resolucij vlade št. 262 z dne 19. marca 2020, št. 311 z dne 26. marca, št. 354 z dne 31. marca, št. 514 z dne 4. maja in št. 552 z dne 18. maja“, člena 14 „Zakona št. 218/2000 zb. o proračunskih pravilih“, kakor je bil spremenjen (za samozaposlene v primarni kmetijski in gozdarski proizvodnji), in točke (h) člena 3 „Zakona št. 47/2002 zb. o podpori MSP“, kakor je bil spremenjen, (za vse druge samozaposlene osebe)“, kot so navedeni v prošnji Češke z dne 7. avgusta 2020, so organi uvedli „dodatek za skrb“ za samozaposlene. Ta ukrep nadomešča izpad dohodka za samozaposlene, ki morajo skrbeti za otroke ali osebe, ki potrebujejo nego, zaradi zaprtja ustanov za varstvo otrošk in socialno varstvo. Dnevni znesek podpore je 424 CZK za mesec marec 2020 in 500 CZK za mesece od aprila do junija 2020.Ta podpora se lahko zagotovi za del ali za celotno obdobje od 12. marca do 30. junija 2020. |
| --- | --- |

(8)

In končno, na podlagi „resolucij vlade št. 262 z dne 19. marca 2020, št. 311 z dne 26. marca, št. 354 z dne 31. marca, št. 514 z dne 4. maja in št. 552 z dne 18. maja“, člena 14 „Zakona št. 218/2000 zb. o proračunskih pravilih“, kakor je bil spremenjen (za samozaposlene v primarni kmetijski in gozdarski proizvodnji), in točke (h) člena 3 „Zakona št. 47/2002 zb. o podpori MSP“, kakor je bil spremenjen, (za vse druge samozaposlene osebe)“, kot so navedeni v prošnji Češke z dne 7. avgusta 2020, so organi uvedli „dodatek za skrb“ za samozaposlene. Ta ukrep nadomešča izpad dohodka za samozaposlene, ki morajo skrbeti za otroke ali osebe, ki potrebujejo nego, zaradi zaprtja ustanov za varstvo otrošk in socialno varstvo. Dnevni znesek podpore je 424 CZK za mesec marec 2020 in 500 CZK za mesece od aprila do junija 2020.Ta podpora se lahko zagotovi za del ali za celotno obdobje od 12. marca do 30. junija 2020.

| (9) | Češka izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Češka je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 2 940 446 745 EUR zaradi nacionalnih ukrepov, sprejetih za obravnavanje socialno-ekonomskih učinkov izbruha COVID-19. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker novi ukrepi zajemajo velik delež podjetij in delovne sile v Češki. Češka namerava 940 446 745 EUR povečanih odhodkov financirati iz skladov Unije in z lastnim financiranjem. |
| --- | --- |

(9)

Češka izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Češka je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 2 940 446 745 EUR zaradi nacionalnih ukrepov, sprejetih za obravnavanje socialno-ekonomskih učinkov izbruha COVID-19. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker novi ukrepi zajemajo velik delež podjetij in delovne sile v Češki. Češka namerava 940 446 745 EUR povečanih odhodkov financirati iz skladov Unije in z lastnim financiranjem.

| (10) | Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala s Češko ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi iz prošnje z dne 7. avgusta 2020. |
| --- | --- |

(10)

Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala s Češko ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi iz prošnje z dne 7. avgusta 2020.

| (11) | Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Češki pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi. |
| --- | --- |

(11)

Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Češki pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi.

| (12) | Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči. |
| --- | --- |

(12)

Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči.

| (13) | Češka bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Češka izvršila navedene odhodke. |
| --- | --- |

(13)

Češka bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Češka izvršila navedene odhodke.

| (14) | Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Češke, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti – |
| --- | --- |

(14)

Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Češke, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Češka izpolnjuje pogoje iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672.

Člen 2

1.   Unija da Češki na voljo posojilo v znesku največ 2 000 000 000 EUR. Povprečna zapadlost posojila ne presega 15 let.

2.   Obdobje razpoložljivosti finančne pomoči, odobrene s tem sklepom, je 18 mesecev od prvega dne po začetku učinkovanja tega sklepa.

3.   Komisija da Češki na voljo finančno pomoč Unije v največ osmih obrokih. Obrok se lahko izplača v eni ali več tranšah. Zapadlost tranš prvega obroka je lahko daljša od največje povprečne zapadlosti iz odstavka 1. V takih primerih se zapadlost nadaljnjih tranš določi tako, da se največja povprečna zapadlost iz odstavka 1 upošteva, ko so izplačani vsi obroki.

4.   Prvi obrok se sprosti ob začetku veljavnosti sporazuma o posojilu iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2020/672.

5.   Češka plača stroške financiranja Unije iz člena 4 Uredbe (EU) 2020/672 za vsak obrok ter vse pristojbine, stroške in odhodke Unije, ki izhajajo iz financiranja, povezanega s posojilom, odobrenim na podlagiodstavka 1 tega člena.

6.   Komisija odloča o obsegu in sprostitvi obrokov ter obsegu tranš.

Člen 3

Češka lahko financira naslednje ukrepe:

| (a) | program „Antivirus“, kot je določen v „Resoluciji vlade št. 353 z dne 31. marca 2020“, kakor je bila spremenjena in katere pravna podlaga je člen 120 „Zakona št. 435/2004 zb. o zaposlovanju“, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

(a)

program „Antivirus“, kot je določen v „Resoluciji vlade št. 353 z dne 31. marca 2020“, kakor je bila spremenjena in katere pravna podlaga je člen 120 „Zakona št. 435/2004 zb. o zaposlovanju“, kakor je bil spremenjen;

| (b) | možnost C programa „Antivirus“, kot je določena v „Zakonu št. 300/2020 zb.“; |
| --- | --- |

(b)

možnost C programa „Antivirus“, kot je določena v „Zakonu št. 300/2020 zb.“;

| (c) | program „Pětadvacítka“, kot je določen v „Zakonu št. 159/2020 zb.“; |
| --- | --- |

(c)

program „Pětadvacítka“, kot je določen v „Zakonu št. 159/2020 zb.“;

| (d) | delno oprostitev prispevkov za socialno varnost in zdravstveno varstvo, ki jih morajo plačevati samozaposleni, kot je določena v „Zakonu št. 136/2020 zb.“ (za socialno varnost) in „Zakonu št. 134/2020 zb.“ (za zdravstveno varstvo); |
| --- | --- |

(d)

delno oprostitev prispevkov za socialno varnost in zdravstveno varstvo, ki jih morajo plačevati samozaposleni, kot je določena v „Zakonu št. 136/2020 zb.“ (za socialno varnost) in „Zakonu št. 134/2020 zb.“ (za zdravstveno varstvo);

| (e) | „dodatek za skrb“ za samozaposlene, kot je določen v „resolucijah vlade št. 262 z dne 19. marca 2020, št. 311 z dne 26. marca, št. 354 z dne 31. marca, št. 514 z dne 4. maja in št. 552 z dne 18. maja“, členu 14 „Zakona št. 218/2000 zb. o proračunskih pravilih“, kakor je bil spremenjen (za samozaposlene v primarni kmetijski in gozdarski proizvodnji), in točki (h) člena 3 „Zakona št. 47/2002 zb. o podpori MSP“, kakor je bil spremenjen (za vse druge samozaposlene osebe). |
| --- | --- |

(e)

„dodatek za skrb“ za samozaposlene, kot je določen v „resolucijah vlade št. 262 z dne 19. marca 2020, št. 311 z dne 26. marca, št. 354 z dne 31. marca, št. 514 z dne 4. maja in št. 552 z dne 18. maja“, členu 14 „Zakona št. 218/2000 zb. o proračunskih pravilih“, kakor je bil spremenjen (za samozaposlene v primarni kmetijski in gozdarski proizvodnji), in točki (h) člena 3 „Zakona št. 47/2002 zb. o podpori MSP“, kakor je bil spremenjen (za vse druge samozaposlene osebe).

Člen 4

Češka do 30. marca 2021 in nato vsakih šest mesecev obvešča Komisijo o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, dokler ti načrtovani javnofinančni odhodki niso v celoti izvršeni.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Češko republiko.

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve naslovnika.

Člen 6

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 25. septembra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL L 159, 20.5.2020, str. 1.

1

(2)  Vendar pa so bili v prošnji z dne 7. avgusta 2020 iz uvodne izjave 1 vključeni le javnofinančni odhodki, ki se nanašajo na obdobje, ki se konča dne 31. avgusta 2020.

2

(3)  Zakon št. 300/2020 zb. o opustitvi prispevkov za socialno varnost in prispevkov za državno politiko zaposlovanja, ki jih nekateri delodajalci kot davkoplačevalci plačujejo v zvezi z izrednimi ukrepi med epidemijo v letu 2020, in spremembi Zakona št. 187/2006 zb. o zdravstvenem zavarovanju, kakor je bil spremenjen.

3

(4)  Zakon št. 159/2020 zb. o kompenzacijskem dodatku v zvezi s kriznimi ukrepi, povezanimi s koronavirusom SARS CoV-2, kakor je bil spremenjen.

4

---

| 29.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/21

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2020/1346

z dne 25. septembra 2020

o odobritvi začasne podpore Helenski republiki na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 (1) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Grčija je 6. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene. |
| --- | --- |

(1)

Grčija je 6. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene.

| (2) | Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Grčija uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Grčije do konca leta 2020 znašala 6,4 % oziroma 196,4 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Grčije v letu 2020 zmanjšal za 9 %. |
| --- | --- |

(2)

Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Grčija uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Grčije do konca leta 2020 znašala 6,4 % oziroma 196,4 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Grčije v letu 2020 zmanjšal za 9 %.

| (3) | Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile v Grčiji. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov Grčije v zvezi s posebnim dodatkom za zaposlene v zasebnem sektorju, katerih pogodbe o zaposlitvi so bile začasno prekinjene zaradi krize, stroški za kritje prispevkov za socialno varnost v obdobju prekinitve, posebnim dodatkom za strokovnjake, ki so samozaposleni, shemo skrajšanega delovnega časa in prispevki delodajalcev za socialno varnost za zaposlene v sezonskih podjetjih v terciarnem sektorju, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 8. |
| --- | --- |

(3)

Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile v Grčiji. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov Grčije v zvezi s posebnim dodatkom za zaposlene v zasebnem sektorju, katerih pogodbe o zaposlitvi so bile začasno prekinjene zaradi krize, stroški za kritje prispevkov za socialno varnost v obdobju prekinitve, posebnim dodatkom za strokovnjake, ki so samozaposleni, shemo skrajšanega delovnega časa in prispevki delodajalcev za socialno varnost za zaposlene v sezonskih podjetjih v terciarnem sektorju, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 8.

| (4) | Natančneje, s „Pravnim aktom z dne 14. marca 2020“ (2), ki je naveden v prošnji Grčije z dne 6. avgusta 2020, je bil uveden posebni dodatek za zaposlene v zasebnem sektorju, katerih pogodbe o zaposlitvi so bile začasno prekinjene. Ta ukrep je namenjen zaščiti zaposlitve v podjetjih, ki so svoje dejavnosti prenehala opravljati na podlagi javnega odloka ali pripadajo gospodarskim sektorjem, ki jih je izbruh COVID-19 močno prizadel, in se nanaša na zagotavljanje posebnega mesečnega dodatka v višini 534 EUR za zaposlene, katerih pogodbe o zaposlitvi so začasno prekinjene od sredine marca 2020. Pogoj za upravičenost do sheme je, da delodajalec obdrži enako število zaposlenih (kar pomeni iste zaposlene) za obdobje, ki je enako obdobju, za katero je bila pogodba o zaposlitvi začasno prekinjena. |
| --- | --- |

(4)

Natančneje, s „Pravnim aktom z dne 14. marca 2020“ (2), ki je naveden v prošnji Grčije z dne 6. avgusta 2020, je bil uveden posebni dodatek za zaposlene v zasebnem sektorju, katerih pogodbe o zaposlitvi so bile začasno prekinjene. Ta ukrep je namenjen zaščiti zaposlitve v podjetjih, ki so svoje dejavnosti prenehala opravljati na podlagi javnega odloka ali pripadajo gospodarskim sektorjem, ki jih je izbruh COVID-19 močno prizadel, in se nanaša na zagotavljanje posebnega mesečnega dodatka v višini 534 EUR za zaposlene, katerih pogodbe o zaposlitvi so začasno prekinjene od sredine marca 2020. Pogoj za upravičenost do sheme je, da delodajalec obdrži enako število zaposlenih (kar pomeni iste zaposlene) za obdobje, ki je enako obdobju, za katero je bila pogodba o zaposlitvi začasno prekinjena.

| (5) | Organi so poleg tega uvedli državno financiranje prispevkov za socialno varnost zaposlenih, ki so upravičeni do posebnega dodatka iz uvodne izjave 4. Predpogoj za upravičenost do sheme je, da delodajalec obdrži enako število zaposlenih (kar pomeni iste zaposlene) za obdobje, ki je enako obdobju, za katero je bila pogodba o zaposlitvi začasno prekinjena. |
| --- | --- |

(5)

Organi so poleg tega uvedli državno financiranje prispevkov za socialno varnost zaposlenih, ki so upravičeni do posebnega dodatka iz uvodne izjave 4. Predpogoj za upravičenost do sheme je, da delodajalec obdrži enako število zaposlenih (kar pomeni iste zaposlene) za obdobje, ki je enako obdobju, za katero je bila pogodba o zaposlitvi začasno prekinjena.

| (6) | S „Pravnim aktom z dne 20. marca 2020“ (3), ki je naveden v prošnji Grčije z dne 6. avgusta 2020, je bil uveden posebni dodatek za strokovnjake, ki so samozaposleni (ekonomisti, računovodje, inženirji, odvetniki, zdravniki, učitelji in raziskovalci). Ukrep zadeva enkratni posebni dodatek v višini 600 EUR, ki se je takim strokovnjakom zagotovil aprila ali junija 2020. |
| --- | --- |

(6)

S „Pravnim aktom z dne 20. marca 2020“ (3), ki je naveden v prošnji Grčije z dne 6. avgusta 2020, je bil uveden posebni dodatek za strokovnjake, ki so samozaposleni (ekonomisti, računovodje, inženirji, odvetniki, zdravniki, učitelji in raziskovalci). Ukrep zadeva enkratni posebni dodatek v višini 600 EUR, ki se je takim strokovnjakom zagotovil aprila ali junija 2020.

| (7) | Shema skrajšanega delovnega časa, ki se uporablja od 15. junija 2020 do 15. oktobra 2020 v vseh podjetjih, z izjemo letalske industrije, za katero obstaja možnost podaljšanja do konca leta 2020, je bila uvedena na podlagi „Zakona 4690/2020“ (4), ki je naveden v prošnji Grčije z dne 6. avgusta 2020. Upravičena podjetja so tista, ki so zabeležila zmanjšanje prometa za najmanj 20 %, ukrep pa omogoča zmanjšanje števila delovnih ur zaposlenih do 50 % na teden pod pogojem, da se delovno razmerje ohrani. Država je od 15. junija 2020 do 30. junija 2020 krila 60 % neto prihodkov zaposlenega in 60 % prispevkov delodajalca za socialno varnost v zvezi z neopravljenimi urami. Od 1. julija 2020 država krije 100 % prispevkov delodajalca in delojemalca za socialno varnost v zvezi z neopravljenimi urami, poleg 60 % neto prihodka zaposlenih za neopravljene ure. |
| --- | --- |

(7)

Shema skrajšanega delovnega časa, ki se uporablja od 15. junija 2020 do 15. oktobra 2020 v vseh podjetjih, z izjemo letalske industrije, za katero obstaja možnost podaljšanja do konca leta 2020, je bila uvedena na podlagi „Zakona 4690/2020“ (4), ki je naveden v prošnji Grčije z dne 6. avgusta 2020. Upravičena podjetja so tista, ki so zabeležila zmanjšanje prometa za najmanj 20 %, ukrep pa omogoča zmanjšanje števila delovnih ur zaposlenih do 50 % na teden pod pogojem, da se delovno razmerje ohrani. Država je od 15. junija 2020 do 30. junija 2020 krila 60 % neto prihodkov zaposlenega in 60 % prispevkov delodajalca za socialno varnost v zvezi z neopravljenimi urami. Od 1. julija 2020 država krije 100 % prispevkov delodajalca in delojemalca za socialno varnost v zvezi z neopravljenimi urami, poleg 60 % neto prihodka zaposlenih za neopravljene ure.

| (8) | Končno se je z „Zakonom 4714/2020“ (5), ki je naveden v prošnji Grčije z dne 6. avgusta 2020, uvedlo državno financiranje prispevkov delodajalca za socialno varnost v zvezi z zaposlenimi v sezonskih podjetjih. Ukrep je namenjen sezonskim podjetjem v terciarnem sektorju, in sicer podjetjem, pri katerih je na podlagi podatkov iz leta 2019 50 % prometa skoncentriranega v tretjem četrtletju leta, in je namenjen financiranju prispevkov delodajalcev za socialno varnost v juliju, avgustu in septembru 2020 pod pogojem, da podjetja ohranijo enako število zaposlenih, kot so jih imela 30. junija 2020. |
| --- | --- |

(8)

Končno se je z „Zakonom 4714/2020“ (5), ki je naveden v prošnji Grčije z dne 6. avgusta 2020, uvedlo državno financiranje prispevkov delodajalca za socialno varnost v zvezi z zaposlenimi v sezonskih podjetjih. Ukrep je namenjen sezonskim podjetjem v terciarnem sektorju, in sicer podjetjem, pri katerih je na podlagi podatkov iz leta 2019 50 % prometa skoncentriranega v tretjem četrtletju leta, in je namenjen financiranju prispevkov delodajalcev za socialno varnost v juliju, avgustu in septembru 2020 pod pogojem, da podjetja ohranijo enako število zaposlenih, kot so jih imela 30. junija 2020.

| (9) | Grčija izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Grčija je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 2 728 000 000 EUR zaradi nacionalnih ukrepov, sprejetih za obravnavanje socialno-ekonomskih učinkov izbruha COVID-19. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker se nanaša na nove ukrepe, ki zajemajo velik delež podjetij in delovne sile v Grčiji. |
| --- | --- |

(9)

Grčija izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Grčija je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 2 728 000 000 EUR zaradi nacionalnih ukrepov, sprejetih za obravnavanje socialno-ekonomskih učinkov izbruha COVID-19. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker se nanaša na nove ukrepe, ki zajemajo velik delež podjetij in delovne sile v Grčiji.

| (10) | Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala z Grčijo ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepiiz prošnje z dne 6. avgusta 2020. |
| --- | --- |

(10)

Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala z Grčijo ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepiiz prošnje z dne 6. avgusta 2020.

| (11) | Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Grčiji pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi. |
| --- | --- |

(11)

Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Grčiji pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi.

| (12) | Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči. |
| --- | --- |

(12)

Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči.

| (13) | Grčija bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Grčija izvršila navedene odhodke. |
| --- | --- |

(13)

Grčija bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Grčija izvršila navedene odhodke.

| (14) | Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Grčije, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti – |
| --- | --- |

(14)

Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Grčije, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Grčija izpolnjuje pogoje iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672.

Člen 2

1.   Unija da Grčiji na voljo posojilo v znesku največ 2 728 000 000 EUR. Povprečna zapadlost posojila ne presega 15 let.

2.   Obdobje razpoložljivosti finančne pomoči, odobrene s tem sklepom, je 18 mesecev od prvega dne po začetku učinkovanja tega sklepa.

3.   Komisija da Grčiji na voljo finančno pomoč Unije v največ osmih obrokih. Obrok se lahko izplača v eni ali več tranšah. Zapadlost tranš prvega obroka je lahko daljša od največje povprečne zapadlosti iz odstavka 1. V takih primerih se zapadlost nadaljnjih tranš določi tako, da se največja povprečna zapadlost iz odstavka 1 upošteva, ko so izplačani vsi obroki.

4.   Prvi obrok se sprosti ob začetku veljavnosti sporazuma o posojilu iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2020/672.

5.   Grčija plača stroške financiranja Unije iz člena 4 Uredbe (EU) 2020/672 za vsak obrok ter vse pristojbine, stroške in odhodke Unije, ki izhajajo iz financiranja, povezanega s posojilom, odobrenim na podlagi odstavka 1 tega člena.

6.   Komisija odloča o obsegu in sprostitvi obrokov ter obsegu tranš.

Člen 3

Grčija lahko financira naslednje ukrepe:

| (a) | posebni dodatek za zaposlene, katerih pogodbe o zaposlitvi so bile začasno prekinjene, kot je določeno v členu 13 „Pravnega akta z dne 14. marca 2020“; |
| --- | --- |

(a)

posebni dodatek za zaposlene, katerih pogodbe o zaposlitvi so bile začasno prekinjene, kot je določeno v členu 13 „Pravnega akta z dne 14. marca 2020“;

| (b) | kritje prispevkov za socialno varnost zaposlenih v okviru ukrepa iz točke (a) tega člena, kot je določeno v členu 13 „Pravnega akta z dne 14. marca 2020“; |
| --- | --- |

(b)

kritje prispevkov za socialno varnost zaposlenih v okviru ukrepa iz točke (a) tega člena, kot je določeno v členu 13 „Pravnega akta z dne 14. marca 2020“;

| (c) | posebni dodatek za strokovnjake, ki so samozaposleni, kot je določeno v členu 8 „Pravnega akta z dne 20. marca 2020“; |
| --- | --- |

(c)

posebni dodatek za strokovnjake, ki so samozaposleni, kot je določeno v členu 8 „Pravnega akta z dne 20. marca 2020“;

| (d) | shemo skrajšanega delovnega časa, kot je določena v členu 31 „Zakona 4690/2020“; |
| --- | --- |

(d)

shemo skrajšanega delovnega časa, kot je določena v členu 31 „Zakona 4690/2020“;

| (e) | prispevke delodajalcev za socialno varnost za zaposlene v sezonskih podjetjih v terciarnem sektorju, kot je določeno v členu 123 „Zakona 4714/2020“. |
| --- | --- |

(e)

prispevke delodajalcev za socialno varnost za zaposlene v sezonskih podjetjih v terciarnem sektorju, kot je določeno v členu 123 „Zakona 4714/2020“.

Člen 4

Grčija do 30. marca 2021 in nato vsakih šest mesecev obvešča Komisijo o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, dokler ti načrtovani javnofinančni odhodki niso v celoti izvršeni.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve naslovnika.

Člen 6

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 25. septembra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL L 159, 20.5.2020, str. 1.

1

(2)  Pravni akt z dne 14. marca 2020 (Uradni list A’ 64), ratificiran s členom 3 Zakona 4682/2020 (Uradni list A’ 76); Ministrska odločba 12998/232 (Uradni list B’ 1078/28. marca 2020), Ministrska odločba 16073/287/22. aprila 2020 (Uradni list B’ 1547/22. aprila 2020), Ministrska odločba 17788/346/8. maja 2020 (Uradni list B’ 1779/10. maja 2020) in Ministrska odločba 23102/477/2020 (Uradni list B’ 2268/13. junija 2020).

2

(3)  Pravni akt z dne 20. marca 2020 (Uradni list A’ 68), ratificiran s členom 1 Zakona 4683/2020 (Uradni list A’ 83).

3

(4)  Zakon 4690/2020 (Uradni list A’ 104), ratificiran s členoma 122 in 123 Zakona 4714/2020 (Uradni list A’ 148), Ministrska odločba 23103/478 (Uradni list B 2274/14. junija 2020) in Ministrska odločba 32085/1771.

4

(5)  Zakon 4714/2020 (Uradni list A’ 148), ratificiran z Ministrsko odločbo 32085/1771.

5

---

| 29.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/24

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2020/1347

z dne 25. septembra 2020

o odobritvi začasne podpore Kraljevini Španiji na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 (1) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Španija je 3. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene. |
| --- | --- |

(1)

Španija je 3. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene.

| (2) | Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Španija uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Španije do konca leta 2020 znašala 10,1 % oziroma 115,6 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Španije v letu 2020 zmanjšal za 10,9 %. |
| --- | --- |

(2)

Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Španija uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Španije do konca leta 2020 znašala 10,1 % oziroma 115,6 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Španije v letu 2020 zmanjšal za 10,9 %.

| (3) | Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile v Španiji. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov Španije v zvezi s shemo skrajšanega delovnega časa, podobnimi shemami, ki so posebej namenjene samozaposlenim in delavcem v turističnem sektorju, ter v podporo ukrepom na področju javnega zdravja, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 9. |
| --- | --- |

(3)

Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile v Španiji. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov Španije v zvezi s shemo skrajšanega delovnega časa, podobnimi shemami, ki so posebej namenjene samozaposlenim in delavcem v turističnem sektorju, ter v podporo ukrepom na področju javnega zdravja, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 9.

| (4) | Natančneje, s „Kraljevim zakonskim odlokom 8/2020“, „Kraljevim zakonskim odlokom 11/2020“ in „Kraljevim zakonskim odlokom 24/2020“, ki so navedeni v prošnji Španije z dne 3. avgusta 2020, je bilo uvedeno nadomestilo plače v višini do 70 % osnovne plače za zaposlene na čakanju v okviru sheme skrajšanega delovnega časa „ERTE“ (Expediente de Regulación Temporal de Empleo). Nadomestilo je omejeno na največ 1 098,09 EUR na mesec, kar se lahko poveča na 1 254,96 EUR na mesec oziroma 1 411,83 EUR na mesec, odvisno od števila vzdrževanih otrok upravičenca. |
| --- | --- |

(4)

Natančneje, s „Kraljevim zakonskim odlokom 8/2020“, „Kraljevim zakonskim odlokom 11/2020“ in „Kraljevim zakonskim odlokom 24/2020“, ki so navedeni v prošnji Španije z dne 3. avgusta 2020, je bilo uvedeno nadomestilo plače v višini do 70 % osnovne plače za zaposlene na čakanju v okviru sheme skrajšanega delovnega časa „ERTE“ (Expediente de Regulación Temporal de Empleo). Nadomestilo je omejeno na največ 1 098,09 EUR na mesec, kar se lahko poveča na 1 254,96 EUR na mesec oziroma 1 411,83 EUR na mesec, odvisno od števila vzdrževanih otrok upravičenca.

| (5) | Organi so uvedli tudi popolno ali delno oprostitev prispevkov za socialno varnost, odvisno od velikosti delodajalca in meseca v letu, v zvezi z zaposlenimi, ki sodelujejo v shemi „ERTE“. Oprostitev pomeni izpad prihodkov za vlado, ki se za namen izvajanja Uredbe (EU) 2020/672 lahko šteje za enakovrednega javnofinančnim odhodkom. |
| --- | --- |

(5)

Organi so uvedli tudi popolno ali delno oprostitev prispevkov za socialno varnost, odvisno od velikosti delodajalca in meseca v letu, v zvezi z zaposlenimi, ki sodelujejo v shemi „ERTE“. Oprostitev pomeni izpad prihodkov za vlado, ki se za namen izvajanja Uredbe (EU) 2020/672 lahko šteje za enakovrednega javnofinančnim odhodkom.

| (6) | Za samozaposlene so organi uvedli nadomestilo za „prenehanje dejavnosti“ (tj. začasno prenehanje samozaposlitvene dejavnosti v celoti ali delno) ter s tem povezano oprostitev plačila prispevkov za socialno varnost. Ukrep zagotavlja mesečna plačila, pogoj pa je, da so podjetja ustavila dejavnost ali se je njihov promet zmanjšal za več kot 75 %, če dejavnost še vedno opravljajo. |
| --- | --- |

(6)

Za samozaposlene so organi uvedli nadomestilo za „prenehanje dejavnosti“ (tj. začasno prenehanje samozaposlitvene dejavnosti v celoti ali delno) ter s tem povezano oprostitev plačila prispevkov za socialno varnost. Ukrep zagotavlja mesečna plačila, pogoj pa je, da so podjetja ustavila dejavnost ali se je njihov promet zmanjšal za več kot 75 %, če dejavnost še vedno opravljajo.

| (7) | Uvedeni so bili tudi posebni podporni ukrepi, ki vključujejo nadomestila in prispevke za socialno varnost za zaposlene, ki sodelujejo v shemi „ERTE“, za „stalne sezonske delavce“, ki se zaradi izbruha COVID-19 niso mogli vrniti na delo ob predvidenem času, na podlagi „Kraljevega zakonskega odloka 15/2020“ in ob uporabi „Kraljevega zakonskega odloka 8/2020“, ki je naveden v prošnji Španije z dne 3. avgusta 2020. |
| --- | --- |

(7)

Uvedeni so bili tudi posebni podporni ukrepi, ki vključujejo nadomestila in prispevke za socialno varnost za zaposlene, ki sodelujejo v shemi „ERTE“, za „stalne sezonske delavce“, ki se zaradi izbruha COVID-19 niso mogli vrniti na delo ob predvidenem času, na podlagi „Kraljevega zakonskega odloka 15/2020“ in ob uporabi „Kraljevega zakonskega odloka 8/2020“, ki je naveden v prošnji Španije z dne 3. avgusta 2020.

| (8) | S „Kraljevim zakonskim odlokom 8/2019“, „Kraljevim zakonskim odlokom 12/2019“, „Kraljevim zakonskim odlokom 7/2020“ in „Kraljevim zakonskim odlokom 25/2020“, ki so navedeni v prošnji Španije z dne 3. avgusta 2020, je bila uvedena oprostitev plačila prispevkov za socialno varnost za delodajalce (v višini 50 %) v podporo „ohranitvi delovnih mest v turističnem sektorju“ v izrednih razmerah in po tem, pri čemer se ohrani minimalna raven socialne zaščite za več kategorij delavcev. V povprečjuskupni mesečni odhodki in število oseb, za katere so podjetja prejela subvencije, ustrezajo povprečnim izdatkom na osebo na mesec v višini približno 192 EUR. |
| --- | --- |

(8)

S „Kraljevim zakonskim odlokom 8/2019“, „Kraljevim zakonskim odlokom 12/2019“, „Kraljevim zakonskim odlokom 7/2020“ in „Kraljevim zakonskim odlokom 25/2020“, ki so navedeni v prošnji Španije z dne 3. avgusta 2020, je bila uvedena oprostitev plačila prispevkov za socialno varnost za delodajalce (v višini 50 %) v podporo „ohranitvi delovnih mest v turističnem sektorju“ v izrednih razmerah in po tem, pri čemer se ohrani minimalna raven socialne zaščite za več kategorij delavcev. V povprečjuskupni mesečni odhodki in število oseb, za katere so podjetja prejela subvencije, ustrezajo povprečnim izdatkom na osebo na mesec v višini približno 192 EUR.

| (9) | Končno, Španija je na podlagi „Kraljevega zakonskega odloka 6/2020“ in „Kraljevega zakonskega odloka 13/2020“, ki sta navedena v prošnji Španije z dne 3. avgusta 2020, razširila nadomestila zaradi bolezni za delavce, ki so odsotni zaradi COVID-19 (delavci v preventivni izolaciji ali okuženi delavci). Ukrep je podoben shemi za nesreče pri delu (to pomeni, da so nadomestila višja in jih od prvega dneva odsotnosti plača Sklad za socialno varnost), pri čemer so nadomestila omejena na največ 75 % osnovne plače. |
| --- | --- |

(9)

Končno, Španija je na podlagi „Kraljevega zakonskega odloka 6/2020“ in „Kraljevega zakonskega odloka 13/2020“, ki sta navedena v prošnji Španije z dne 3. avgusta 2020, razširila nadomestila zaradi bolezni za delavce, ki so odsotni zaradi COVID-19 (delavci v preventivni izolaciji ali okuženi delavci). Ukrep je podoben shemi za nesreče pri delu (to pomeni, da so nadomestila višja in jih od prvega dneva odsotnosti plača Sklad za socialno varnost), pri čemer so nadomestila omejena na največ 75 % osnovne plače.

| (10) | Španija izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Španija je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 23 803 573 600 EUR zaradi nacionalnih ukrepov, sprejetih za obravnavanje socialno-ekonomskih učinkov izbruha COVID-19. Povečan znesek, neposredno povezan s shemo skrajšanega delovnega časa „ERTE“ in podobnimi ukrepi, ki so posebej namenjeni samozaposlenim in delavcem v turističnem sektorju, pomeni nenadno in močno povečanje zaradi skoraj takojšnjega in doslej največjega povečanja števila upravičencev, ki jih zajemajo navedene sheme, ter obsega s tem povezanih nadomestil v Španiji. Španija namerava 1 660 000 000 EUR povečanega zneska odhodkov financirati iz skladov Unije. |
| --- | --- |

(10)

Španija izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Španija je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 23 803 573 600 EUR zaradi nacionalnih ukrepov, sprejetih za obravnavanje socialno-ekonomskih učinkov izbruha COVID-19. Povečan znesek, neposredno povezan s shemo skrajšanega delovnega časa „ERTE“ in podobnimi ukrepi, ki so posebej namenjeni samozaposlenim in delavcem v turističnem sektorju, pomeni nenadno in močno povečanje zaradi skoraj takojšnjega in doslej največjega povečanja števila upravičencev, ki jih zajemajo navedene sheme, ter obsega s tem povezanih nadomestil v Španiji. Španija namerava 1 660 000 000 EUR povečanega zneska odhodkov financirati iz skladov Unije.

| (11) | Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala s Španijo ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, ki je neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, kot tudi z uporabo ustreznihu ukrepov, povezanih z zdravjem, ki so bili uvedeni zaradi izbruha COVID-19, kot je navedeno v prošnji z dne 3. avgusta 2020. |
| --- | --- |

(11)

Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala s Španijo ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, ki je neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, kot tudi z uporabo ustreznihu ukrepov, povezanih z zdravjem, ki so bili uvedeni zaradi izbruha COVID-19, kot je navedeno v prošnji z dne 3. avgusta 2020.

| (12) | Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Španiji pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi. |
| --- | --- |

(12)

Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Španiji pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi.

| (13) | Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči. |
| --- | --- |

(13)

Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči.

| (14) | Španija bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Španija izvršila navedene odhodke. |
| --- | --- |

(14)

Španija bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Španija izvršila navedene odhodke.

| (15) | Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Španije, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti. Zlasti je bil znesek posojila določen za zagotovitev skladnosti z bonitetnimi pravili, ki se uporabljajo za portfelj posojil, kot je določeno v Uredbi (EU) 2020/672 – |
| --- | --- |

(15)

Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Španije, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti. Zlasti je bil znesek posojila določen za zagotovitev skladnosti z bonitetnimi pravili, ki se uporabljajo za portfelj posojil, kot je določeno v Uredbi (EU) 2020/672 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Španija izpolnjuje pogoje iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672.

Člen 2

1.   Unija da Španiji na voljo posojilo v znesku največ 21 324 820 449 EUR. Povprečna zapadlost posojila ne presega 15 let.

2.   Obdobje razpoložljivosti finančne pomoči, odobrene s tem sklepom, je 18 mesecev od prvega dne po začetku učinkovanja tega sklepa.

3.   Komisija da Španiji na voljo finančno pomoč Unije v največ desetih obrokih. Obrok se lahko izplača v eni ali več tranšah. Zapadlost tranš prvega obroka je lahko daljša od največje povprečne zapadlosti iz odstavka 1. V takih primerih se zapadlost nadaljnjih tranš določi tako, da se največja povprečna zapadlost iz odstavka 1 upošteva, ko so izplačani vsi obroki.

4.   Prvi obrok se sprosti ob začetku veljavnosti sporazuma o posojilu iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2020/672.

5.   Španija plača strošek financiranja Unije iz člena 4 Uredbe (EU) 2020/672 za vsak obrok ter vse pristojbine, stroške in odhodke Unije, ki izhajajo iz financiranja, povezanega posojilom, odobrenim na podlagi odstavka 1 tega člena.

6.   Komisija odloča o obsegu in sprostitvi obrokov ter obsegu tranš.

Člen 3

Španija lahko financira naslednje ukrepe:

| (a) | shemo skrajšanega delovnega časa „ERTE“ (Expediente de Regulación Temporal de Empleo) za zaposlene, kot je določeno v „Kraljevem zakonskem odloku 8/2020 z dne 17. marca“ (poglavje II, členi od 22 do 28), „Kraljevem zakonskem odloku 18/2020 z dne 12. maja“ in „Kraljevem zakonskem odloku 24/2020 z dne 26. junija“ (členi od 1 do 7); |
| --- | --- |

(a)

shemo skrajšanega delovnega časa „ERTE“ (Expediente de Regulación Temporal de Empleo) za zaposlene, kot je določeno v „Kraljevem zakonskem odloku 8/2020 z dne 17. marca“ (poglavje II, členi od 22 do 28), „Kraljevem zakonskem odloku 18/2020 z dne 12. maja“ in „Kraljevem zakonskem odloku 24/2020 z dne 26. junija“ (členi od 1 do 7);

| (b) | izredne ukrepe v zvezi s prispevki za socialno varnost za zaposlene, ki sodelujejo v shemi „ERTE“, kot je določeno v „Kraljevem zakonskem odloku 8/2020 z dne 17. marca“ (poglavje II, členi od 22 do 28), „Kraljevem zakonskem odloku 18/2020 z dne 12. maja“ (členi od 1 do 4) in „Kraljevem zakonskem odloku 24/2020 z dne 26. junija“ (poglavje I, člen 4 in dodatna določba 1); |
| --- | --- |

(b)

izredne ukrepe v zvezi s prispevki za socialno varnost za zaposlene, ki sodelujejo v shemi „ERTE“, kot je določeno v „Kraljevem zakonskem odloku 8/2020 z dne 17. marca“ (poglavje II, členi od 22 do 28), „Kraljevem zakonskem odloku 18/2020 z dne 12. maja“ (členi od 1 do 4) in „Kraljevem zakonskem odloku 24/2020 z dne 26. junija“ (poglavje I, člen 4 in dodatna določba 1);

| (c) | nadomestilo zaradi „prenehanja dejavnosti“ in s tem povezano oprostitev plačila prispevkov za socialno varnost, kot je določeno v „Kraljevem zakonskem odloku 8/2020 z dne 17. marca“ (člen 17), ki je bil spremenjen s „Kraljevim zakonskim odlokom11/2020 z dne 31. marca“ (končna določba 1.8) in s „Kraljevim zakonskim odlokom 24/2020 z dne 26. junija“ (členi 8, 9 in 10); |
| --- | --- |

(c)

nadomestilo zaradi „prenehanja dejavnosti“ in s tem povezano oprostitev plačila prispevkov za socialno varnost, kot je določeno v „Kraljevem zakonskem odloku 8/2020 z dne 17. marca“ (člen 17), ki je bil spremenjen s „Kraljevim zakonskim odlokom11/2020 z dne 31. marca“ (končna določba 1.8) in s „Kraljevim zakonskim odlokom 24/2020 z dne 26. junija“ (členi 8, 9 in 10);

| (d) | podporno shemo za „stalne sezonske delavce“, kot je določeno v „Kraljevem zakonskem odloku 15/2020 z dne 21. aprila“ (končna določba 8) in ob uporabi „Kraljevega zakonskega odloka 8/2020 z dne 17. marca“ (člen 24) za te delavce; |
| --- | --- |

(d)

podporno shemo za „stalne sezonske delavce“, kot je določeno v „Kraljevem zakonskem odloku 15/2020 z dne 21. aprila“ (končna določba 8) in ob uporabi „Kraljevega zakonskega odloka 8/2020 z dne 17. marca“ (člen 24) za te delavce;

| (e) | delno oprostitev plačila prispevkov za socialno varnost za delodajalce v podporo „ohranitvi delovnih mest v turističnem sektorju“, kot je določeno v „Kraljevem zakonskem odloku 8/2019 z dne 8. marca“, „Kraljevem zakonskem odloku 12/2019 z dne 11. oktobra“, „Kraljevem zakonskem odloku 7/2020 z dne 12. marca“ (člen 13) in „Kraljevem zakonskem odloku 25/2020“ (končna določba 4); |
| --- | --- |

(e)

delno oprostitev plačila prispevkov za socialno varnost za delodajalce v podporo „ohranitvi delovnih mest v turističnem sektorju“, kot je določeno v „Kraljevem zakonskem odloku 8/2019 z dne 8. marca“, „Kraljevem zakonskem odloku 12/2019 z dne 11. oktobra“, „Kraljevem zakonskem odloku 7/2020 z dne 12. marca“ (člen 13) in „Kraljevem zakonskem odloku 25/2020“ (končna določba 4);

| (f) | nadomestila zaradi bolezni za delavce, odsotne zaradi COVID-19, kot je določeno v „Kraljevem zakonskem odloku 6/2020 z dne 10. marca“ (člen 5) in „Kraljevem zakonskem odloku 13/2020 z dne 7. aprila“ (končna določba 1) in „Kraljevem zakonskem odloku 27/2020 z dne 4. avgusta“ (končna določba 10). |
| --- | --- |

(f)

nadomestila zaradi bolezni za delavce, odsotne zaradi COVID-19, kot je določeno v „Kraljevem zakonskem odloku 6/2020 z dne 10. marca“ (člen 5) in „Kraljevem zakonskem odloku 13/2020 z dne 7. aprila“ (končna določba 1) in „Kraljevem zakonskem odloku 27/2020 z dne 4. avgusta“ (končna določba 10).

Člen 4

Španija do 30. marca 2021 in nato vsakih šest mesecev obvešča Komisijo o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, dokler ti načrtovani javnofinančni odhodki niso v celoti izvršeni.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Španijo.

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve naslovnika.

Člen 6

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 25. septembra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL L 159, 20.5.2020, str. 1.

1

---

| 29.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/28

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2020/1348

z dne 25. septembra 2020

o odobritvi začasne podpore Republiki Hrvaški na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 (1) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Hrvaška je 6. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene. |
| --- | --- |

(1)

Hrvaška je 6. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene.

| (2) | Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Hrvaška uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Hrvaške do konca leta 2020 znašala 7,1 % oziroma 88,6 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Hrvaške v letu 2020 zmanjšal za 10,8 %. |
| --- | --- |

(2)

Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Hrvaška uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Hrvaške do konca leta 2020 znašala 7,1 % oziroma 88,6 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Hrvaške v letu 2020 zmanjšal za 10,8 %.

| (3) | Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile na Hrvaškem. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov Hrvaške v zvezi s subvencijami za ohranitev delovnih mest v sektorjih, ki jih je prizadel COVID-19, in pomočjo za skrajšani delovni čas, kot je navedeno v uvodnih izjavah 4 in 5. |
| --- | --- |

(3)

Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile na Hrvaškem. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov Hrvaške v zvezi s subvencijami za ohranitev delovnih mest v sektorjih, ki jih je prizadel COVID-19, in pomočjo za skrajšani delovni čas, kot je navedeno v uvodnih izjavah 4 in 5.

| (4) | Natančneje, na podlagi „Zakona o trgu dela“ (2), ki je naveden v prošnji Hrvaške z dne 6. avgusta 2020, se je Hrvaški zavod za zaposlovanje odločil (3) uvesti ukrep, ki zagotavlja sofinanciranje plač za zaposlene v podjetjih, katerih prihodki so se zmanjšali (v višini 20 % v obdobju od marca do maja 2020 oziroma 50 % v juniju 2020), pod pogojem, da delovno razmerje ne preneha. Za marec 2020 je znesek podpore določen na 3 250,00 HRK na zaposlenega za polni delovni čas, za april, maj in junij 2020 pa je mesečni znesek podpore določen na 4 000 HRK na zaposlenega za polni delovni čas. |
| --- | --- |

(4)

Natančneje, na podlagi „Zakona o trgu dela“ (2), ki je naveden v prošnji Hrvaške z dne 6. avgusta 2020, se je Hrvaški zavod za zaposlovanje odločil (3) uvesti ukrep, ki zagotavlja sofinanciranje plač za zaposlene v podjetjih, katerih prihodki so se zmanjšali (v višini 20 % v obdobju od marca do maja 2020 oziroma 50 % v juniju 2020), pod pogojem, da delovno razmerje ne preneha. Za marec 2020 je znesek podpore določen na 3 250,00 HRK na zaposlenega za polni delovni čas, za april, maj in junij 2020 pa je mesečni znesek podpore določen na 4 000 HRK na zaposlenega za polni delovni čas.

| (5) | Na podlagi „Zakona o trgu dela“ se je Hrvaški zavod za zaposlovanje tudi odločil (4) uvesti ukrep, ki zagotavlja podporo za začasno skrajšanje delovnega časa v obdobju med junijem in decembrom 2020 za podjetja, ki imajo 10 ali več zaposlenih v katerem koli sektorju, pod pogojem, da delovno razmerje ne preneha. Z ukrepom se lahko financira do 2 000 HRK na mesec na zaposlenega. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi „Zakona o trgu dela“ se je Hrvaški zavod za zaposlovanje tudi odločil (4) uvesti ukrep, ki zagotavlja podporo za začasno skrajšanje delovnega časa v obdobju med junijem in decembrom 2020 za podjetja, ki imajo 10 ali več zaposlenih v katerem koli sektorju, pod pogojem, da delovno razmerje ne preneha. Z ukrepom se lahko financira do 2 000 HRK na mesec na zaposlenega.

| (6) | Hrvaška izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Hrvaška je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 1 381 780 800 EUR zaradi nacionalnih ukrepov, sprejetih za obravnavanje socialno-ekonomskih učinkov izbruha COVID-19. To pomeni nenadno in močno povečanje zaradi skoraj takojšnjega in doslej največjega povečanja števila zaposlenih, zajetih z navedenimi ukrepi, ter obsega s tem povezanih odhodkov na Hrvaškem. Hrvaška namerava 210 000 000 EUR povečanega zneska odhodkov financirati iz skladov Unije, 151 180 800 EUR pa z lastnim financiranjem. |
| --- | --- |

(6)

Hrvaška izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Hrvaška je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 1 381 780 800 EUR zaradi nacionalnih ukrepov, sprejetih za obravnavanje socialno-ekonomskih učinkov izbruha COVID-19. To pomeni nenadno in močno povečanje zaradi skoraj takojšnjega in doslej največjega povečanja števila zaposlenih, zajetih z navedenimi ukrepi, ter obsega s tem povezanih odhodkov na Hrvaškem. Hrvaška namerava 210 000 000 EUR povečanega zneska odhodkov financirati iz skladov Unije, 151 180 800 EUR pa z lastnim financiranjem.

| (7) | Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala s Hrvaško ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi iz prošnje z dne 6. avgusta 2020. |
| --- | --- |

(7)

Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala s Hrvaško ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi iz prošnje z dne 6. avgusta 2020.

| (8) | Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Hrvaški pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi. |
| --- | --- |

(8)

Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Hrvaški pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi.

| (9) | Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči. |
| --- | --- |

(9)

Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči.

| (10) | Hrvaška bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Hrvaška izvršila navedene odhodke. |
| --- | --- |

(10)

Hrvaška bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Hrvaška izvršila navedene odhodke.

| (11) | Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Hrvaške, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti – |
| --- | --- |

(11)

Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Hrvaške, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Hrvaška izpolnjuje pogoje iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672.

Člen 2

1.   Unija da Hrvaški na voljo posojilo v znesku največ 1 020 600 000 EUR. Povprečna zapadlost posojila ne presega 15 let.

2.   Obdobje razpoložljivosti finančne pomoči, odobrene s tem sklepom, je 18 mesecev od prvega dne po začetku učinkovanja tega sklepa.

3.   Komisija da Hrvaški na voljo finančno pomoč Unije v največ osmih obrokih. Obrok se lahko izplača v eni ali več tranšah. Zapadlost tranš prvega obroka je lahko daljša od največje povprečne zapadlosti iz odstavka 1. V takih primerih se zapadlost nadaljnjih tranš določi tako, da se največja povprečna zapadlost iz odstavka 1 upošteva, ko so izplačani vsi obroki.

4.   Prvi obrok se sprosti ob začetku veljavnosti sporazuma o posojilu iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2020/672.

5.   Hrvaška plača strošek financiranja Unije iz člena 4 Uredbe (EU) 2020/672 za vsak obrok ter vse pristojbine, stroške in odhodke Unije, ki izhajajo iz financiranja, povezanega s posojilom, odobrenim na podlagi odstavka 1 tega člena.

6.   Komisija odloča o obsegu in sprostitvi obrokov ter obsegu tranš.

Člen 3

Hrvaška lahko financira naslednje ukrepe:

| (a) | subvencije za ohranitev delovnih mest v sektorjih, ki jih je prizadel COVID-19, kot je določeno v „Sklepu Hrvaškega zavoda za zaposlovanje z dne 20. marca 2020“ in njegovih nadaljnjih spremembah na podlagi členov 35 in 36 „Zakona o trgu dela“, ter |
| --- | --- |

(a)

subvencije za ohranitev delovnih mest v sektorjih, ki jih je prizadel COVID-19, kot je določeno v „Sklepu Hrvaškega zavoda za zaposlovanje z dne 20. marca 2020“ in njegovih nadaljnjih spremembah na podlagi členov 35 in 36 „Zakona o trgu dela“, ter

| (b) | pomoč za skrajšani delovni čas, kot je določeno v „Sklepu Hrvaškega zavoda za zaposlovanje z dne 29. junija 2020“ in njegovih nadaljnjih spremembah na podlagi členov 35 in 36 „Zakona o trgu dela“. |
| --- | --- |

(b)

pomoč za skrajšani delovni čas, kot je določeno v „Sklepu Hrvaškega zavoda za zaposlovanje z dne 29. junija 2020“ in njegovih nadaljnjih spremembah na podlagi členov 35 in 36 „Zakona o trgu dela“.

Člen 4

Hrvaška do 30. marca 2021 in nato vsakih šest mesecev obvešča Komisijo o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, dokler ti načrtovani javnofinančni odhodki niso v celoti izvršeni.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Republiko Hrvaško.

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve naslovnika.

Člen 6

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 25. septembra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL L 159, 20.5.2020, str. 1.

1

(2)  OG 118/18, 32/20.

2

(3)  Sklep sprejet 20. marca 2020 in spremenjen 25. marca, 7. aprila, 9. aprila, 6. maja, 28. maja, 18. junija, 25. junija, 10. julija in 29. julija 2020. Sklepi so na voljo na: https://www.hzz.hr/o-hzz/upravno-vijece/upravno-vijece_sjednice-2020.php.

3

(4)  Sklep sprejet 29. junija 2020 in spremenjen 10. julija 2020, na voljo na: https://www.hzz.hr/o-hzz/upravno-vijece/upravno-vijece_sjednice-2020.php.

4

---

| 29.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/31

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2020/1349

z dne 25. septembra 2020

o odobritvi začasne podpore Republiki Italiji na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 (1) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Italija je 7. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce. |
| --- | --- |

(1)

Italija je 7. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce.

| (2) | Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Italija uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Italije do konca leta 2020 znašala 11,1 % oziroma 158,9 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Italije v letu 2020 zmanjšal za 11,2 %. |
| --- | --- |

(2)

Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Italija uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Italije do konca leta 2020 znašala 11,1 % oziroma 158,9 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Italije v letu 2020 zmanjšal za 11,2 %.

| (3) | Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile v Italiji. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov Italijev zvezi s shemami skrajšanega delovnega časa za zaposlene, dodatki za samozaposlene osebe, zaposlene za določen čas v kmetijstvu, delavce v zabavni industriji, sodelavce v športnih združenjih, delavce v gospodinjstvu in delavce na zahtevo, kuponi za otroško varstvo, dodatnimi nadomestili za starševski dopust in odsotnost z dela zaradi invalidnosti, nepovratnimi sredstvi za samozaposlene in enoosebne družbe ter davčnimi dobropisi v podporo ukrepom na področju javnega zdravja, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 10. |
| --- | --- |

(3)

Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile v Italiji. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov Italijev zvezi s shemami skrajšanega delovnega časa za zaposlene, dodatki za samozaposlene osebe, zaposlene za določen čas v kmetijstvu, delavce v zabavni industriji, sodelavce v športnih združenjih, delavce v gospodinjstvu in delavce na zahtevo, kuponi za otroško varstvo, dodatnimi nadomestili za starševski dopust in odsotnost z dela zaradi invalidnosti, nepovratnimi sredstvi za samozaposlene in enoosebne družbe ter davčnimi dobropisi v podporo ukrepom na področju javnega zdravja, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 10.

| (4) | Podlaga za uvedbo številnih ukrepov za obravnavanje posledic izbruha COVID-19, vključno z razširitvijo obstoječih shem skrajšanega delovnega časa (Cassa integrazione guadagni), sta bila „Zakonski odlok št. 18/2020“ (2) in „Zakonski odlok št. 34/2020“ (3), ki sta navedena v prošnji Italije z dne 7. avgusta 2020. Ukrep pokriva 80 % običajne plače zaposlenih, ki se jim pogodba o zaposlitvi ni prekinila, podjetij, ki so v celoti ali delno zaprta zaradi COVID-19, za največ 18 tednov v obdobju od 23. februarja 2020 do 31. oktobra 2020. |
| --- | --- |

(4)

Podlaga za uvedbo številnih ukrepov za obravnavanje posledic izbruha COVID-19, vključno z razširitvijo obstoječih shem skrajšanega delovnega časa (Cassa integrazione guadagni), sta bila „Zakonski odlok št. 18/2020“ (2) in „Zakonski odlok št. 34/2020“ (3), ki sta navedena v prošnji Italije z dne 7. avgusta 2020. Ukrep pokriva 80 % običajne plače zaposlenih, ki se jim pogodba o zaposlitvi ni prekinila, podjetij, ki so v celoti ali delno zaprta zaradi COVID-19, za največ 18 tednov v obdobju od 23. februarja 2020 do 31. oktobra 2020.

| (5) | Za samozaposlene in samostojne delavce so organi uvedli dodatek v višini 600 EUR za meseca marec in april 2020. Samostojni delavci, ki se jim je marca in aprila 2020 dohodek zmanjšal za vsaj 33 % na letni ravni, so prav tako upravičeni do dodatka v višini 1 000 EUR za maj 2020. Nadaljnji dodatek v višini 600 EUR za marec 2020 je namenjen samozaposlenim in samostojnim delavcem, registriranim pri zasebnih institucijah obvezne socialne varnosti. |
| --- | --- |

(5)

Za samozaposlene in samostojne delavce so organi uvedli dodatek v višini 600 EUR za meseca marec in april 2020. Samostojni delavci, ki se jim je marca in aprila 2020 dohodek zmanjšal za vsaj 33 % na letni ravni, so prav tako upravičeni do dodatka v višini 1 000 EUR za maj 2020. Nadaljnji dodatek v višini 600 EUR za marec 2020 je namenjen samozaposlenim in samostojnim delavcem, registriranim pri zasebnih institucijah obvezne socialne varnosti.

| (6) | Organi so uvedli vrsto ukrepov za določene poklice, ki jih je izbruh COVID-19 negativno prizadel. Ti ukrepi vključujejo dodatek v višini 600 EUR za marec 2020 in 500 EUR za april 2020 za zaposlene za določen čas v kmetijstvu; dodatek v višini 600 EUR na mesec za marec, april in maj 2020 za delavce v zabavni industriji (z letnim prihodkom do 50 000 EUR); dodatek v višini 600 EUR na mesec za marec, april in maj 2020 za sodelavce v športnih združenjih; dodatek v višini 600 EUR na mesec za marec, april in maj 2020 za delavce na zahtevo ter dodatek v višini 500 EUR na mesec za april in maj 2020 za delavce v gospodinjstvu. |
| --- | --- |

(6)

Organi so uvedli vrsto ukrepov za določene poklice, ki jih je izbruh COVID-19 negativno prizadel. Ti ukrepi vključujejo dodatek v višini 600 EUR za marec 2020 in 500 EUR za april 2020 za zaposlene za določen čas v kmetijstvu; dodatek v višini 600 EUR na mesec za marec, april in maj 2020 za delavce v zabavni industriji (z letnim prihodkom do 50 000 EUR); dodatek v višini 600 EUR na mesec za marec, april in maj 2020 za sodelavce v športnih združenjih; dodatek v višini 600 EUR na mesec za marec, april in maj 2020 za delavce na zahtevo ter dodatek v višini 500 EUR na mesec za april in maj 2020 za delavce v gospodinjstvu.

| (7) | Organi so uvedli tudi dva ukrepa, ki obravnavata učinke prenehanja storitev predšolske vzgoje in zaprtja šol, in sicer nadomestilo za starševski dopust za največ 30 dni v obdobju od 5. marca 2020 do 31. avgusta 2020 za zaposlene ali samozaposlene z otroki do starosti 12 let (ali več kot 12 let, kadar je otrok invalid in še vedno obiskuje šolo), ki pokriva 50 % njihovih dohodkov, in kupone za otroško varstvo za največ 2 000 EUR kot alternativo nadomestilu za starševski dopust, ki veljajo za isto obdobje. Ti ukrepi se lahko štejejo za ukrepe, podobne shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj zagotavljajo dohodkovno podporo zaposlenim in samozaposlenim, kar bo pomagalo kriti stroške otroškega varstva med zaprtjem šol in s tem pomagalo staršem nadaljevati delo in preprečiti, da bi bila ogrožena delovna razmerja. |
| --- | --- |

(7)

Organi so uvedli tudi dva ukrepa, ki obravnavata učinke prenehanja storitev predšolske vzgoje in zaprtja šol, in sicer nadomestilo za starševski dopust za največ 30 dni v obdobju od 5. marca 2020 do 31. avgusta 2020 za zaposlene ali samozaposlene z otroki do starosti 12 let (ali več kot 12 let, kadar je otrok invalid in še vedno obiskuje šolo), ki pokriva 50 % njihovih dohodkov, in kupone za otroško varstvo za največ 2 000 EUR kot alternativo nadomestilu za starševski dopust, ki veljajo za isto obdobje. Ti ukrepi se lahko štejejo za ukrepe, podobne shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj zagotavljajo dohodkovno podporo zaposlenim in samozaposlenim, kar bo pomagalo kriti stroške otroškega varstva med zaprtjem šol in s tem pomagalo staršem nadaljevati delo in preprečiti, da bi bila ogrožena delovna razmerja.

| (8) | Poleg tega so organi uvedli dodatno nadomestilo za odsotnost z dela zaradi invalidnosti za do 12 dni v obdobju od 1. marca 2020 do 30. aprila 2020 in dodatnih 12 dni v obdobju od 1. maja 2020 do 30. junija 2020 za delavce s hudo invalidnostjo ali tiste, ki imajo sorodnike s hudo invalidnostjo. Pri tem gre za razširitev obstoječe sheme, ki zaposlenim daje pravico do treh dni odsotnosti z dela zaradi invalidnosti na mesec. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega so organi uvedli dodatno nadomestilo za odsotnost z dela zaradi invalidnosti za do 12 dni v obdobju od 1. marca 2020 do 30. aprila 2020 in dodatnih 12 dni v obdobju od 1. maja 2020 do 30. junija 2020 za delavce s hudo invalidnostjo ali tiste, ki imajo sorodnike s hudo invalidnostjo. Pri tem gre za razširitev obstoječe sheme, ki zaposlenim daje pravico do treh dni odsotnosti z dela zaradi invalidnosti na mesec.

| (9) | Uvedena so bila tudi nepovratna sredstva za samozaposlene in enoosebne družbe. Znesek nepovratnih sredstev se izračuna ob upoštevanju zmanjšanja prometa aprila 2020 v primerjavi z aprilom 2019 (pri čemer je najmanjši znesek 1 000 EUR in največji 20 % zmanjšanja prometa). |
| --- | --- |

(9)

Uvedena so bila tudi nepovratna sredstva za samozaposlene in enoosebne družbe. Znesek nepovratnih sredstev se izračuna ob upoštevanju zmanjšanja prometa aprila 2020 v primerjavi z aprilom 2019 (pri čemer je najmanjši znesek 1 000 EUR in največji 20 % zmanjšanja prometa).

| (10) | Končno, organi so uvedli tudi dva ukrepa, povezana z zdravjem, in sicer nov začasen davčni dobropis v višini 60 % stroškov za izboljšanje varnosti na delovnem mestu (do največ 80 000 EUR) in nov začasen davčni dobropis v višini 60 % stroškov razkuževanja za mala podjetja, poklicne pisarne in nepridobitne ustanove ter nakupa zaščitne opreme (do največ 60 000 EUR). Ker davčni dobropisi pomenijo izpad prihodkov za vlado, se lahko štejejo za enakovredne javnofinančnim odhodkom. |
| --- | --- |

(10)

Končno, organi so uvedli tudi dva ukrepa, povezana z zdravjem, in sicer nov začasen davčni dobropis v višini 60 % stroškov za izboljšanje varnosti na delovnem mestu (do največ 80 000 EUR) in nov začasen davčni dobropis v višini 60 % stroškov razkuževanja za mala podjetja, poklicne pisarne in nepridobitne ustanove ter nakupa zaščitne opreme (do največ 60 000 EUR). Ker davčni dobropisi pomenijo izpad prihodkov za vlado, se lahko štejejo za enakovredne javnofinančnim odhodkom.

| (11) | Italija izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Italija je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 28 811 965 628 EUR zaradi povečanih zneskov, ki so neposredno povezani s shemami skrajšanega delovnega časa za zaposlene, dodatki za samozaposlene, zaposlene za določen čas v kmetijstvu, delavce v zabavni industriji, sodelavce v športnih združenjih, delavce v gospodinjstvu in delavce na zahtevo, kuponi za otroško varstvo, dodatnimi nadomestili za starševski dopust in odsotnost z dela zaradi invalidnosti ter nepovratnimi sredstvi za samozaposlene osebe in enoosebne družbe. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker se nanaša na nove ukrepe in razširitev obstoječih ukrepov, ki zajemajo velik delež podjetij in delovne sile v Italiji. Italija namerava 320 000 000 EUR povečanega zneska odhodkov financirati iz skladov Unije. |
| --- | --- |

(11)

Italija izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Italija je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 28 811 965 628 EUR zaradi povečanih zneskov, ki so neposredno povezani s shemami skrajšanega delovnega časa za zaposlene, dodatki za samozaposlene, zaposlene za določen čas v kmetijstvu, delavce v zabavni industriji, sodelavce v športnih združenjih, delavce v gospodinjstvu in delavce na zahtevo, kuponi za otroško varstvo, dodatnimi nadomestili za starševski dopust in odsotnost z dela zaradi invalidnosti ter nepovratnimi sredstvi za samozaposlene osebe in enoosebne družbe. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker se nanaša na nove ukrepe in razširitev obstoječih ukrepov, ki zajemajo velik delež podjetij in delovne sile v Italiji. Italija namerava 320 000 000 EUR povečanega zneska odhodkov financirati iz skladov Unije.

| (12) | Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala z Italijo ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, kot tudi z uporabo zadevnih ukrepov, povezanih z zdravjem, ki so bili uvedeni zaradi izbruha COVID-19, kot so navedeni v prošnji z dne 7. avgusta 2020. |
| --- | --- |

(12)

Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala z Italijo ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, kot tudi z uporabo zadevnih ukrepov, povezanih z zdravjem, ki so bili uvedeni zaradi izbruha COVID-19, kot so navedeni v prošnji z dne 7. avgusta 2020.

| (13) | Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Italiji pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi. |
| --- | --- |

(13)

Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Italiji pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi.

| (14) | Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči. |
| --- | --- |

(14)

Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči.

| (15) | Italija bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Italija izvršila navedene odhodke. |
| --- | --- |

(15)

Italija bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Italija izvršila navedene odhodke.

| (16) | Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Italije, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti. Zlasti je bil znesek posojila določen za zagotovitev skladnosti z bonitetnimi pravili, ki se uporabljajo za portfelj posojil, kot je določeno v Uredbi (EU) 2020/672 – |
| --- | --- |

(16)

Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Italije, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti. Zlasti je bil znesek posojila določen za zagotovitev skladnosti z bonitetnimi pravili, ki se uporabljajo za portfelj posojil, kot je določeno v Uredbi (EU) 2020/672 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Italija izpolnjuje pogoje iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672.

Člen 2

1.   Unija da Italiji na voljo posojilo v znesku največ 27 438 486 464 EUR. Povprečna zapadlost posojila ne presega 15 let.

2.   Obdobje razpoložljivosti finančne pomoči, odobrene s tem sklepom, je 18 mesecev od prvega dne po začetku učinkovanja tega sklepa.

3.   Komisija da Italiji na voljo finančno pomoč Unije v največ deset obrokih. Obrok se lahko izplača v eni ali več tranšah. Zapadlost tranš prvega obroka je lahko daljša od največje povprečne zapadlosti iz odstavka 1. V takih primerih se zapadlost nadaljnjih tranš določi tako, da se največja povprečna zapadlost iz odstavka 1 upošteva, ko so izplačani vsi obroki.

4.   Prvi obrok se sprosti ob začetku veljavnosti sporazuma o posojilu iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2020/672.

5.   Italija plača strošek financiranja Unije iz člena 4 Uredbe (EU) 2020/672 za vsak obrok ter vse pristojbine, stroške in odhodke Unije, ki izhajajo iz financiranja, povezanega s posojilom, odobrenim na podlagi odstavka 1 tega člena.

6.   Komisija odloča o obsegu in sprostitvi obrokov ter obsegu tranš.

Člen 3

Italija lahko financira naslednje ukrepe:

| (a) | razširitev obstoječih shem skrajšanega delovnega časa (Cassa integrazione guadagni) za zaposlene, kot je določeno v členih 19–22 „Zakonskega odloka št. 18/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 27/2020“, in členih 68–71 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“; |
| --- | --- |

(a)

razširitev obstoječih shem skrajšanega delovnega časa (Cassa integrazione guadagni) za zaposlene, kot je določeno v členih 19–22 „Zakonskega odloka št. 18/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 27/2020“, in členih 68–71 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“;

| (b) | dodatek za samozaposlene osebe, kot je določeno v členih 27, 28 in 44 „Zakonskega odloka št. 18/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 27/2020“, in členu 84 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“; |
| --- | --- |

(b)

dodatek za samozaposlene osebe, kot je določeno v členih 27, 28 in 44 „Zakonskega odloka št. 18/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 27/2020“, in členu 84 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“;

| (c) | dodatke za zaposlene za določen čas v kmetijstvu, kot je določeno v členu 30 „Zakonskega odloka št. 18/2020“ in členu 84 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“; |
| --- | --- |

(c)

dodatke za zaposlene za določen čas v kmetijstvu, kot je določeno v členu 30 „Zakonskega odloka št. 18/2020“ in členu 84 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“;

| (d) | dodatke za delavce v zabavni industriji, kot je določeno v členu 38 „Zakonskega odloka št. 18/2020“ in členu 84 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“; |
| --- | --- |

(d)

dodatke za delavce v zabavni industriji, kot je določeno v členu 38 „Zakonskega odloka št. 18/2020“ in členu 84 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“;

| (e) | dodatke za sodelavce v športnih združenjih, kot je določeno v členu 96 „Zakonskega odloka št. 18/2020“ in členu 84 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“; |
| --- | --- |

(e)

dodatke za sodelavce v športnih združenjih, kot je določeno v členu 96 „Zakonskega odloka št. 18/2020“ in členu 84 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“;

| (f) | dodatek za delavce v gospodinjstvu, kot je določeno v členu 85 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“; |
| --- | --- |

(f)

dodatek za delavce v gospodinjstvu, kot je določeno v členu 85 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“;

| (g) | dodatek za delavce na zahtevo, kot je določeno v členu 44“ Zakonskega odloka št. 18/2020“ in členu 84 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“; |
| --- | --- |

(g)

dodatek za delavce na zahtevo, kot je določeno v členu 44“ Zakonskega odloka št. 18/2020“ in členu 84 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“;

| (h) | nepovratna sredstva za samozaposlene in enoosebne družbe, kot je določeno v členu 25 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“, za del odhodkov, ki se nanaša na podporo samozaposlenim osebam in enoosebnim družbam; |
| --- | --- |

(h)

nepovratna sredstva za samozaposlene in enoosebne družbe, kot je določeno v členu 25 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“, za del odhodkov, ki se nanaša na podporo samozaposlenim osebam in enoosebnim družbam;

| (i) | nadomestila za starševski dopust, kot je določeno v členih 23 in 25 „Zakonskega odloka št. 18/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 27/2020“, in členu 72 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“; |
| --- | --- |

(i)

nadomestila za starševski dopust, kot je določeno v členih 23 in 25 „Zakonskega odloka št. 18/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 27/2020“, in členu 72 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“;

| (j) | kupone za otroško varstvo, kot je določeno v členih 23 in 25 „Zakonskega odloka št. 18/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 27/2020“, in členu 73 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“; |
| --- | --- |

(j)

kupone za otroško varstvo, kot je določeno v členih 23 in 25 „Zakonskega odloka št. 18/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 27/2020“, in členu 73 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“;

| (k) | nadomestila za odsotnost z dela zaradi invalidnosti, kot je določeno v členu 24 „Zakonskega odloka št. 18/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 27/2020“, in členu 74 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“; |
| --- | --- |

(k)

nadomestila za odsotnost z dela zaradi invalidnosti, kot je določeno v členu 24 „Zakonskega odloka št. 18/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 27/2020“, in členu 74 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“;

| (l) | davčne dobropise v zvezi z izboljšavami varnosti na delovnem mestu, kot je določeno v členu 120 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“; |
| --- | --- |

(l)

davčne dobropise v zvezi z izboljšavami varnosti na delovnem mestu, kot je določeno v členu 120 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“;

| (m) | davčne dobropise v zvezi z razkuževanjem delovnih prostorov in nakupom zaščitne opreme, kot je določeno v členu 125 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“. |
| --- | --- |

(m)

davčne dobropise v zvezi z razkuževanjem delovnih prostorov in nakupom zaščitne opreme, kot je določeno v členu 125 „Zakonskega odloka št. 34/2020“, kakor je bil spremenjen z „Zakonom št. 77/2020“.

Člen 4

Italija do 30. marca 2021 in nato vsakih šest mesecev obvešča Komisijo o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, dokler ti načrtovani javnofinančni odhodki niso v celoti izvršeni.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Italijansko republiko.

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve naslovnika.

Člen 6

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 25. septembra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL L 159, 20.5.2020, str. 1.

1

(2)  Zakonski odlok št. 18/2020, kakor je bil spremenjen z Zakonom št. 27/2020.

2

(3)  Zakonski odlok št. 34/2020, kakor je bil spremenjen z Zakonom št. 77/2020.

3

---

| 29.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/35

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2020/1350

z dne 25. septembra 2020

o odobritvi začasne podpore Republiki Litvi na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 (1) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Litva je 7. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene. |
| --- | --- |

(1)

Litva je 7. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene.

| (2) | Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Litva uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Litve do konca leta 2020 znašala 6,9 % oziroma 48,5 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Litve v letu 2020 zmanjšal za 7,1 %. |
| --- | --- |

(2)

Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Litva uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Litve do konca leta 2020 znašala 6,9 % oziroma 48,5 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Litve v letu 2020 zmanjšal za 7,1 %.

| (3) | Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile v Litvi. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov Litve v zvezi s subvencijami plač med obdobjem brez dela in po njem, ter nadomestili za samozaposlene, vključno z nadomestili za samozaposlene, ki se ukvarjajo s kmetijskimi dejavnostmi, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 7. |
| --- | --- |

(3)

Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile v Litvi. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov Litve v zvezi s subvencijami plač med obdobjem brez dela in po njem, ter nadomestili za samozaposlene, vključno z nadomestili za samozaposlene, ki se ukvarjajo s kmetijskimi dejavnostmi, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 7.

| (4) | Z „Zakonom o zaposlovanju št. XII-2470“, ki je naveden v prošnji Litve z dne 7. avgusta 2020, je bila uvedena shema za plačilo subvencij delodajalcem za kritje ocenjenih plač za vsako zaposleno osebo, ki se sooča z obdobjem brez dela. Delodajalec se je lahko izbiral med subvencijami za kritje 70 % plače, do največ 1,5-kratnika minimalne plače, ali 90 % plače (100 % v primeru zaposlenih, starih 60 let in več) do višine minimalne plače. Delodajalci, ki so sodelovali v shemi, morajo vsaj 50 % zaposlenih obdržati še najmanj tri mesece po prenehanju izplačevanja subvencije; |
| --- | --- |

(4)

Z „Zakonom o zaposlovanju št. XII-2470“, ki je naveden v prošnji Litve z dne 7. avgusta 2020, je bila uvedena shema za plačilo subvencij delodajalcem za kritje ocenjenih plač za vsako zaposleno osebo, ki se sooča z obdobjem brez dela. Delodajalec se je lahko izbiral med subvencijami za kritje 70 % plače, do največ 1,5-kratnika minimalne plače, ali 90 % plače (100 % v primeru zaposlenih, starih 60 let in več) do višine minimalne plače. Delodajalci, ki so sodelovali v shemi, morajo vsaj 50 % zaposlenih obdržati še najmanj tri mesece po prenehanju izplačevanja subvencije;

| (5) | Subvencije se izplačujejo tudi delavcem, ki se vrnejo po obdobju brez dela, in sicer do šest mesecev po vrnitvi na delo. Ob upoštevanju zgornje meje minimalne plače ali dvakratnika minimalne plače glede na gospodarsko dejavnost, ki jo izvaja delodajalec, lahko znesek subvencij, izplačan v prvem in drugem mesecu po vrnitvi, znaša do 100 % plače zaposlenega, v tretjem in četrtem mesecu 50 % ter v petem in šestem mesecu 30 %. Za navedene subvencije se lahko šteje, da so podobne shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj je njihov namen zagotoviti dohodkovno podporo zaposlenim in ohraniti obstoječa delovna razmerja. |
| --- | --- |

(5)

Subvencije se izplačujejo tudi delavcem, ki se vrnejo po obdobju brez dela, in sicer do šest mesecev po vrnitvi na delo. Ob upoštevanju zgornje meje minimalne plače ali dvakratnika minimalne plače glede na gospodarsko dejavnost, ki jo izvaja delodajalec, lahko znesek subvencij, izplačan v prvem in drugem mesecu po vrnitvi, znaša do 100 % plače zaposlenega, v tretjem in četrtem mesecu 50 % ter v petem in šestem mesecu 30 %. Za navedene subvencije se lahko šteje, da so podobne shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj je njihov namen zagotoviti dohodkovno podporo zaposlenim in ohraniti obstoječa delovna razmerja.

| (6) | Organi so uvedli tudi nadomestila za samozaposlene, vključno s samozaposlenimi, ki se ukvarjajo s kmetijsko dejavnostjo na kmetijskem gospodarstvu ali kmetiji z najmanj štirimi enotami ekonomske velikosti, ki znašajo 257 EUR na mesec in so se izplačala v času karantene in naslednjih dveh mesecih. Nadomestila za samozaposlene se lahko štejejo za ukrep, podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj je njihov namen zaščititi samozaposlene ali podobne kategorije delavcev pred zmanjšanjem ali izgubo dohodka. |
| --- | --- |

(6)

Organi so uvedli tudi nadomestila za samozaposlene, vključno s samozaposlenimi, ki se ukvarjajo s kmetijsko dejavnostjo na kmetijskem gospodarstvu ali kmetiji z najmanj štirimi enotami ekonomske velikosti, ki znašajo 257 EUR na mesec in so se izplačala v času karantene in naslednjih dveh mesecih. Nadomestila za samozaposlene se lahko štejejo za ukrep, podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj je njihov namen zaščititi samozaposlene ali podobne kategorije delavcev pred zmanjšanjem ali izgubo dohodka.

| (7) | Končno, uvedena so bila tudi nadomestila za samozaposlene osebe, ki se ukvarjajo s kmetijstvom na kmetijskem gospodarstvu ali kmetiji z manj kot štirimi enotami ekonomske velikosti, ki niso zajete v ukrepu, opisanem v uvodni izjavi 6. Ukrep sestavlja enkratno plačilo v višini 200 EUR za tiste male kmete, ki niso imeli druge zaposlitve. Za male kmete, ki so imeli poleg svoje samozaposlene kmetijske dejavnosti tudi drugo zaposlitev, pri čemer niso zaslužili več kot minimalno plačo, ukrep sestavlja plačilo v višini 200 EUR za vsak mesec trimesečnega obdobja karantene in obdobja izrednih razmer. Za ukrep se lahko šteje, da je podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj je njegov namen zaščititi samozaposlene ali podobne kategorije delavcev pred zmanjšanjem ali izgubo dohodka. |
| --- | --- |

(7)

Končno, uvedena so bila tudi nadomestila za samozaposlene osebe, ki se ukvarjajo s kmetijstvom na kmetijskem gospodarstvu ali kmetiji z manj kot štirimi enotami ekonomske velikosti, ki niso zajete v ukrepu, opisanem v uvodni izjavi 6. Ukrep sestavlja enkratno plačilo v višini 200 EUR za tiste male kmete, ki niso imeli druge zaposlitve. Za male kmete, ki so imeli poleg svoje samozaposlene kmetijske dejavnosti tudi drugo zaposlitev, pri čemer niso zaslužili več kot minimalno plačo, ukrep sestavlja plačilo v višini 200 EUR za vsak mesec trimesečnega obdobja karantene in obdobja izrednih razmer. Za ukrep se lahko šteje, da je podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj je njegov namen zaščititi samozaposlene ali podobne kategorije delavcev pred zmanjšanjem ali izgubo dohodka.

| (8) | Litva izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Litva je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 746 660 000 EUR zaradi nacionalnih ukrepov, sprejetih za obravnavanje socialno-ekonomskih učinkov izbruha COVID-19. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker novi ukrepi zajemajo znaten delež podjetij in delovne sile v Litvi. Litva namerava 144 350 000 EUR povečanih odhodkov financirati iz skladov Unije. |
| --- | --- |

(8)

Litva izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Litva je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 746 660 000 EUR zaradi nacionalnih ukrepov, sprejetih za obravnavanje socialno-ekonomskih učinkov izbruha COVID-19. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker novi ukrepi zajemajo znaten delež podjetij in delovne sile v Litvi. Litva namerava 144 350 000 EUR povečanih odhodkov financirati iz skladov Unije.

| (9) | Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala z Litvo ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi. |
| --- | --- |

(9)

Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala z Litvo ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi.

| (10) | Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Litvi pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi. |
| --- | --- |

(10)

Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Litvi pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi.

| (11) | Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči. |
| --- | --- |

(11)

Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči.

| (12) | Litva bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Litva izvršila navedene odhodke. |
| --- | --- |

(12)

Litva bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Litva izvršila navedene odhodke.

| (13) | Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Litve, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti – |
| --- | --- |

(13)

Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Litve, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Litva izpolnjuje pogoje iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672.

Člen 2

1.   Unija da Litvi na voljo posojilo v znesku največ 602 310 000 EUR. Povprečna zapadlost posojila ne presega 15 let.

2.   Obdobje razpoložljivosti finančne pomoči, odobrene s tem sklepom je 18 mesecev od prvega dne po začetku učinkovanja tega sklepa.

3.   Komisija da Litvi na voljo finančno pomoč Unije v največ osmih obrokih. Obrok se lahko izplača v eni ali več tranšah. Zapadlost tranš prvega obroka je lahko daljša od največje povprečne zapadlosti iz odstavka 1. V takih primerih se zapadlost nadaljnjih tranš določi tako, da se največja povprečna zapadlost iz odstavka 1 upošteva, ko so izplačani vsi obroki.

4.   Prvi obrok se sprosti ob začetku veljavnosti sporazuma o posojilu iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2020/672.

5.   Litva plača stroške financiranja Unije iz člena 4 Uredbe (EU) 2020/672 za vsak obrok ter vse pristojbine, stroške in odhodke Unije, ki izhajajo iz financiranja, povezanega s posojilom, odobrenim na podlagi odstavka 1 tega člena.

6.   Komisija odloča o obsegu in sprostitvi obrokov ter obsegu tranš.

Člen 3

Litva lahko financira naslednje ukrepe:

| (a) | subvencije plač med obdobjem brez dela in po njem, kot so določene v členu 41 „Zakona o zaposlovanju št. XII-2470“; |
| --- | --- |

(a)

subvencije plač med obdobjem brez dela in po njem, kot so določene v členu 41 „Zakona o zaposlovanju št. XII-2470“;

| (b) | nadomestila za samozaposlene, kot so določena v členu 5-1 „Zakona o zaposlovanju št. XII-2470“; |
| --- | --- |

(b)

nadomestila za samozaposlene, kot so določena v členu 5-1 „Zakona o zaposlovanju št. XII-2470“;

| (c) | nadomestila za samozaposlene, ki se ukvarjajo s kmetijstvom, kot so določena v členu 5-2 „Zakona o zaposlovanju št. XII-2470“. |
| --- | --- |

(c)

nadomestila za samozaposlene, ki se ukvarjajo s kmetijstvom, kot so določena v členu 5-2 „Zakona o zaposlovanju št. XII-2470“.

Člen 4

Litva do 30. marca 2021 in nato vsakih šest mesecev obvešča Komisijo o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, dokler ti načrtovani javnofinančni odhodki niso v celoti izvršeni.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Republiko Litvo.

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve naslovniku.

Člen 6

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 25. septembra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL L 159, 20.5.2020, str. 1.

1

---

| 29.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/38

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2020/1351

z dne 25. septembra 2020

o odobritvi začasne podpore Republiki Latviji na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 (1) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Latvija je 7. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene. |
| --- | --- |

(1)

Latvija je 7. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene.

| (2) | Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Latvija uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Latvije do konca leta 2020 znašala 7,3 % oziroma 43,1 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Latvije v letu 2020 zmanjšal za 7 %. |
| --- | --- |

(2)

Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Latvija uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Latvije do konca leta 2020 znašala 7,3 % oziroma 43,1 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Latvije v letu 2020 zmanjšal za 7 %.

| (3) | Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile v Latviji. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov v Latviji v zvezi s shemo nadomestil za obdobje nedejavnosti za delavce ter z njo povezanih podpornih shem – nadomestila za mirovanje ter dodatka za zaposlene z otroki, shemo subvencioniranjaplač za izvozno industrijo, izplačili podpore za plače za zdravstvene delavce in zaposlene v kulturni industriji – pa tudi z odhodki v zvezi z zdravjem za osebno zaščitno opremo ter nadomestili za čas bolezni v zvezi s COVID-19, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 7. |
| --- | --- |

(3)

Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile v Latviji. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov v Latviji v zvezi s shemo nadomestil za obdobje nedejavnosti za delavce ter z njo povezanih podpornih shem – nadomestila za mirovanje ter dodatka za zaposlene z otroki, shemo subvencioniranjaplač za izvozno industrijo, izplačili podpore za plače za zdravstvene delavce in zaposlene v kulturni industriji – pa tudi z odhodki v zvezi z zdravjem za osebno zaščitno opremo ter nadomestili za čas bolezni v zvezi s COVID-19, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 7.

| (4) | Z „uredbama kabineta ministrov št. 179 (sprejeta 31. marca 2020) ‚Predpisi glede nadomestil za obdobje nedejavnostiza samozaposlene osebe, ki jih je prizadelo širjenje COVID-19‘, in št. 165 (sprejeta 26. marca 2020) ‚Predpisi za delodajalce, ki jih je prizadela kriza zaradi COVID-19 in ki so upravičeni do nadomestila za obdobje nedejavnosti in do obročnega plačila zamujenega davka ali njegovega odloga za največ tri leta‘“, ki sta navedeni v prošnji Latvije z dne 7. avgusta 2020, se je uvedla shema nadomestil za obdobje nedejavnosti za delavce. Prek sheme se izplačujejo plače zaposlenim v podjetjih zasebnega sektorja, ki so na čakanju. Shema krije od 50 % do 75 % plač zaposlenih, odvisno od velikosti podjetja, z zgornjo mejo 700 EUR na zaposlenega na mesec. S shemo nadomestil za obdobje nedejavnosti za delavce je povezana shema nadomestil za mirovanje in dodatek za zaposlene z otroki. Na podlagi „Uredbe kabineta ministrov št. 236 ‚Predpisi glede nadomestil za pomoč za obdobje nedejavnosti za zaposlene ali samozaposlene osebe, ki jih je prizadela kriza zaradi širjenja COVID-19‘“, ki je naveden v prošnji Latvije z dne 7. avgusta 2020, shema nadomestil za mirovanje zagotavlja minimalne prejemke za zaposlene na čakanju ali samozaposlene osebe, ki niso upravičeni do podpore v okviru sheme nadomestil za obdobje nedejavnosti za delavce zaradi razlogov, ki niso povezani z njimi, ali iz te sheme prejmejo manj kot 180 EUR. Prejemki zagotavljajo minimalno raven podpore, ki zagotavlja, da so vsi zaposleni ali samozaposlene osebe upravičeni do vsaj 180 EUR na mesec.
  Shema dodatkov za otroke zagotavlja dodatno podporo zaposlenim na čakanju, ki imajo vzdrževane otroke. Ukrep se lahko šteje za ukrep, podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj zagotavlja dohodkovno podporo zaposlenim in samozaposlenim, kar bo pomagalo kriti stroške za nego in varstvo otrok med zaprtjem šol in s tem pomagalo staršem nadaljevati delo in preprečiti, da bi bila ogrožena delovna razmerja. |
| --- | --- |

(4)

Z „uredbama kabineta ministrov št. 179 (sprejeta 31. marca 2020) ‚Predpisi glede nadomestil za obdobje nedejavnostiza samozaposlene osebe, ki jih je prizadelo širjenje COVID-19‘, in št. 165 (sprejeta 26. marca 2020) ‚Predpisi za delodajalce, ki jih je prizadela kriza zaradi COVID-19 in ki so upravičeni do nadomestila za obdobje nedejavnosti in do obročnega plačila zamujenega davka ali njegovega odloga za največ tri leta‘“, ki sta navedeni v prošnji Latvije z dne 7. avgusta 2020, se je uvedla shema nadomestil za obdobje nedejavnosti za delavce. Prek sheme se izplačujejo plače zaposlenim v podjetjih zasebnega sektorja, ki so na čakanju. Shema krije od 50 % do 75 % plač zaposlenih, odvisno od velikosti podjetja, z zgornjo mejo 700 EUR na zaposlenega na mesec. S shemo nadomestil za obdobje nedejavnosti za delavce je povezana shema nadomestil za mirovanje in dodatek za zaposlene z otroki. Na podlagi „Uredbe kabineta ministrov št. 236 ‚Predpisi glede nadomestil za pomoč za obdobje nedejavnosti za zaposlene ali samozaposlene osebe, ki jih je prizadela kriza zaradi širjenja COVID-19‘“, ki je naveden v prošnji Latvije z dne 7. avgusta 2020, shema nadomestil za mirovanje zagotavlja minimalne prejemke za zaposlene na čakanju ali samozaposlene osebe, ki niso upravičeni do podpore v okviru sheme nadomestil za obdobje nedejavnosti za delavce zaradi razlogov, ki niso povezani z njimi, ali iz te sheme prejmejo manj kot 180 EUR. Prejemki zagotavljajo minimalno raven podpore, ki zagotavlja, da so vsi zaposleni ali samozaposlene osebe upravičeni do vsaj 180 EUR na mesec.

Shema dodatkov za otroke zagotavlja dodatno podporo zaposlenim na čakanju, ki imajo vzdrževane otroke. Ukrep se lahko šteje za ukrep, podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj zagotavlja dohodkovno podporo zaposlenim in samozaposlenim, kar bo pomagalo kriti stroške za nego in varstvo otrok med zaprtjem šol in s tem pomagalo staršem nadaljevati delo in preprečiti, da bi bila ogrožena delovna razmerja.

| (5) | Z „informativnim poročilom o ukrepih za premagovanje krize zaradi COVID-19 in okrevanje gospodarstva“ se je vzpostavila shema subvencioniranja plač za turistično in izvozno industrijo, ki je nadgradnja sheme nadomestil za obdobje nedejavnosti za delavce, posebej usmerjena v turistično in izvozno industrijo. Ukrep je pogojen s tem, da prejemnik dokaže, da se bodo sredstva porabila za kritje stroškov za plače. |
| --- | --- |

(5)

Z „informativnim poročilom o ukrepih za premagovanje krize zaradi COVID-19 in okrevanje gospodarstva“ se je vzpostavila shema subvencioniranja plač za turistično in izvozno industrijo, ki je nadgradnja sheme nadomestil za obdobje nedejavnosti za delavce, posebej usmerjena v turistično in izvozno industrijo. Ukrep je pogojen s tem, da prejemnik dokaže, da se bodo sredstva porabila za kritje stroškov za plače.

| (6) | Organi so uvedli dve izplačili podpore za plače, namenjene zdravstvenim delavcem in zaposlenim v kulturni industriji. Na podlagi „Zakona o ukrepih za preprečevanje in zatiranje grožnje državi in njenih posledic zaradi širjenja COVID-19“ oziroma „Zakona o zatiranju posledic širjenja okužb s COVID-19“ oziroma „Odloka kabineta ministrov št. 303 ‚o dodelitvi finančnih sredstev iz programa državnega proračuna „Sredstva za nepredvidljive dogodke“‘”, ki so navedeni v prošnji Latvije z dne 7. avgusta 2020, izplačila podpore za plače zagotavljajo nepovratna sredstva za zdravstvo in kulturno industrijo, da se podpre izplačevanje plač, medtem ko so delavci na čakanju. Obe shemi sta pogojeni s tem, da se nepovratna sredstva porabijo za kritje stroškov za plače. |
| --- | --- |

(6)

Organi so uvedli dve izplačili podpore za plače, namenjene zdravstvenim delavcem in zaposlenim v kulturni industriji. Na podlagi „Zakona o ukrepih za preprečevanje in zatiranje grožnje državi in njenih posledic zaradi širjenja COVID-19“ oziroma „Zakona o zatiranju posledic širjenja okužb s COVID-19“ oziroma „Odloka kabineta ministrov št. 303 ‚o dodelitvi finančnih sredstev iz programa državnega proračuna „Sredstva za nepredvidljive dogodke“‘”, ki so navedeni v prošnji Latvije z dne 7. avgusta 2020, izplačila podpore za plače zagotavljajo nepovratna sredstva za zdravstvo in kulturno industrijo, da se podpre izplačevanje plač, medtem ko so delavci na čakanju. Obe shemi sta pogojeni s tem, da se nepovratna sredstva porabijo za kritje stroškov za plače.

| (7) | Končno, Latvija je uvedla dva ukrepa, povezana z zdravjem. Na podlagi 0347349628„odlokov kabineta ministrov št. 79, 118 in 220 ‚o dodelitvi finančnih sredstev iz programa državnega proračuna „Sredstva za nujne primere“‘”, ki so navedeni v prošnji Latvije z dne 7. avgusta 2020, so organi povečali odhodke v zvezi z zdravjem za osebno zaščitno opremo in drugo medicinsko opremo, da bi zagotovili zdravje in varnost zaposlenih v javnem sektorju, zlasti zdravstvenih delavcev. Poleg tega so na podlagi „Uredbe kabineta ministrov št. 380 z dne 9. junija 2020‚Predpisi o sredstvih za zagotavljanje epidemiološke varnosti, potrebne za institucije, vključene na seznam prednostnih institucij in potreb‘“, ki je navedena v prošnji Latvije z dne 7. avgusta 2020, so vladni organi plačali nadomestila za čas bolezni, povezana s COVID-19, pri čemer so vladni organi nadomestilo za bolniški dopust plačali tistim, ki so morali izostati z dela zaradi potrebe po samoizolaciji ali samokaranteni. Del nadomestila za čas bolezni bi moral običajno plačati delodajalec, v skladu s to shemo pa je država prevzela celotne stroške. |
| --- | --- |

(7)

Končno, Latvija je uvedla dva ukrepa, povezana z zdravjem. Na podlagi 0347349628„odlokov kabineta ministrov št. 79, 118 in 220 ‚o dodelitvi finančnih sredstev iz programa državnega proračuna „Sredstva za nujne primere“‘”, ki so navedeni v prošnji Latvije z dne 7. avgusta 2020, so organi povečali odhodke v zvezi z zdravjem za osebno zaščitno opremo in drugo medicinsko opremo, da bi zagotovili zdravje in varnost zaposlenih v javnem sektorju, zlasti zdravstvenih delavcev. Poleg tega so na podlagi „Uredbe kabineta ministrov št. 380 z dne 9. junija 2020‚Predpisi o sredstvih za zagotavljanje epidemiološke varnosti, potrebne za institucije, vključene na seznam prednostnih institucij in potreb‘“, ki je navedena v prošnji Latvije z dne 7. avgusta 2020, so vladni organi plačali nadomestila za čas bolezni, povezana s COVID-19, pri čemer so vladni organi nadomestilo za bolniški dopust plačali tistim, ki so morali izostati z dela zaradi potrebe po samoizolaciji ali samokaranteni. Del nadomestila za čas bolezni bi moral običajno plačati delodajalec, v skladu s to shemo pa je država prevzela celotne stroške.

| (8) | Latvija izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Latvija je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 212 808 280 EUR zaradi povečanega zneska, neposredno povezanega s shemo nadomestil za obdobje nedejavnosti za delavce in s tem povezanih podpornih shem ter shemo subvencioniranja plač za izvozno industrijo, zdravstvene delavce in kulturno industrijo. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker novi ukrepi zajemajo velik delež podjetij in delovne sile v Latviji. Latvija namerava 20 108 280 EUR povečanih odhodkov financirati z lastnim financiranjem. |
| --- | --- |

(8)

Latvija izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Latvija je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 212 808 280 EUR zaradi povečanega zneska, neposredno povezanega s shemo nadomestil za obdobje nedejavnosti za delavce in s tem povezanih podpornih shem ter shemo subvencioniranja plač za izvozno industrijo, zdravstvene delavce in kulturno industrijo. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker novi ukrepi zajemajo velik delež podjetij in delovne sile v Latviji. Latvija namerava 20 108 280 EUR povečanih odhodkov financirati z lastnim financiranjem.

| (9) | Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala z Latvijo ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, navedeno v prošnji z dne 7. avgusta 2020, ki je neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, kot tudi z uporabo zadevnih ukrepov, povezanih z zdravjem, ki so bili uvedeni zaradi izbruha COVID-19. |
| --- | --- |

(9)

Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala z Latvijo ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, navedeno v prošnji z dne 7. avgusta 2020, ki je neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, kot tudi z uporabo zadevnih ukrepov, povezanih z zdravjem, ki so bili uvedeni zaradi izbruha COVID-19.

| (10) | Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Latviji pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi. |
| --- | --- |

(10)

Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Latviji pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi.

| (11) | Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ta sklep ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči. |
| --- | --- |

(11)

Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ta sklep ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči.

| (12) | Latvija bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Latvija izvršila navedene odhodke. |
| --- | --- |

(12)

Latvija bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Latvija izvršila navedene odhodke.

| (13) | Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Latvije, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti – |
| --- | --- |

(13)

Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Latvije, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Latvija izpolnjuje pogoje iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672.

Člen 2

1.   Unija da Latviji na voljo posojilo v znesku največ 192 700 000 EUR. Povprečna zapadlost posojila ne presega 15 let.

2.   Obdobje razpoložljivosti finančne pomoči, odobrene s tem sklepom, je 18 mesecev od prvega dne po začetku učinkovanja tega sklepa.

3.   Komisija da Latviji na voljo finančno pomoč Unije v največ osmih obrokih. Obrok se lahko izplača v eni ali več tranšah. Zapadlost tranš prvega obroka je lahko daljša od največje povprečne zapadlosti iz odstavka 1. V takih primerih se zapadlost nadaljnjih tranš določi tako, da se največja povprečna zapadlost iz odstavka 1 upošteva, ko so izplačani vsi obroki.

4.   Prvi obrok se sprosti ob začetku veljavnosti sporazuma o posojilu iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2020/672.

5.   Latvija plača stroške financiranja Unije iz člena 4 Uredbe (EU) 2020/672 za vsak obrok ter vse pristojbine, stroške in odhodke Unije, ki izhajajo iz financiranja, povezanega s posojilom, odobrenim na podlagi odstavka 1 tega člena.

6.   Komisija odloča o obsegu in sprostitvi obrokov ter obsegu tranš.

Člen 3

Latvija lahko financira naslednje ukrepe:

| (a) | shemo nadomestil za obdobje nedejavnosti za delavce, kot je določena v „uredbah kabineta ministrov št. 179 (sprejeta 31. marca 2020) ‚Predpisi glede nadomestil za obdobje nedejavnosti za samozaposlene, ki jih je prizadelo širjenje COVID-19‘, in št. 165 (sprejeta 26. marca 2020) ‚Predpisi za delodajalce, ki jih je prizadela kriza zaradi COVID-19 in ki so upravičeni do nadomestila za obdobje nedejavnosti ter do obročnega plačila zamujenega davka ali njegovega odloga za največ tri leta‘“; |
| --- | --- |

(a)

shemo nadomestil za obdobje nedejavnosti za delavce, kot je določena v „uredbah kabineta ministrov št. 179 (sprejeta 31. marca 2020) ‚Predpisi glede nadomestil za obdobje nedejavnosti za samozaposlene, ki jih je prizadelo širjenje COVID-19‘, in št. 165 (sprejeta 26. marca 2020) ‚Predpisi za delodajalce, ki jih je prizadela kriza zaradi COVID-19 in ki so upravičeni do nadomestila za obdobje nedejavnosti ter do obročnega plačila zamujenega davka ali njegovega odloga za največ tri leta‘“;

| (b) | nadomestilo za mirovanje, kot je določeno na podlagi „Uredbe kabineta ministrov št. 236 ‚Predpisi glede nadomestil za pomoč za obdobje nedejavnosti za zaposlene ali samozaposlene osebe, ki jih je prizadela kriza zaradi širjenja COVID-19‘“; |
| --- | --- |

(b)

nadomestilo za mirovanje, kot je določeno na podlagi „Uredbe kabineta ministrov št. 236 ‚Predpisi glede nadomestil za pomoč za obdobje nedejavnosti za zaposlene ali samozaposlene osebe, ki jih je prizadela kriza zaradi širjenja COVID-19‘“;

| (c) | dodatek za delavce z otroki, kot je določen v „Odloku kabineta ministrov št. 178 ‚o dodelitvi finančnih sredstev iz programa državnega proračuna „Sredstva za izredne razmere na nacionalni ravni“‘”; |
| --- | --- |

(c)

dodatek za delavce z otroki, kot je določen v „Odloku kabineta ministrov št. 178 ‚o dodelitvi finančnih sredstev iz programa državnega proračuna „Sredstva za izredne razmere na nacionalni ravni“‘”;

| (d) | shemo subvencioniranja plač za turistično in izvozno industrijo, kot je določena v „informativnem poročilu o ukrepih za premagovanje krize zaradi COVID-19 in okrevanje gospodarstva“; |
| --- | --- |

(d)

shemo subvencioniranja plač za turistično in izvozno industrijo, kot je določena v „informativnem poročilu o ukrepih za premagovanje krize zaradi COVID-19 in okrevanje gospodarstva“;

| (e) | izplačila podpore za plače zdravstvenih delavcev in zaposlenih v kulturni industriji, kot je določeno v „Zakonu o ukrepih za preprečevanje in zatiranje grožnje državi in njenih posledic zaradi širjenja COVID-19“ oziroma „Zakonu o zatiranju posledic širjenja okužb s COVID-19“ oziroma „Odloku kabineta ministrov št. 303 ‚o dodelitvi finančnih sredstev iz programa državnega proračuna „Sredstva za nepredvidljive dogodke“‘”; |
| --- | --- |

(e)

izplačila podpore za plače zdravstvenih delavcev in zaposlenih v kulturni industriji, kot je določeno v „Zakonu o ukrepih za preprečevanje in zatiranje grožnje državi in njenih posledic zaradi širjenja COVID-19“ oziroma „Zakonu o zatiranju posledic širjenja okužb s COVID-19“ oziroma „Odloku kabineta ministrov št. 303 ‚o dodelitvi finančnih sredstev iz programa državnega proračuna „Sredstva za nepredvidljive dogodke“‘”;

| (f) | odhodke v zvezi z zdravjem za osebno zaščitno opremo, kot je določeno v „odlokih kabineta ministrov št. 79, 118 in 220 ‚o dodelitvi finančnih sredstev iz programa državnega proračuna „Sredstva za nujne primere“‘”; |
| --- | --- |

(f)

odhodke v zvezi z zdravjem za osebno zaščitno opremo, kot je določeno v „odlokih kabineta ministrov št. 79, 118 in 220 ‚o dodelitvi finančnih sredstev iz programa državnega proračuna „Sredstva za nujne primere“‘”;

| (g) | nadomestila za čas bolezni, povezana s COVID-19, kot je določeno v „9. junija 2020 Uredbi kabineta ministrov št. 380 z dne 9. junija 2020‚predpisi o sredstvih za zagotavljanje epidemiološke varnosti, potrebne za institucije, vključene na seznam prednostnih institucij in potreb‘“. |
| --- | --- |

(g)

nadomestila za čas bolezni, povezana s COVID-19, kot je določeno v „9. junija 2020 Uredbi kabineta ministrov št. 380 z dne 9. junija 2020‚predpisi o sredstvih za zagotavljanje epidemiološke varnosti, potrebne za institucije, vključene na seznam prednostnih institucij in potreb‘“.

Člen 4

Latvija do 30. marca 2021 in nato vsakih šest mesecev obvešča Komisijo o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, dokler ti načrtovani javnofinančni odhodki niso v celoti izvršeni.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Republiko Latvijo.

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve naslovnika.

Člen 6

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 25. septembra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL L 159, 20.5.2020, str. 1.

1

---

| 29.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/42

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2020/1352

z dne 25. septembra 2020

o odobritvi začasne podpore Republiki Malti na podlagi Uredbe (EU) 2020/672

za ublažitev tveganj za brezposelnost v

izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 (1) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Malta je 7. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene. |
| --- | --- |

(1)

Malta je 7. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene.

| (2) | Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Malta uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Malte do konca leta 2020 znašala 6,7 % oziroma 50,7 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Malte v letu 2020 zmanjšal za 6,0 %. |
| --- | --- |

(2)

Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Malta uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Malte do konca leta 2020 znašala 6,7 % oziroma 50,7 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Malte v letu 2020 zmanjšal za 6,0 %.

| (3) | Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile na Malti. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov na Malti v zvezi z ukrepom dodatka k plači, ukrepom nadomestila za invalidnost, ukrepom starševskega dodatka in v podporo javnozdravstvenim ukrepom v zvezi z zdravstvenim dodatkom, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 7. |
| --- | --- |

(3)

Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile na Malti. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov na Malti v zvezi z ukrepom dodatka k plači, ukrepom nadomestila za invalidnost, ukrepom starševskega dodatka in v podporo javnozdravstvenim ukrepom v zvezi z zdravstvenim dodatkom, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 7.

| (4) | Z zakonom ‚Malta Enterprise Act (Cap. 463 of the Laws of Malta)‘/‚L-Att dwar il-Korporazzjoni għall-Intrapriża ta‘Malta (Kap. 463 tal-Liġijiet ta‘ Malta)‘ in obvestilom vlade ‚Government Notice No. 389 of 13 April 2020‘/‚Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 389 tat-13 ta‘April 2020‘, ki sta navedena v prošnji Malte z dne 7. avgusta 2020, je bil uveden dodatek k plači zaradi COVID-19, ki zajema zaposlene in samozaposlene, za odpravo motenj, ki jih je povzročila pandemija. Zaposleni s polnim delovnim časom v sektorjih, ki jih je kriza najbolj prizadela, navedenih v Prilogi A v obvestilu vlade (npr. gostinstvo in hotelirstvo), so upravičeni do podpore za plače v višini 800 EUR na mesec. V manj prizadetih sektorjih, navedenih v Prilogi B v obvestilu vlade, lahko zaposleni s polnim delovnim časom prejmejo 160 EUR na mesec. Julija 2020 je bila shema podaljšana do septembra 2020, seznam sektorjev, vključenih v obe prilogi pa je bil revidiran. Sektorjem, ki so bili prej podprti v okviru sheme, vendar niso bili vključeni v posodobljeno Prilogo A ali B, se bo pomagalo z dodatkom k plači v višini 600 EUR za zaposlene s polnim delovnim časom. |
| --- | --- |

(4)

Z zakonom ‚Malta Enterprise Act (Cap. 463 of the Laws of Malta)‘/‚L-Att dwar il-Korporazzjoni għall-Intrapriża ta‘Malta (Kap. 463 tal-Liġijiet ta‘ Malta)‘ in obvestilom vlade ‚Government Notice No. 389 of 13 April 2020‘/‚Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 389 tat-13 ta‘April 2020‘, ki sta navedena v prošnji Malte z dne 7. avgusta 2020, je bil uveden dodatek k plači zaradi COVID-19, ki zajema zaposlene in samozaposlene, za odpravo motenj, ki jih je povzročila pandemija. Zaposleni s polnim delovnim časom v sektorjih, ki jih je kriza najbolj prizadela, navedenih v Prilogi A v obvestilu vlade (npr. gostinstvo in hotelirstvo), so upravičeni do podpore za plače v višini 800 EUR na mesec. V manj prizadetih sektorjih, navedenih v Prilogi B v obvestilu vlade, lahko zaposleni s polnim delovnim časom prejmejo 160 EUR na mesec. Julija 2020 je bila shema podaljšana do septembra 2020, seznam sektorjev, vključenih v obe prilogi pa je bil revidiran. Sektorjem, ki so bili prej podprti v okviru sheme, vendar niso bili vključeni v posodobljeno Prilogo A ali B, se bo pomagalo z dodatkom k plači v višini 600 EUR za zaposlene s polnim delovnim časom.

| (5) | Z obvestilom vlade ‚Government Notice No. 331 of 25 March 2020‘/‚Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 331 tal-25 ta‘Marzu 2020‘, ki je navedeno v prošnji Malte z dne 7. avgusta 2020, je bilo uvedeno nadomestilo za invalidnost, povezano s COVID-19, ki invalidom, zaposlenim v zasebnem sektorju, omogoča, da ostanejo doma zaradi zdravstvenih in varnostnih razlogov, pri čemer ohranijo pogodbo s svojim delodajalcem. To nadomestilo znaša 166,15 EUR na teden, če je oseba zaposlena s polnim delovnim časom. |
| --- | --- |

(5)

Z obvestilom vlade ‚Government Notice No. 331 of 25 March 2020‘/‚Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 331 tal-25 ta‘Marzu 2020‘, ki je navedeno v prošnji Malte z dne 7. avgusta 2020, je bilo uvedeno nadomestilo za invalidnost, povezano s COVID-19, ki invalidom, zaposlenim v zasebnem sektorju, omogoča, da ostanejo doma zaradi zdravstvenih in varnostnih razlogov, pri čemer ohranijo pogodbo s svojim delodajalcem. To nadomestilo znaša 166,15 EUR na teden, če je oseba zaposlena s polnim delovnim časom.

| (6) | Na podlagi obvestila vlade ‚Government Notice No. 330 of 25 March 2020‘/‘Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 330 tal-25 ta‘Marzu 2020‘, ki je navedeno v prošnji Malte z dne 7. avgusta 2020, je bila uvedena shema starševskega dodatka zaradi COVID-19, ki zagotavlja dodatek staršem, ki so zaposleni v zasebnem sektorju in morajo ostati doma, da skrbijo za šoloobvezne otroke. Dodatek se zagotovi pod pogojem, da starš svojega dela ne more opravljati prek ureditev za delo na daljavo. Zaposleni s polnim delovnim časom so upravičeni do tedenskega neposrednega plačila v višini 166,15 EUR. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi obvestila vlade ‚Government Notice No. 330 of 25 March 2020‘/‘Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 330 tal-25 ta‘Marzu 2020‘, ki je navedeno v prošnji Malte z dne 7. avgusta 2020, je bila uvedena shema starševskega dodatka zaradi COVID-19, ki zagotavlja dodatek staršem, ki so zaposleni v zasebnem sektorju in morajo ostati doma, da skrbijo za šoloobvezne otroke. Dodatek se zagotovi pod pogojem, da starš svojega dela ne more opravljati prek ureditev za delo na daljavo. Zaposleni s polnim delovnim časom so upravičeni do tedenskega neposrednega plačila v višini 166,15 EUR.

| (7) | Končno, z obvestilom vlade ‚Government Notice No. 353 of 30 March 2020‘/‚Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 353 tat-30 ta‘Marzu 2020‘, ki je navedeno v prošnji Maltez dne 7. avgusta 2020, je bil s 27. marcem 2020 uveden zdravstveni dodatek zaradi COVID-19 za osebe, zaposlene v zasebnem sektorju, ki niso mogle zapustiti svojega doma in iti v službo, ker jim je bilo odrejeno, da ostanejo doma. Upravičene osebe so osebe, ki ne morejo delati od doma, delodajalec pa jih med njihovo odsotnostjo z dela ne plačuje. Upravičene osebe prejemajo tedensko neposredno plačilo v višini 166,15 EUR. |
| --- | --- |

(7)

Končno, z obvestilom vlade ‚Government Notice No. 353 of 30 March 2020‘/‚Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 353 tat-30 ta‘Marzu 2020‘, ki je navedeno v prošnji Maltez dne 7. avgusta 2020, je bil s 27. marcem 2020 uveden zdravstveni dodatek zaradi COVID-19 za osebe, zaposlene v zasebnem sektorju, ki niso mogle zapustiti svojega doma in iti v službo, ker jim je bilo odrejeno, da ostanejo doma. Upravičene osebe so osebe, ki ne morejo delati od doma, delodajalec pa jih med njihovo odsotnostjo z dela ne plačuje. Upravičene osebe prejemajo tedensko neposredno plačilo v višini 166,15 EUR.

| (8) | Malta izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Malta je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 243 632 000 EUR zaradi povečanega zneska, neposredno povezanega z dodatkom k plači zaradi COVID-19, nadomestilom za invalidnost zaradi COVID-19 in starševskim dodatkom zaradi COVID-19. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker novi ukrepi zajemajo znaten delež podjetij in delovne sile na Malti. |
| --- | --- |

(8)

Malta izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Malta je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 243 632 000 EUR zaradi povečanega zneska, neposredno povezanega z dodatkom k plači zaradi COVID-19, nadomestilom za invalidnost zaradi COVID-19 in starševskim dodatkom zaradi COVID-19. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker novi ukrepi zajemajo znaten delež podjetij in delovne sile na Malti.

| (9) | Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala z Malto ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, ki je neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, kot tudi z uporabo ustreznih ukrepov, povezanih z zdravjem, ki so bili uvedeni zaradi izbruha COVID-19, iz prošnje z dne 7. avgusta 2020. |
| --- | --- |

(9)

Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala z Malto ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, ki je neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, kot tudi z uporabo ustreznih ukrepov, povezanih z zdravjem, ki so bili uvedeni zaradi izbruha COVID-19, iz prošnje z dne 7. avgusta 2020.

| (10) | Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Malti pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi. |
| --- | --- |

(10)

Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Malti pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi.

| (11) | Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči. |
| --- | --- |

(11)

Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči.

| (12) | Malta bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Malta izvršila navedene odhodke. |
| --- | --- |

(12)

Malta bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Malta izvršila navedene odhodke.

| (13) | Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Malte, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti – |
| --- | --- |

(13)

Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Malte, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Malta izpolnjuje pogoje iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672.

Člen 2

1.   Unija da Malti na voljo posojilo v znesku največ 243 632 000 EUR. Povprečna zapadlost posojila ne presega 15 let.

2.   Obdobje razpoložljivosti finančne pomoči, odobrene s tem sklepom, je 18 mesecev od prvega dne po začetku učinkovanja tega sklepa.

3.   Komisija da Malti na voljo finančno pomoč Unije v največ osmih obrokih. Obrok se lahko izplača v eni ali več tranšah. Zapadlost tranš prvega obroka je lahko daljša od največje povprečne zapadlosti iz odstavka 1. V takih primerih se zapadlost nadaljnjih tranš določi tako, da se največja povprečna zapadlost iz odstavka 1 upošteva, ko so izplačani vsi obroki.

4.   Prvi obrok se sprosti ob začetku veljavnosti sporazuma o posojilu iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2020/672.

5.   Malta plača stroške financiranja Unije iz člena 4 Uredbe (EU) 2020/672 za vsak obrok ter vse pristojbine, stroške in odhodke Unije, ki izhajajo iz financiranja, povezanega s posojilom, odobrenim na podlagi odstavka 1 tega člena.

6.   Komisija odloča o obsegu in sprostitvi obrokov ter obsegu tranš.

Člen 3

Malta lahko financira naslednje ukrepe:

| (a) | dodatek k plači zaradi COVID-19, kot je določeno v zakonu ‚Malta Enterprise Act (Cap. 463 of the Laws of Malta)‘/‚L-Att dwar il-Korporazzjoni għall-Intrapriża ta‘Malta (Kap. 463 tal-Liġijiet ta‘ Malta)‘ in obvestilu vlade ‚Government Notice No. 389 of 13 April 2020‘/‚Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 389 tat-13 ta ‘April 2020‘; |
| --- | --- |

(a)

dodatek k plači zaradi COVID-19, kot je določeno v zakonu ‚Malta Enterprise Act (Cap. 463 of the Laws of Malta)‘/‚L-Att dwar il-Korporazzjoni għall-Intrapriża ta‘Malta (Kap. 463 tal-Liġijiet ta‘ Malta)‘ in obvestilu vlade ‚Government Notice No. 389 of 13 April 2020‘/‚Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 389 tat-13 ta ‘April 2020‘;

| (b) | nadomestilo za invalidnost zaradi COVID-19, kot je določeno v obvestilu vlade ‚Government Notice No. 331 of 25 March 2020‘/‚Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 331 tal-25 ta ‘Marzu 2020‘; |
| --- | --- |

(b)

nadomestilo za invalidnost zaradi COVID-19, kot je določeno v obvestilu vlade ‚Government Notice No. 331 of 25 March 2020‘/‚Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 331 tal-25 ta ‘Marzu 2020‘;

| (c) | starševski dodatek zaradi COVID-19, kot je določeno v obvestilu vlade ‚Government Notice No. 330 of 25 March 2020‘/‚Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 330 tal-25 ta‘Marzu 2020‘; |
| --- | --- |

(c)

starševski dodatek zaradi COVID-19, kot je določeno v obvestilu vlade ‚Government Notice No. 330 of 25 March 2020‘/‚Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 330 tal-25 ta‘Marzu 2020‘;

| (d) | zdravstveni dodatek zaradi COVID-19, kot je določeno v obvestilu vlade ‚Government Notice No. 353 of 30 March 2020‘/‚Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 353 tat-30 ta‘Marzu 2020‘. |
| --- | --- |

(d)

zdravstveni dodatek zaradi COVID-19, kot je določeno v obvestilu vlade ‚Government Notice No. 353 of 30 March 2020‘/‚Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 353 tat-30 ta‘Marzu 2020‘.

Člen 4

Malta do 30. marca 2021 in nato vsakih šest mesecev obvešča Komisijo o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, dokler ti načrtovani javnofinančni odhodki niso v celoti izvršeni.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Republiko Malto.

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve naslovnika.

Člen 6

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 25. septembra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL L 159, 20.5.2020, str. 1.

1

---

| 29.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/45

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2020/1353

z dne 25. septembra 2020

o odobritvi začasne podpore Republiki Poljski na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 (1) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Poljska je 6. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene. |
| --- | --- |

(1)

Poljska je 6. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene.

| (2) | Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Poljska uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Poljske do konca leta 2020 znašala 9,5 % oziroma 58,5 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Poljske v letu 2020 zmanjšal za 4,6 %. |
| --- | --- |

(2)

Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Poljska uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Poljske do konca leta 2020 znašala 9,5 % oziroma 58,5 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Poljske v letu 2020 zmanjšal za 4,6 %.

| (3) | Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile na Poljskem. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov na Poljskem v zvezi z znižanjem prispevkov za socialno varnost za samozaposlene, za vse socialne zadruge (ne glede na število zaposlenih) ter za podjetja z do 50 zaposlenimi, nadomestilom za prekinitev poslovanja za samozaposlene in zaposlene po civilnopravnih pogodbah, subvencijami za plače in prispevke za socialno varnost, subvencijami za samozaposlene brez zaposlenih ter posojili, ki se lahko pretvorijo v subvencije, za samozaposlene, mikropodjetja in nevladne organizacije, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 8. |
| --- | --- |

(3)

Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile na Poljskem. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov na Poljskem v zvezi z znižanjem prispevkov za socialno varnost za samozaposlene, za vse socialne zadruge (ne glede na število zaposlenih) ter za podjetja z do 50 zaposlenimi, nadomestilom za prekinitev poslovanja za samozaposlene in zaposlene po civilnopravnih pogodbah, subvencijami za plače in prispevke za socialno varnost, subvencijami za samozaposlene brez zaposlenih ter posojili, ki se lahko pretvorijo v subvencije, za samozaposlene, mikropodjetja in nevladne organizacije, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 8.

| (4) | Natančneje, z „Zakonom z dne 2. marca 2020 o posebnih rešitvah v zvezi s preprečevanjem, ukrepanjem proti in izkoreninjenjem COVID-19, drugih nalezljivih bolezni in kriznih razmer, ki so jih povzročile“ (2), ki je naveden v prošnji Poljske z dne 6. avgusta 2020, je bilo uvedeno začasno znižanje prispevkov za socialno varnost za samozaposlene, vse socialne zadruge (ne glede na število zaposlenih) in podjetja z do 50 zaposlenimi, namenjeno zaščiti delovnih mest v odziv na izbruh COVID-19. Znižanje se je uporabljalo za obdobje od marca do maja 2020. Podjetja z do 10 zaposlenimi in v večini primerov samozaposlene osebe, ter vse socialne zadruge (ne glede na število zaposlenih) bi lahko zaprosili za polno znižanje, medtem ko je znižanje za subjekte, ki zaposlujejo 10 do 50 oseb, znašalo 50 %. Začasno znižanje prispevkov za socialno varnost se lahko šteje za ukrep, podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj je njegov namen zaščititi samozaposlene pred zmanjšanjem ali izgubo dohodka, v primeru podjetij z do 50 zaposlenimi in vseh socialnih zadrug pa podpira zaposlene v podjetjih, če ostanejo zaposleni do konca trajanja ukrepa. Rezultat začasnega znižanja prispevkov za socialno varnost je izpad prihodkov za vlado, ki se za namen izvajanja Uredbe 2020/672 lahko šteje za enakovrednega javnofinančnim odhodkom. |
| --- | --- |

(4)

Natančneje, z „Zakonom z dne 2. marca 2020 o posebnih rešitvah v zvezi s preprečevanjem, ukrepanjem proti in izkoreninjenjem COVID-19, drugih nalezljivih bolezni in kriznih razmer, ki so jih povzročile“ (2), ki je naveden v prošnji Poljske z dne 6. avgusta 2020, je bilo uvedeno začasno znižanje prispevkov za socialno varnost za samozaposlene, vse socialne zadruge (ne glede na število zaposlenih) in podjetja z do 50 zaposlenimi, namenjeno zaščiti delovnih mest v odziv na izbruh COVID-19. Znižanje se je uporabljalo za obdobje od marca do maja 2020. Podjetja z do 10 zaposlenimi in v večini primerov samozaposlene osebe, ter vse socialne zadruge (ne glede na število zaposlenih) bi lahko zaprosili za polno znižanje, medtem ko je znižanje za subjekte, ki zaposlujejo 10 do 50 oseb, znašalo 50 %. Začasno znižanje prispevkov za socialno varnost se lahko šteje za ukrep, podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj je njegov namen zaščititi samozaposlene pred zmanjšanjem ali izgubo dohodka, v primeru podjetij z do 50 zaposlenimi in vseh socialnih zadrug pa podpira zaposlene v podjetjih, če ostanejo zaposleni do konca trajanja ukrepa. Rezultat začasnega znižanja prispevkov za socialno varnost je izpad prihodkov za vlado, ki se za namen izvajanja Uredbe 2020/672 lahko šteje za enakovrednega javnofinančnim odhodkom.

| (5) | Poleg tega so organi uvedli nadomestilo za prekinitev poslovanja za samozaposlene in tiste, ki delajo po civilnopravnih pogodbah in so se jim zaradi krize zmanjšali prihodki. Ukrep zajema pavšalno nadomestilo za samozaposlene (v višini 50 % oziroma 80 % minimalne plače – odvisno od zmanjšanja prihodkov) in tiste, ki delajo po nestandardnih pogodbah o zaposlitvi (v višini do 80 % minimalne plače), da se jim nadomesti zmajšanje prihodkov. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega so organi uvedli nadomestilo za prekinitev poslovanja za samozaposlene in tiste, ki delajo po civilnopravnih pogodbah in so se jim zaradi krize zmanjšali prihodki. Ukrep zajema pavšalno nadomestilo za samozaposlene (v višini 50 % oziroma 80 % minimalne plače – odvisno od zmanjšanja prihodkov) in tiste, ki delajo po nestandardnih pogodbah o zaposlitvi (v višini do 80 % minimalne plače), da se jim nadomesti zmajšanje prihodkov.

| (6) | Uvedene so bile subvencije za plače in prispevke za socialno varnost, katerih višina je odvisna od obsega zmanjšanja prometa zaradi krize. Podjetja lahko ne glede na svojo velikost zaprosijo za začasno sofinanciranje stroškov za plače in prispevke za socialno varnost. Subvencije za plače in prispevke za socialno varnost se lahko štejejo za ukrep, podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj zadeva odhodke, ki nastanejo podjetjem in drugim subjektom, ki uvedejo delo s skrajšanim delovnim časom ali prostovoljno skrajšajo delovni čas ali katerih zaposleni so bili zaposleni ves čas do trenutka zadnjih razpoložljivih podatkov o realizaciji, saj se zahteva, da podjetja ohranijo zaposlitve, bodisi v obdobju skrajšanega delovnega časa bodisi do trenutka zadnjih razpoložljivih podatkov o realizaciji. |
| --- | --- |

(6)

Uvedene so bile subvencije za plače in prispevke za socialno varnost, katerih višina je odvisna od obsega zmanjšanja prometa zaradi krize. Podjetja lahko ne glede na svojo velikost zaprosijo za začasno sofinanciranje stroškov za plače in prispevke za socialno varnost. Subvencije za plače in prispevke za socialno varnost se lahko štejejo za ukrep, podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj zadeva odhodke, ki nastanejo podjetjem in drugim subjektom, ki uvedejo delo s skrajšanim delovnim časom ali prostovoljno skrajšajo delovni čas ali katerih zaposleni so bili zaposleni ves čas do trenutka zadnjih razpoložljivih podatkov o realizaciji, saj se zahteva, da podjetja ohranijo zaposlitve, bodisi v obdobju skrajšanega delovnega časa bodisi do trenutka zadnjih razpoložljivih podatkov o realizaciji.

| (7) | Organi so uvedli subvencije za samozaposlene brez zaposlenih. Subvencije zagotavljajo začasno sofinanciranje dela stroškov za poslovanje podjetja, ki jih imajo fizične osebe brez zaposlenih. Znesek je odvisen od obsega zmanjšanja prometa in znaša od 50 % do 90 % minimalne plače. |
| --- | --- |

(7)

Organi so uvedli subvencije za samozaposlene brez zaposlenih. Subvencije zagotavljajo začasno sofinanciranje dela stroškov za poslovanje podjetja, ki jih imajo fizične osebe brez zaposlenih. Znesek je odvisen od obsega zmanjšanja prometa in znaša od 50 % do 90 % minimalne plače.

| (8) | Končno, organi so uvedli ukrep, ki zagotavlja posojila, ki se lahko pretvorijo v nepovratna sredstva, za samozaposlene, mikropodjetja in nevladne organizacije. Ukrep zagotavlja mikro posojila v vrednosti do 5 000 PLN. Posojila se lahko pretvorijo v nepovratna sredstva, če upravičenec posluje še tri mesece po plačilu posojila. Ker se lahko na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 podprejo samo javnofinančni odhodki, bi bilo treba podpreti samo odhodke v zvezi s posojili, ki se pretvorijo v nepovratna sredstva. |
| --- | --- |

(8)

Končno, organi so uvedli ukrep, ki zagotavlja posojila, ki se lahko pretvorijo v nepovratna sredstva, za samozaposlene, mikropodjetja in nevladne organizacije. Ukrep zagotavlja mikro posojila v vrednosti do 5 000 PLN. Posojila se lahko pretvorijo v nepovratna sredstva, če upravičenec posluje še tri mesece po plačilu posojila. Ker se lahko na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 podprejo samo javnofinančni odhodki, bi bilo treba podpreti samo odhodke v zvezi s posojili, ki se pretvorijo v nepovratna sredstva.

| (9) | Poljska izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Poljska je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 11 668 118 894 EUR zaradi nacionalnih ukrepov, sprejetih za obravnavanje socialno-ekonomskih učinkov izbruha COVID-19. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker se nanaša na nove ukrepe in razširitev obstoječih ukrepov, ki zajemajo velik delež podjetij in delovne sile na Poljskem. |
| --- | --- |

(9)

Poljska izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Poljska je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 11 668 118 894 EUR zaradi nacionalnih ukrepov, sprejetih za obravnavanje socialno-ekonomskih učinkov izbruha COVID-19. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker se nanaša na nove ukrepe in razširitev obstoječih ukrepov, ki zajemajo velik delež podjetij in delovne sile na Poljskem.

| (10) | Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala s Poljsko ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi. |
| --- | --- |

(10)

Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala s Poljsko ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi.

| (11) | Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Poljski pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi. |
| --- | --- |

(11)

Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Poljski pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi.

| (12) | Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ta sklep ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči. |
| --- | --- |

(12)

Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ta sklep ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči.

| (13) | Poljska bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Poljska izvršila navedene odhodke. |
| --- | --- |

(13)

Poljska bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Poljska izvršila navedene odhodke.

| (14) | Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Poljske, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti. Zlasti je bil določen znesek posojila za zagotovitev skladnosti z bonitetnimi pravili, ki se uporabljajo za posojilni portfelj, kot je določeno v Uredbi (EU) 2020/672 – |
| --- | --- |

(14)

Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Poljske, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti. Zlasti je bil določen znesek posojila za zagotovitev skladnosti z bonitetnimi pravili, ki se uporabljajo za posojilni portfelj, kot je določeno v Uredbi (EU) 2020/672 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Poljska izpolnjuje pogoje iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672.

Člen 2

1.   Unija da Poljski na voljo posojilo v znesku največ 11 236 693 087 EUR. Povprečna zapadlost posojila ne presega 15 let.

2.   Obdobje razpoložljivosti finančne pomoči, odobrene s tem sklepom, je 18 mesecev od prvega dne po začetku učinkovanja tega sklepa.

3.   Komisija zagotovi Poljski finančno pomoč Unije v največ deset obrokih. Obrok se lahko izplača v eni ali več tranšah. Zapadlost tranš prvega obroka je lahko daljša od največje povprečne zapadlosti iz odstavka 1. V takih primerih se zapadlost nadaljnjih tranš določi tako, da se največja povprečna zapadlost iz odstavka 1 upošteva, ko so izplačani vsi obroki.

4.   Prvi obrok se sprosti ob začetku veljavnosti sporazuma o posojilu iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2020/672.

5.   Poljska plača stroške financiranja Unije iz člena 4 Uredbe (EU) 2020/672 za vsak obrok ter vse pristojbine, stroške in odhodke Unije, ki izhajajo iz financiranja, povezanega s posojilom, odobrenim na podlagi odstavka 1 tega člena.

6.   Komisija odloča o obsegu in sprostitvi obrokov ter obsegu tranš.

Člen 3

Poljska lahko financira naslednje ukrepe:

| (a) | znižanje prispevkov za socialno varnost, kot je določeno v členu 31zo „Zakona z dne 2. marca 2020 o posebnih rešitvah v zvezi s preprečevanjem, ukrepanjem proti in izkoreninjenjem COVID-19, drugih nalezljivih bolezni in kriznih razmer, ki so jih povzročile“, za del odhodkov v zvezi s podporo za samozaposlene osebe, za vse socialne zadruge (ne glede na število zaposlenih) in podjetja z do 50 zaposlenimi pa za del odhodkov v zvezi z zaposlenimi, ki so bili ves čas zaposleni; |
| --- | --- |

(a)

znižanje prispevkov za socialno varnost, kot je določeno v členu 31zo „Zakona z dne 2. marca 2020 o posebnih rešitvah v zvezi s preprečevanjem, ukrepanjem proti in izkoreninjenjem COVID-19, drugih nalezljivih bolezni in kriznih razmer, ki so jih povzročile“, za del odhodkov v zvezi s podporo za samozaposlene osebe, za vse socialne zadruge (ne glede na število zaposlenih) in podjetja z do 50 zaposlenimi pa za del odhodkov v zvezi z zaposlenimi, ki so bili ves čas zaposleni;

| (b) | nadomestilo za prekinitev poslovanja za samozaposlene osebe in tiste, ki delajo po civilnopravnih pogodbah, kot je določeno v členih 15zq in 15zua „Zakona z dne 2. marca 2020 o posebnih rešitvah v zvezi s preprečevanjem, ukrepanjem proti in izkoreninjenjem COVID-19, drugih nalezljivih bolezni in kriznih razmer, ki so jih povzročile“; |
| --- | --- |

(b)

nadomestilo za prekinitev poslovanja za samozaposlene osebe in tiste, ki delajo po civilnopravnih pogodbah, kot je določeno v členih 15zq in 15zua „Zakona z dne 2. marca 2020 o posebnih rešitvah v zvezi s preprečevanjem, ukrepanjem proti in izkoreninjenjem COVID-19, drugih nalezljivih bolezni in kriznih razmer, ki so jih povzročile“;

| (c) | subvencije za plače in prispevke za socialno varnost za podjetja in druge subjekte, ki uvedejo delo s skrajšanim delovnim časom ali prostovoljno skrajšajo delovni čas ali katerih zaposleni so bili zaposleni ves čas, kot je določeno v členih 15g, 15ga, 15gg, 15zzb, 15zze, 15zze2„Zakona z dne 2. marca 2020 o posebnih rešitvah v zvezi s preprečevanjem, ukrepanjem proti in izkoreninjenjem COVID-19, drugih nalezljivih bolezni in kriznih razmer, ki so jih povzročile“; |
| --- | --- |

(c)

subvencije za plače in prispevke za socialno varnost za podjetja in druge subjekte, ki uvedejo delo s skrajšanim delovnim časom ali prostovoljno skrajšajo delovni čas ali katerih zaposleni so bili zaposleni ves čas, kot je določeno v členih 15g, 15ga, 15gg, 15zzb, 15zze, 15zze2„Zakona z dne 2. marca 2020 o posebnih rešitvah v zvezi s preprečevanjem, ukrepanjem proti in izkoreninjenjem COVID-19, drugih nalezljivih bolezni in kriznih razmer, ki so jih povzročile“;

| (d) | subvencije za samozaposlene osebe brez zaposlenih, kot je določeno v členu 15zzc „Zakona z dne 2. marca 2020 o posebnih rešitvah v zvezi s preprečevanjem, ukrepanjem proti in izkoreninjenjem COVID-19, drugih nalezljivih bolezni in kriznih razmer, ki so jih povzročile“; |
| --- | --- |

(d)

subvencije za samozaposlene osebe brez zaposlenih, kot je določeno v členu 15zzc „Zakona z dne 2. marca 2020 o posebnih rešitvah v zvezi s preprečevanjem, ukrepanjem proti in izkoreninjenjem COVID-19, drugih nalezljivih bolezni in kriznih razmer, ki so jih povzročile“;

| (e) | posojila, ki se lahko pretvorijo v subvencije, za samozaposlene osebe, mikropodjetja in nevladne organizacije, v znesku, ki se dejansko pretvori v nepovratna sredstva, kot je določeno v členu 15zzd in členu 15zzda „Zakona z dne 2. marca 2020 o posebnih rešitvah v zvezi s preprečevanjem, ukrepanjem proti in izkoreninjenjem COVID-19, drugih nalezljivih bolezni in kriznih razmer, ki so jih povzročile“. |
| --- | --- |

(e)

posojila, ki se lahko pretvorijo v subvencije, za samozaposlene osebe, mikropodjetja in nevladne organizacije, v znesku, ki se dejansko pretvori v nepovratna sredstva, kot je določeno v členu 15zzd in členu 15zzda „Zakona z dne 2. marca 2020 o posebnih rešitvah v zvezi s preprečevanjem, ukrepanjem proti in izkoreninjenjem COVID-19, drugih nalezljivih bolezni in kriznih razmer, ki so jih povzročile“.

Člen 4

Poljska do 30. marca 2021 in nato vsakih šest mesecev obvešča Komisijo o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, dokler ti načrtovani javnofinančni odhodki niso v celoti izvršeni.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Republiko Poljsko.

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve naslovnika.

Člen 6

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 25. septembra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL L 159, 20.5.2020, str. 1.

1

(2)  Dz.U. 2020 poz. 374, kakor je bil spremenjen.

2

---

| 29.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/49

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2020/1354

z dne 25. septembra 2020

o odobritvi začasne podpore Portugalski republiki na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 (1) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Portugalska je 11. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene. |
| --- | --- |

(1)

Portugalska je 11. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene.

| (2) | Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Portugalska uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Portugalske do konca leta 2020 znašala 6,5 % oziroma 131,6 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Portugalske v letu 2020 zmanjšal za 9,8 %. |
| --- | --- |

(2)

Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Portugalska uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Portugalske do konca leta 2020 znašala 6,5 % oziroma 131,6 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Portugalske v letu 2020 zmanjšal za 9,8 %.

| (3) | Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile na Portugalskem. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov na Portugalskem v zvezi s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, kot tudi z uporabo ustreznih ukrepov, povezanih z zdravjem, ki so bili uvedeni zaradi izbruha COVID-19, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 17. |
| --- | --- |

(3)

Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile na Portugalskem. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov na Portugalskem v zvezi s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, kot tudi z uporabo ustreznih ukrepov, povezanih z zdravjem, ki so bili uvedeni zaradi izbruha COVID-19, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 17.

| (4) | „Zakon št. 7/2009 z dne 12. februarja“, ki je naveden v prošnji Portugalske z dne 11. avgusta 2020, uvaja ukrep za podporo ohranjanja pogodb o zaposlitvi z začasno prekinitvijo dela ali skrajšanjem običajnega delovnega časa, ki je določen v portugalskem delovnopravnem zakoniku. Ukrep upravičenim podjetjem zagotavlja kritje 70 % nadomestila za zaposlene, pri čemer nadomestilo za zaposlene znaša dve tretjini njihove običajne bruto plače. Za ta dvotretjinski popravek velja spodnja meja, ki je enaka nacionalni minimalni plači, in zgornja meja, ki je enaka trikratniku nacionalne minimalne plače. Pogoj za upravičenost je, da so podjetja prekinila svojo poslovno dejavnost ali so imela znatne izgube prihodka. |
| --- | --- |

(4)

„Zakon št. 7/2009 z dne 12. februarja“, ki je naveden v prošnji Portugalske z dne 11. avgusta 2020, uvaja ukrep za podporo ohranjanja pogodb o zaposlitvi z začasno prekinitvijo dela ali skrajšanjem običajnega delovnega časa, ki je določen v portugalskem delovnopravnem zakoniku. Ukrep upravičenim podjetjem zagotavlja kritje 70 % nadomestila za zaposlene, pri čemer nadomestilo za zaposlene znaša dve tretjini njihove običajne bruto plače. Za ta dvotretjinski popravek velja spodnja meja, ki je enaka nacionalni minimalni plači, in zgornja meja, ki je enaka trikratniku nacionalne minimalne plače. Pogoj za upravičenost je, da so podjetja prekinila svojo poslovno dejavnost ali so imela znatne izgube prihodka.

| (5) | „Zakonski odlok št. 10-G/2020 z dne 26. marca“ in „Zakonski odlok št. 27-B/2020 z dne 19. junija“, ki sta navedena v prošnji Portugalske z dne 11. avgusta 2020, sta podlaga za uvedbo številnih ukrepov za obravnavanje učinka izbruha COVID-19. To vključuje novo in poenostavljeno posebno podporo za ohranjanje pogodb o zaposlitvi z začasno prekinitvijo dela ali skrajšanjem običajnega delovnega časa. Ta ukrep je podoben ukrepu iz uvodne izjave 4, vendar se izvaja po poenostavljenih postopkih, ki omogočajo hitrejši dostop do sredstev. Upravičenim podjetjem zagotavlja kritje 70 % nadomestila za zaposlene, pri čemer nadomestilo za zaposlene znaša dve tretjini njihove običajne bruto plače, delodajalci pa so oproščeni plačila prispevkov za socialno varnost. Za ta dvotretjinski popravek velja spodnja meja, ki je enaka nacionalni minimalni plači, in zgornja meja, ki je enaka trikratniku nacionalne minimalne plače. Pogoj za upravičenost je, da so podjetja prekinila svojo poslovno dejavnost ali so imela vsaj 40-odstotno izgubo prihodka v obdobju 30 dni pred vložitvijo prošnje za podporo v primerjavi z istim mesecem predhodnega leta ali z mesečnim povprečjem dveh mesecev pred tem obdobjem. Ukrep je bil večkrat razširjen, med drugim s prilagoditvijo izračuna nadomestila za zaposlene na štiri petine njihove običajne bruto plače in postopno ukinitvijo oprostitve plačila prispevkov za socialno varnost za upravičena podjetja. Ker oprostitev plačila prispevkov za socialno varnost pomeni izpad prihodkov za vlado, se za namene Uredbe (EU) 2020/672 lahko šteje za enakovredno javnofinančnim odhodkom. |
| --- | --- |

(5)

„Zakonski odlok št. 10-G/2020 z dne 26. marca“ in „Zakonski odlok št. 27-B/2020 z dne 19. junija“, ki sta navedena v prošnji Portugalske z dne 11. avgusta 2020, sta podlaga za uvedbo številnih ukrepov za obravnavanje učinka izbruha COVID-19. To vključuje novo in poenostavljeno posebno podporo za ohranjanje pogodb o zaposlitvi z začasno prekinitvijo dela ali skrajšanjem običajnega delovnega časa. Ta ukrep je podoben ukrepu iz uvodne izjave 4, vendar se izvaja po poenostavljenih postopkih, ki omogočajo hitrejši dostop do sredstev. Upravičenim podjetjem zagotavlja kritje 70 % nadomestila za zaposlene, pri čemer nadomestilo za zaposlene znaša dve tretjini njihove običajne bruto plače, delodajalci pa so oproščeni plačila prispevkov za socialno varnost. Za ta dvotretjinski popravek velja spodnja meja, ki je enaka nacionalni minimalni plači, in zgornja meja, ki je enaka trikratniku nacionalne minimalne plače. Pogoj za upravičenost je, da so podjetja prekinila svojo poslovno dejavnost ali so imela vsaj 40-odstotno izgubo prihodka v obdobju 30 dni pred vložitvijo prošnje za podporo v primerjavi z istim mesecem predhodnega leta ali z mesečnim povprečjem dveh mesecev pred tem obdobjem. Ukrep je bil večkrat razširjen, med drugim s prilagoditvijo izračuna nadomestila za zaposlene na štiri petine njihove običajne bruto plače in postopno ukinitvijo oprostitve plačila prispevkov za socialno varnost za upravičena podjetja. Ker oprostitev plačila prispevkov za socialno varnost pomeni izpad prihodkov za vlado, se za namene Uredbe (EU) 2020/672 lahko šteje za enakovredno javnofinančnim odhodkom.

| (6) | V primerih, kadar so podjetja v krizi zaradi izbruha COVID-19, so upravičena do ukrepov iz uvodne izjave 4 ali 5 in imajo program usposabljanja, ki ga odobrijo nacionalne javne službe za zaposlovanje in usposabljanje v okviru posebnih poklicnih programov, lahko zaposleni in podjetja prejmejo dodatek za usposabljanje, ki krije nadomestilo dohodka ter povezane stroške za usposabljanje, ki se izvaja med delovnim časom kot alternativa skrajšanju delovnega časa. |
| --- | --- |

(6)

V primerih, kadar so podjetja v krizi zaradi izbruha COVID-19, so upravičena do ukrepov iz uvodne izjave 4 ali 5 in imajo program usposabljanja, ki ga odobrijo nacionalne javne službe za zaposlovanje in usposabljanje v okviru posebnih poklicnih programov, lahko zaposleni in podjetja prejmejo dodatek za usposabljanje, ki krije nadomestilo dohodka ter povezane stroške za usposabljanje, ki se izvaja med delovnim časom kot alternativa skrajšanju delovnega časa.

| (7) | Poleg tega so organi uvedli poseben ukrep podpore za podjetja za ponoven začetek opravljanja poslovne dejavnosti. Da se olajša vrnitev na delo in ohranitev delovnih mest, lahko podjetja, katerih zaposleni so bili upravičeni do ukrepov iz uvodne izjave 4 ali 5, prejmejo nadomestilo enako bodisi višini nacionalne minimalne plače na ustreznega zaposlenega, ki se izplača v enem obroku, bodisi višini dvakratnika nacionalne minimalne plače na takega zaposlenega, ki se izplača postopoma v obdobju šestih mesecev. Kadar se podpora zagotovi postopoma, so podjetja upravičena tudi do delne, 50-odstotne oprostitve plačila prispevkov delodajalca za socialno varnost v zvezi z ustreznimi zaposlenimi. |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega so organi uvedli poseben ukrep podpore za podjetja za ponoven začetek opravljanja poslovne dejavnosti. Da se olajša vrnitev na delo in ohranitev delovnih mest, lahko podjetja, katerih zaposleni so bili upravičeni do ukrepov iz uvodne izjave 4 ali 5, prejmejo nadomestilo enako bodisi višini nacionalne minimalne plače na ustreznega zaposlenega, ki se izplača v enem obroku, bodisi višini dvakratnika nacionalne minimalne plače na takega zaposlenega, ki se izplača postopoma v obdobju šestih mesecev. Kadar se podpora zagotovi postopoma, so podjetja upravičena tudi do delne, 50-odstotne oprostitve plačila prispevkov delodajalca za socialno varnost v zvezi z ustreznimi zaposlenimi.

| (8) | Nazadnje, na podlagi „Zakonskega odloka št. 27-B/2020 z dne 19. junija“ in „Zakonskega odloka št. 58-A/2020 z dne 14. avgusta“ so organi uvedli dodatek za stabilizacijo dohodka za zaposlene, ki so upravičeni do ukrepov iz uvodne izjave 4 ali 5. Do dodatka so upravičeni zaposleni, katerih bruto plača glede na raven iz februarja 2020 ni presegla dvakratnika nacionalne minimalne plače. Zaposleni prejmejo nadomestilo, ki je enako razliki med bruto plačo iz februarja 2020 in bruto plačo v obdobju, v katerem je bil zaposleni vključen v eno od dveh zgoraj navedenih podpornih shem, s spodnjo mejo 100 EUR in zgornjo mejo 351 EUR. |
| --- | --- |

(8)

Nazadnje, na podlagi „Zakonskega odloka št. 27-B/2020 z dne 19. junija“ in „Zakonskega odloka št. 58-A/2020 z dne 14. avgusta“ so organi uvedli dodatek za stabilizacijo dohodka za zaposlene, ki so upravičeni do ukrepov iz uvodne izjave 4 ali 5. Do dodatka so upravičeni zaposleni, katerih bruto plača glede na raven iz februarja 2020 ni presegla dvakratnika nacionalne minimalne plače. Zaposleni prejmejo nadomestilo, ki je enako razliki med bruto plačo iz februarja 2020 in bruto plačo v obdobju, v katerem je bil zaposleni vključen v eno od dveh zgoraj navedenih podpornih shem, s spodnjo mejo 100 EUR in zgornjo mejo 351 EUR.

| (9) | „Zakonski odlok št. 10-A/2020 z dne 13. marca“ in „Zakon št. 2/2020 z dne 31. marca“ (2), ki sta navedena v prošnji Portugalske z dne 11. avgusta 2020, uvajata poseben ukrep podpore za samozaposlene, neformalne delavce in družbenike. Ukrep zagotavlja mesečno nadomestilo, ki je enako registriranemu dohodku posameznika, z zgornjo mejo 438,81 EUR, kadar je dohodek nižji od 658,21 EUR, ali dvema tretjinama registriranega dohodka posameznika z zgornjo mejo 438,81 EUR, kadar je dohodek višji od 658,21 EUR. Med 13. marcem in 30. junijem 2020 se je za skupni znesek mesečne podpore uporabljala prvotna spodnja meja v višini 219,41 EUR. Upravičene osebe so posamezniki, ki so prekinili svojo poslovno dejavnost ali so imeli vsaj 40-odstotno izgubo prihodka v obdobju 30 dni pred vložitvijo prošnje za podporo v primerjavi z istim mesecem predhodnega leta ali z mesečnim povprečjem dveh mesecev pred tem obdobjem. |
| --- | --- |

(9)

„Zakonski odlok št. 10-A/2020 z dne 13. marca“ in „Zakon št. 2/2020 z dne 31. marca“ (2), ki sta navedena v prošnji Portugalske z dne 11. avgusta 2020, uvajata poseben ukrep podpore za samozaposlene, neformalne delavce in družbenike. Ukrep zagotavlja mesečno nadomestilo, ki je enako registriranemu dohodku posameznika, z zgornjo mejo 438,81 EUR, kadar je dohodek nižji od 658,21 EUR, ali dvema tretjinama registriranega dohodka posameznika z zgornjo mejo 438,81 EUR, kadar je dohodek višji od 658,21 EUR. Med 13. marcem in 30. junijem 2020 se je za skupni znesek mesečne podpore uporabljala prvotna spodnja meja v višini 219,41 EUR. Upravičene osebe so posamezniki, ki so prekinili svojo poslovno dejavnost ali so imeli vsaj 40-odstotno izgubo prihodka v obdobju 30 dni pred vložitvijo prošnje za podporo v primerjavi z istim mesecem predhodnega leta ali z mesečnim povprečjem dveh mesecev pred tem obdobjem.

| (10) | „Zakonski odlok št. 10-A/2020 z dne 13. marca“, ki je naveden v prošnji Portugalske z dne 11. avgusta 2020, uvaja družinski dodatek za zaposlene, ki jim je onemogočeno delo, ker morajo skrbeti za otroke, mlajše od 12 let, ali druge vzdrževane osebe. Ukrep zagotavlja nadomestilo v višini 50 % nadomestila za zaposlene. Praviloma nadomestilo za zaposlene ustreza dvema tretjinama običajne bruto plače s spodnjo mejo, ki je enaka nacionalni minimalni plači, in zgornjo mejo, ki je enaka trikratniku nacionalne minimalne plače. Ta ukrep se lahko šteje za ukrep, podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj zagotavlja dohodkovno podporo zaposlenim, kar bo pomagalo kriti stroške otroškega varstva med zaprtjem šol, da bodo starši lahko nadaljevati delo, s čimer se preprečuje,da bi bila ogrožena delovna razmerja. |
| --- | --- |

(10)

„Zakonski odlok št. 10-A/2020 z dne 13. marca“, ki je naveden v prošnji Portugalske z dne 11. avgusta 2020, uvaja družinski dodatek za zaposlene, ki jim je onemogočeno delo, ker morajo skrbeti za otroke, mlajše od 12 let, ali druge vzdrževane osebe. Ukrep zagotavlja nadomestilo v višini 50 % nadomestila za zaposlene. Praviloma nadomestilo za zaposlene ustreza dvema tretjinama običajne bruto plače s spodnjo mejo, ki je enaka nacionalni minimalni plači, in zgornjo mejo, ki je enaka trikratniku nacionalne minimalne plače. Ta ukrep se lahko šteje za ukrep, podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj zagotavlja dohodkovno podporo zaposlenim, kar bo pomagalo kriti stroške otroškega varstva med zaprtjem šol, da bodo starši lahko nadaljevati delo, s čimer se preprečuje,da bi bila ogrožena delovna razmerja.

| (11) | „Odredba vlade št. 3485-C/2020 z dne 17. marca“, „Odredba vlade št. 4395/2020 z dne 10. aprila“ in „Odredba vlade št. 5897-B/2020 z dne 28. maja“, ki so navedene v prošnji Portugalske z dne 11. avgusta 2020, uvajajo poseben ukrep podpore za ohranjanje pogodb o zaposlitvi izvajalcev usposabljanja zaradi odpovedi izvedbe poklicnih usposabljanj. Javna podpora zajema nadomestilo, ki krije plačo izvajalcev usposabljanja, tudi če se poklicno usposabljanje ne izvede. |
| --- | --- |

(11)

„Odredba vlade št. 3485-C/2020 z dne 17. marca“, „Odredba vlade št. 4395/2020 z dne 10. aprila“ in „Odredba vlade št. 5897-B/2020 z dne 28. maja“, ki so navedene v prošnji Portugalske z dne 11. avgusta 2020, uvajajo poseben ukrep podpore za ohranjanje pogodb o zaposlitvi izvajalcev usposabljanja zaradi odpovedi izvedbe poklicnih usposabljanj. Javna podpora zajema nadomestilo, ki krije plačo izvajalcev usposabljanja, tudi če se poklicno usposabljanje ne izvede.

| (12) | „Resolucija Sveta regionalne vlade Azorov št. 97/2020 z dne 8. aprila“, „Resolucija Sveta regionalne vlade Azorov št. 120/2020 z dne 28. aprila“, „Resolucija Sveta regionalne vlade Azorov št. 128/2020 z dne 5. maja“, „Resolucija Sveta regionalne vlade Azorov št. 129/2020 z dne 5. maja“, „Resolucija Sveta regionalne vlade Azorov št. 195/2020 z dne 15. julija“, „Resolucija Sveta regionalne vlade Azorov št. 196/2020 z dne 15. julija“ in „Resolucija Sveta regionalne vlade Azorov št. 200/2020 z dne 17. julija“, ki so navedene v prošnji Portugalske z dne 11. avgusta 2020, uvajajo več regionalnih ukrepov v zvezi z zaposlovanjem v avtonomni pokrajini Azori. Namen posebnih ukrepov, vključno z regionalnimi dodatki k nacionalnim shemam, in sicer za delo s skrajšanim delovnim časom, podporo za samozaposlene in za podjetja, da lahko ponovno začnejo opravljati poslovno dejavnost, je ohraniti zaposlenost v regiji Azori v času izbruha COVID-19. Pogoj za podporo v okviru ukrepov je, da se ohranijo pogodbe o zaposlitvi in poslovna dejavnost. |
| --- | --- |

(12)

„Resolucija Sveta regionalne vlade Azorov št. 97/2020 z dne 8. aprila“, „Resolucija Sveta regionalne vlade Azorov št. 120/2020 z dne 28. aprila“, „Resolucija Sveta regionalne vlade Azorov št. 128/2020 z dne 5. maja“, „Resolucija Sveta regionalne vlade Azorov št. 129/2020 z dne 5. maja“, „Resolucija Sveta regionalne vlade Azorov št. 195/2020 z dne 15. julija“, „Resolucija Sveta regionalne vlade Azorov št. 196/2020 z dne 15. julija“ in „Resolucija Sveta regionalne vlade Azorov št. 200/2020 z dne 17. julija“, ki so navedene v prošnji Portugalske z dne 11. avgusta 2020, uvajajo več regionalnih ukrepov v zvezi z zaposlovanjem v avtonomni pokrajini Azori. Namen posebnih ukrepov, vključno z regionalnimi dodatki k nacionalnim shemam, in sicer za delo s skrajšanim delovnim časom, podporo za samozaposlene in za podjetja, da lahko ponovno začnejo opravljati poslovno dejavnost, je ohraniti zaposlenost v regiji Azori v času izbruha COVID-19. Pogoj za podporo v okviru ukrepov je, da se ohranijo pogodbe o zaposlitvi in poslovna dejavnost.

| (13) | „Resolucija regionalne vlade Madeire št. 101/2020 z dne 13. marca“ in „Odlok št. 133-B/2020 podpredsedstva regionalne vlade Madeire ter regionalnega sekretariata za socialno vključenost in državljanstvo z dne 22. aprila“, ki sta navedena v prošnji Portugalske z dne 11. avgusta 2020, uvajata več regionalnih ukrepov v zvezi z zaposlovanjem v avtonomni pokrajini Madeira. Namen posebnih ukrepov, vključno z regionalnimi dodatki k nacionalnim shemam, in sicer za delo s skrajšanim delovnim časom, podporo za samozaposlene in za podjetja, da lahko ponovno začnejo opravljati poslovno dejavnost, je ohraniti zaposlenost v regiji Madeira v času izbruha COVID-19. Pogoj za podporo v okviru ukrepov je, da se ohranijo pogodbe o zaposlitvi in poslovna dejavnost. |
| --- | --- |

(13)

„Resolucija regionalne vlade Madeire št. 101/2020 z dne 13. marca“ in „Odlok št. 133-B/2020 podpredsedstva regionalne vlade Madeire ter regionalnega sekretariata za socialno vključenost in državljanstvo z dne 22. aprila“, ki sta navedena v prošnji Portugalske z dne 11. avgusta 2020, uvajata več regionalnih ukrepov v zvezi z zaposlovanjem v avtonomni pokrajini Madeira. Namen posebnih ukrepov, vključno z regionalnimi dodatki k nacionalnim shemam, in sicer za delo s skrajšanim delovnim časom, podporo za samozaposlene in za podjetja, da lahko ponovno začnejo opravljati poslovno dejavnost, je ohraniti zaposlenost v regiji Madeira v času izbruha COVID-19. Pogoj za podporo v okviru ukrepov je, da se ohranijo pogodbe o zaposlitvi in poslovna dejavnost.

| (14) | „Zakonski odlok št. 10-A/2020 z dne 13. marca“ in „Zakon št. 2/2020 z dne 31. marca“ (3), ki sta navedena v prošnji Portugalske z dne 11. avgusta 2020, določata nadomestilo za zaposlene in samozaposlene osebe, ki začasno ne morejo opravljati svoje poklicne dejavnosti, ker so v preventivni izolaciji. Taki delavci so upravičeni do nadomestila, ki je enako njihovi osnovni plači. Z navedenima pravnima aktoma je bilo uvedeno tudi nadomestilo za bolniško odsotnost zaradi okužbe s COVID-19. V primerjavi s standardnim portugalskim sistemom nadomestil za bolniško odsotnost se za odobritev nadomestila za bolniško odsotnost zaradi COVID-19 ne uporablja čakalna doba. Javna podpora zajema nadomestilo, ki je enako bruto plači. |
| --- | --- |

(14)

„Zakonski odlok št. 10-A/2020 z dne 13. marca“ in „Zakon št. 2/2020 z dne 31. marca“ (3), ki sta navedena v prošnji Portugalske z dne 11. avgusta 2020, določata nadomestilo za zaposlene in samozaposlene osebe, ki začasno ne morejo opravljati svoje poklicne dejavnosti, ker so v preventivni izolaciji. Taki delavci so upravičeni do nadomestila, ki je enako njihovi osnovni plači. Z navedenima pravnima aktoma je bilo uvedeno tudi nadomestilo za bolniško odsotnost zaradi okužbe s COVID-19. V primerjavi s standardnim portugalskim sistemom nadomestil za bolniško odsotnost se za odobritev nadomestila za bolniško odsotnost zaradi COVID-19 ne uporablja čakalna doba. Javna podpora zajema nadomestilo, ki je enako bruto plači.

| (15) | „Zakonski odlok št. 10-A/2020 z dne 13. marca“, ki je naveden v prošnji Portugalske z dne 11. avgusta 2020, omogoča nakup osebne zaščitne opreme, ki se uporablja na delovnem mestu, zlasti v javnih bolnišnicah, na resornih ministrstvih, v občinah in avtonomnih regijah Azori in Madeira, kot ukrep, povezan z zdravjem. Poleg tega navedena pravna podlaga uvaja kampanjo za higieno v šolah za zagotovitev varne vrnitve na delo učiteljev, drugega osebja ter učencev. |
| --- | --- |

(15)

„Zakonski odlok št. 10-A/2020 z dne 13. marca“, ki je naveden v prošnji Portugalske z dne 11. avgusta 2020, omogoča nakup osebne zaščitne opreme, ki se uporablja na delovnem mestu, zlasti v javnih bolnišnicah, na resornih ministrstvih, v občinah in avtonomnih regijah Azori in Madeira, kot ukrep, povezan z zdravjem. Poleg tega navedena pravna podlaga uvaja kampanjo za higieno v šolah za zagotovitev varne vrnitve na delo učiteljev, drugega osebja ter učencev.

| (16) | Organi so uvedli testiranje okužb s COVID-19 za bolnišnične paciente in delavce v javnih bolnišnicah ter zaposlene v domovih za nego in ustanovah za varstvo otrok. Strošek za testiranje se financira iz splošnega proračuna in zato nima izrecne pravne podlage. |
| --- | --- |

(16)

Organi so uvedli testiranje okužb s COVID-19 za bolnišnične paciente in delavce v javnih bolnišnicah ter zaposlene v domovih za nego in ustanovah za varstvo otrok. Strošek za testiranje se financira iz splošnega proračuna in zato nima izrecne pravne podlage.

| (17) | Nazadnje, „Zakon št. 27-A/2020 z dne 24. julija“, ki je naveden v prošnji Portugalske z dne 11. avgusta 2020, uvaja posebno nadomestilo za zaposlene v nacionalni zdravstveni službi, vključene v boj proti izbruhu COVID-19. Gre za enkratni dodatek za uspešnost, ki ustreza 50 % običajne bruto plače zaposlenega. |
| --- | --- |

(17)

Nazadnje, „Zakon št. 27-A/2020 z dne 24. julija“, ki je naveden v prošnji Portugalske z dne 11. avgusta 2020, uvaja posebno nadomestilo za zaposlene v nacionalni zdravstveni službi, vključene v boj proti izbruhu COVID-19. Gre za enkratni dodatek za uspešnost, ki ustreza 50 % običajne bruto plače zaposlenega.

| (18) | Portugalska izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Portugalska je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 5 934 462 488 EUR zaradi nacionalnih ukrepov, sprejetih za obravnavanje socialno-ekonomskih učinkov izbruha COVID-19. Povečanje, neposredno povezano z zgoraj navedenimi ukrepi, ki so sheme skrajšanega delovnega časa ali podobni ukrepi, pomeni nenadno in močno povečanje, ker je povezano z novimi ukrepi ter povečanjem povpraševanja po obstoječih ukrepih, ki skupaj zajemajo znaten delež podjetij in delovne sile na Portugalskem. |
| --- | --- |

(18)

Portugalska izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Portugalska je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 5 934 462 488 EUR zaradi nacionalnih ukrepov, sprejetih za obravnavanje socialno-ekonomskih učinkov izbruha COVID-19. Povečanje, neposredno povezano z zgoraj navedenimi ukrepi, ki so sheme skrajšanega delovnega časa ali podobni ukrepi, pomeni nenadno in močno povečanje, ker je povezano z novimi ukrepi ter povečanjem povpraševanja po obstoječih ukrepih, ki skupaj zajemajo znaten delež podjetij in delovne sile na Portugalskem.

| (19) | Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala s Portugalsko ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, kot tudi z uporabo ustreznih ukrepov, povezanih z zdravjem, ki so bili uvedeni zaradi izbruha COVID-19, ki so navedeni v prošnji z dne 11. avgusta 2020. |
| --- | --- |

(19)

Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala s Portugalsko ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, kot tudi z uporabo ustreznih ukrepov, povezanih z zdravjem, ki so bili uvedeni zaradi izbruha COVID-19, ki so navedeni v prošnji z dne 11. avgusta 2020.

| (20) | Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Portugalski pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi. |
| --- | --- |

(20)

Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Portugalski pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi.

| (21) | Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ta sklep ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči. |
| --- | --- |

(21)

Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ta sklep ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči.

| (22) | Portugalska bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Portugalska izvršila navedene odhodke. |
| --- | --- |

(22)

Portugalska bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Portugalska izvršila navedene odhodke.

| (23) | Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Portugalske, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti – |
| --- | --- |

(23)

Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Portugalske, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Portugalska izpolnjuje pogoje iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672.

Člen 2

1.   Unija da Portugalski na voljo posojilo v znesku največ 5 934 462 488 EUR. Povprečna zapadlost posojila ne presega 15 let.

2.   Obdobje razpoložljivosti finančne pomoči, odobrene s tem sklepom, je 18 mesecev od prvega dne po začetku učinkovanja tega sklepa.

3.   Komisija da Portugalski na voljo finančno pomoč Unije v največ osmih obrokih. Obrok se lahko izplača v eni ali več tranšah. Zapadlost tranš prvega obroka je lahko daljša od največje povprečne zapadlosti iz odstavka 1. V takih primerih se zapadlost nadaljnjih tranš določi tako, da se največja povprečna zapadlost iz odstavka 1 upošteva, ko so izplačani vsi obroki.

4.   Prvi obrok se sprosti ob začetku veljavnosti sporazuma o posojilu iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2020/672.

5.   Portugalska plača strošek financiranja Unije iz člena 4 Uredbe (EU) 2020/672 za vsak obrok ter vse pristojbine, stroške in odhodke Unije, ki izhajajo iz financiranja, povezanega s posojilom, odobrenim na podlagi odstavka 1 tega člena.

6.   Komisija odloča o obsegu in sprostitvi obrokov ter obsegu tranš.

Člen 3

Portugalska lahko financira naslednje ukrepe:

| (a) | podporo za ohranjanje pogodb o zaposlitvi z začasno prekinitvijo dela ali skrajšanjem običajnega delovnega časa, kot je določeno v členih od 298 do 308 „Zakona št. 7/2009 z dne 12. februarja“; |
| --- | --- |

(a)

podporo za ohranjanje pogodb o zaposlitvi z začasno prekinitvijo dela ali skrajšanjem običajnega delovnega časa, kot je določeno v členih od 298 do 308 „Zakona št. 7/2009 z dne 12. februarja“;

| (b) | novo in poenostavljeno posebno podporo za ohranjanje pogodb o zaposlitvi z začasno prekinitvijo dela ali skrajšanjem običajnega delovnega časa, kot je določeno v „Zakonskem odloku št. 10-G/2020 z dne 26. marca“ in členu 2 „Zakonskega odloka št. 27-B/2020 z dne 19. junija“; |
| --- | --- |

(b)

novo in poenostavljeno posebno podporo za ohranjanje pogodb o zaposlitvi z začasno prekinitvijo dela ali skrajšanjem običajnega delovnega časa, kot je določeno v „Zakonskem odloku št. 10-G/2020 z dne 26. marca“ in členu 2 „Zakonskega odloka št. 27-B/2020 z dne 19. junija“;

| (c) | posebne poklicne programe za ohranjanje pogodb o zaposlitvi z začasno prekinitvijo dela ali skrajšanjem običajnega delovnega časa, kot je določeno v členih od 7 do 9 „Zakonskega odloka št. 10-G/2020 z dne 26. marca“; |
| --- | --- |

(c)

posebne poklicne programe za ohranjanje pogodb o zaposlitvi z začasno prekinitvijo dela ali skrajšanjem običajnega delovnega časa, kot je določeno v členih od 7 do 9 „Zakonskega odloka št. 10-G/2020 z dne 26. marca“;

| (d) | novo posebno podporo za podjetja za ponoven začetek opravljanja poslovne dejavnosti, kot je določeno v členu od 4(1) do (7) in (10) do (12) ter členu 5 „Zakonskega odloka št. 27-B/2020 z dne 19. junija“; |
| --- | --- |

(d)

novo posebno podporo za podjetja za ponoven začetek opravljanja poslovne dejavnosti, kot je določeno v členu od 4(1) do (7) in (10) do (12) ter členu 5 „Zakonskega odloka št. 27-B/2020 z dne 19. junija“;

| (e) | novi dodatek za stabilizacijo dohodka za zaposlene, ki so upravičeni do podpore iz točk (a), (b) in (c) za ohranjanje pogodb o zaposlitvi z začasno prekinitvijo dela ali skrajšanjem običajnega delovnega časa iz portugalskega delovnopravnega zakonika ali do nove in poenostavljene podpore, uvedene v odziv na pandemijo COVID-19, kot je določeno v členu 3 „Zakonskega odloka št. 27-B/2020 z dne 19. junija“, kot je bil spremenjen z „Zakonom 58-A/2020 z dne 14. avgusta“; |
| --- | --- |

(e)

novi dodatek za stabilizacijo dohodka za zaposlene, ki so upravičeni do podpore iz točk (a), (b) in (c) za ohranjanje pogodb o zaposlitvi z začasno prekinitvijo dela ali skrajšanjem običajnega delovnega časa iz portugalskega delovnopravnega zakonika ali do nove in poenostavljene podpore, uvedene v odziv na pandemijo COVID-19, kot je določeno v členu 3 „Zakonskega odloka št. 27-B/2020 z dne 19. junija“, kot je bil spremenjen z „Zakonom 58-A/2020 z dne 14. avgusta“;

| (f) | novo in postopno posebno podporo za ohranjanje pogodb o zaposlitvi z začasnim skrajšanjem običajnega delovnega časa, kot je določeno v „Zakonskem odloku št. 46-A/2020 z dne 30. julija“; |
| --- | --- |

(f)

novo in postopno posebno podporo za ohranjanje pogodb o zaposlitvi z začasnim skrajšanjem običajnega delovnega časa, kot je določeno v „Zakonskem odloku št. 46-A/2020 z dne 30. julija“;

| (g) | novo posebno podporo za samozaposlene, neformalne delavce in družbenike, kot je določeno v členih od 26 do 28 „Zakonskega odloka št. 10-A/2020 z dne 13. marca“ in členu 325-G „Zakona št. 2/2020 z dne 31. marca“, kakor je bil spremenjen s členom 3 „Zakona št. 27-A/2020 z dne 24. julija“; |
| --- | --- |

(g)

novo posebno podporo za samozaposlene, neformalne delavce in družbenike, kot je določeno v členih od 26 do 28 „Zakonskega odloka št. 10-A/2020 z dne 13. marca“ in členu 325-G „Zakona št. 2/2020 z dne 31. marca“, kakor je bil spremenjen s členom 3 „Zakona št. 27-A/2020 z dne 24. julija“;

| (h) | družinski dodatek za zaposlene, ki jim je onemogočeno delo, ker morajo skrbeti za otroke, mlajše od 12 let, ali druge vzdrževane osebe, kot je določeno v členu 23 „Zakonskega odloka št. 10-A/2020 z dne 13. marca“; |
| --- | --- |

(h)

družinski dodatek za zaposlene, ki jim je onemogočeno delo, ker morajo skrbeti za otroke, mlajše od 12 let, ali druge vzdrževane osebe, kot je določeno v členu 23 „Zakonskega odloka št. 10-A/2020 z dne 13. marca“;

| (i) | posebno podporo za ohranjanje pogodb o zaposlitvi izvajalcev usposabljanja zaradi odpovedi izvedbe poklicnih usposabljanj, kot je določeno v „Odredbi vlade št. 3485-C/2020 z dne 17. marca“, „Odredbi vlade št. 4395/2020 z dne 10. aprila“ in „Odredbi vlade št. 5897-B/2020 z dne 28. maja“; |
| --- | --- |

(i)

posebno podporo za ohranjanje pogodb o zaposlitvi izvajalcev usposabljanja zaradi odpovedi izvedbe poklicnih usposabljanj, kot je določeno v „Odredbi vlade št. 3485-C/2020 z dne 17. marca“, „Odredbi vlade št. 4395/2020 z dne 10. aprila“ in „Odredbi vlade št. 5897-B/2020 z dne 28. maja“;

| (j) | regionalne ukrepe v zvezi z zaposlovanjem v avtonomni regiji Azori, kot je določeno v „Resoluciji Sveta regionalne vlade Azorov št. 97/2020 z dne 8. aprila“, „Resoluciji Sveta regionalne vlade Azorov št. 120/2020 z dne 28. aprila“, „Resoluciji Sveta regionalne vlade Azorov št. 128/2020 z dne 5. maja“, „Resoluciji Sveta regionalne vlade Azorov št. 129/2020 z dne 5. maja“, „Resoluciji Sveta regionalne vlade Azorov št. 195/2020 z dne 15. julija“, „Resoluciji Sveta regionalne vlade Azorov št. 196/2020 z dne 15. julija“ in „Resoluciji Sveta regionalne vlade Azorov št. 200/2020 z dne 17. julija“; |
| --- | --- |

(j)

regionalne ukrepe v zvezi z zaposlovanjem v avtonomni regiji Azori, kot je določeno v „Resoluciji Sveta regionalne vlade Azorov št. 97/2020 z dne 8. aprila“, „Resoluciji Sveta regionalne vlade Azorov št. 120/2020 z dne 28. aprila“, „Resoluciji Sveta regionalne vlade Azorov št. 128/2020 z dne 5. maja“, „Resoluciji Sveta regionalne vlade Azorov št. 129/2020 z dne 5. maja“, „Resoluciji Sveta regionalne vlade Azorov št. 195/2020 z dne 15. julija“, „Resoluciji Sveta regionalne vlade Azorov št. 196/2020 z dne 15. julija“ in „Resoluciji Sveta regionalne vlade Azorov št. 200/2020 z dne 17. julija“;

| (k) | regionalne ukrepe v zvezi z zaposlovanjem v avtonomni pokrajini Madeira, kot je določeno v „Resoluciji regionalne vlade Madeire št. 101/2020 z dne 13. marca“ in „Odloku št. 133-B/2020 podpredsedstva regionalne vlade Madeire ter regionalnega sekretariata za socialno vključenost in državljanstvo z dne 22. aprila“; |
| --- | --- |

(k)

regionalne ukrepe v zvezi z zaposlovanjem v avtonomni pokrajini Madeira, kot je določeno v „Resoluciji regionalne vlade Madeire št. 101/2020 z dne 13. marca“ in „Odloku št. 133-B/2020 podpredsedstva regionalne vlade Madeire ter regionalnega sekretariata za socialno vključenost in državljanstvo z dne 22. aprila“;

| (l) | nadomestilo za zaposlene in samozaposlene v preventivni izolaciji, kot je določeno v členu 19 „Zakonskega odloka št. 10-A/2020 z dne 13. marca“ in členu 325-F „Zakona št. 2/2020 z dne 31. marca“, kakor je bil spremenjen s členom 3 „Zakona št. 27-A/2020 z dne 24. julija“; |
| --- | --- |

(l)

nadomestilo za zaposlene in samozaposlene v preventivni izolaciji, kot je določeno v členu 19 „Zakonskega odloka št. 10-A/2020 z dne 13. marca“ in členu 325-F „Zakona št. 2/2020 z dne 31. marca“, kakor je bil spremenjen s členom 3 „Zakona št. 27-A/2020 z dne 24. julija“;

| (m) | nadomestilo za bolniško odsotnost zaradi okužbe s COVID-19, kot je določeno v členu 20 „Zakonskega odloka št. 10-A/2020 z dne 13. marca“ in členu 325-F „Zakona št. 2/2020 z dne 31. marca“, kakor je bil spremenjen s členom 3 „Zakona št. 27-A/2020 z dne 24. julija“; |
| --- | --- |

(m)

nadomestilo za bolniško odsotnost zaradi okužbe s COVID-19, kot je določeno v členu 20 „Zakonskega odloka št. 10-A/2020 z dne 13. marca“ in členu 325-F „Zakona št. 2/2020 z dne 31. marca“, kakor je bil spremenjen s členom 3 „Zakona št. 27-A/2020 z dne 24. julija“;

| (n) | nakup osebne zaščitne opreme, ki se uporablja na delovnem mestu, zlasti v javnih bolnišnicah, na resornih ministrstvih, v občinah in avtonomnih regijah Azori in Madeira, kot je določeno v členu 3 „Zakonskega odloka št. 10-A/2020 z dne 13. marca“; |
| --- | --- |

(n)

nakup osebne zaščitne opreme, ki se uporablja na delovnem mestu, zlasti v javnih bolnišnicah, na resornih ministrstvih, v občinah in avtonomnih regijah Azori in Madeira, kot je določeno v členu 3 „Zakonskega odloka št. 10-A/2020 z dne 13. marca“;

| (o) | kampanjo za higieno v šolah, kot je določeno v členu 9 „Zakonskega odloka št. 10-A/2020 z dne 13. marca“; |
| --- | --- |

(o)

kampanjo za higieno v šolah, kot je določeno v členu 9 „Zakonskega odloka št. 10-A/2020 z dne 13. marca“;

| (p) | testiranje okužb s COVID-19 za bolnišnične paciente in delavce v javnih bolnišnicah ter zaposlene v domovih za nego in ustanovah za varstvo otrok; |
| --- | --- |

(p)

testiranje okužb s COVID-19 za bolnišnične paciente in delavce v javnih bolnišnicah ter zaposlene v domovih za nego in ustanovah za varstvo otrok;

| (q) | novo posebno nadomestilo za delavce v nacionalni zdravstveni službi, vključene v boj proti izbruhu COVID-19, kot je določeno v členu 42-A „Zakona št. 2/2020 z dne 31. marca“, kakor je bil spremenjen s členom 3 „Zakona št. 27-A/2020 z dne 24. julija“. |
| --- | --- |

(q)

novo posebno nadomestilo za delavce v nacionalni zdravstveni službi, vključene v boj proti izbruhu COVID-19, kot je določeno v členu 42-A „Zakona št. 2/2020 z dne 31. marca“, kakor je bil spremenjen s členom 3 „Zakona št. 27-A/2020 z dne 24. julija“.

Člen 4

Portugalska do 30. marca 2021 in nato vsakih šest mesecev obvešča Komisijo o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, dokler ti načrtovani javnofinančni odhodki niso v celoti izvršeni.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Portugalsko republiko.

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve naslovnika.

Člen 6

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 25. septembra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL L 159, 20.5.2020, str. 1.

1

(2)  Kakor je bil spremenjen z Zakonom 27-A/2020 z dne 24. julija 2020.

2

(3)  Kakor je bil spremenjen z Zakonom 27-A/2020 z dne 24. julija 2020.

3

---

| 29.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/55 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/55

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2020/1355

z dne 25. septembra 2020

o odobritvi začasne podpore Romuniji na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 (1) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Romunija je 7. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene. |
| --- | --- |

(1)

Romunija je 7. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene.

| (2) | Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Romunija sprejela za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Romunije do konca leta 2020 znašala 9,2 % oziroma 46,2 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Romunije v letu 2020 zmanjšal za 6,0 %. |
| --- | --- |

(2)

Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Romunija sprejela za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Romunije do konca leta 2020 znašala 9,2 % oziroma 46,2 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Romunije v letu 2020 zmanjšal za 6,0 %.

| (3) | Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile v Romuniji. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov v Romuniji v zvezi z nacionalnimi shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, ter ukrepi, povezanimi z zdravjem, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 11. |
| --- | --- |

(3)

Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile v Romuniji. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov v Romuniji v zvezi z nacionalnimi shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, ter ukrepi, povezanimi z zdravjem, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 11.

| (4) | „Izredni odlok vlade 30/2020“ (2), ki je naveden v prošnji Romunije z dne 7. avgusta 2020, določa prejemek zaposlenim pri delodajalcih, ki so zaradi posledic izbruha COVID-19 zmanjšali ali začasno prekinili svojo dejavnost. Prejemek je omejen na 75 % osnovne plače teh zaposlenih (vendar ne več kot 75 % povprečne bruto plače v gospodarstvu) za čas trajanja izrednih razmer. |
| --- | --- |

(4)

„Izredni odlok vlade 30/2020“ (2), ki je naveden v prošnji Romunije z dne 7. avgusta 2020, določa prejemek zaposlenim pri delodajalcih, ki so zaradi posledic izbruha COVID-19 zmanjšali ali začasno prekinili svojo dejavnost. Prejemek je omejen na 75 % osnovne plače teh zaposlenih (vendar ne več kot 75 % povprečne bruto plače v gospodarstvu) za čas trajanja izrednih razmer.

| (5) | Z „Izrednim odlokom vlade 92/2020“ (3), ki je naveden v prošnji Romunije z dne 7. avgusta 2020, je bil uveden prejemek za osebe, katerih pogodba o zaposlitvi je bila začasno prekinjena vsaj 15 dni v času izrednih razmer ali stanja pripravljenosti, pod pogojem, da se njihovo delovno razmerje ohrani do 31. decembra 2020. Prejemek znaša 41,5 % bruto osnovne plače teh zaposlenih (vendar ne več kot 41,5 % povprečne bruto plače v gospodarstvu). |
| --- | --- |

(5)

Z „Izrednim odlokom vlade 92/2020“ (3), ki je naveden v prošnji Romunije z dne 7. avgusta 2020, je bil uveden prejemek za osebe, katerih pogodba o zaposlitvi je bila začasno prekinjena vsaj 15 dni v času izrednih razmer ali stanja pripravljenosti, pod pogojem, da se njihovo delovno razmerje ohrani do 31. decembra 2020. Prejemek znaša 41,5 % bruto osnovne plače teh zaposlenih (vendar ne več kot 41,5 % povprečne bruto plače v gospodarstvu).

| (6) | Z „Izrednim odlokom vlade 132/2020“ (4) je bila uvedena shema skrajšanega delovnega časa, v okviru katere ima delodajalec v primeru začasnega zmanjšanja dejavnosti zaradi izrednih razmer ali stanja pripravljenosti možnost, da delovni čas zaposlenih skrajša za največ 50 %. V obdobju skrajšanega delovnega časa so prizadeti zaposleni upravičeni do nadomestila v višini 75 % razlike med bruto plačo za običajni delovni čas in dejansko plačo. |
| --- | --- |

(6)

Z „Izrednim odlokom vlade 132/2020“ (4) je bila uvedena shema skrajšanega delovnega časa, v okviru katere ima delodajalec v primeru začasnega zmanjšanja dejavnosti zaradi izrednih razmer ali stanja pripravljenosti možnost, da delovni čas zaposlenih skrajša za največ 50 %. V obdobju skrajšanega delovnega časa so prizadeti zaposleni upravičeni do nadomestila v višini 75 % razlike med bruto plačo za običajni delovni čas in dejansko plačo.

| (7) | Za samozaposlene in svobodne poklice sta bila uvedena dva ukrepa. Za tiste, ki so v celoti prenehali delati zaradi posledic izbruha COVID-19, država zagotavlja prejemek v višini 75 % povprečne bruto plače (5). Za tiste, ki so skrajšali delovni čas, država zagotavlja prejemek do 41,5 % povprečne bruto plače. |
| --- | --- |

(7)

Za samozaposlene in svobodne poklice sta bila uvedena dva ukrepa. Za tiste, ki so v celoti prenehali delati zaradi posledic izbruha COVID-19, država zagotavlja prejemek v višini 75 % povprečne bruto plače (5). Za tiste, ki so skrajšali delovni čas, država zagotavlja prejemek do 41,5 % povprečne bruto plače.

| (8) | Za dnevne delavce, ki so prenehali delati zaradi začasne prekinitve poslovnih dejavnosti zaradi posledic izbruha COVID-19, so organi uvedli ukrep, ki zagotavlja podporo v višini 35 % plačila, ki ga morajo prejeti na delovni dan, za največ tri mesece. |
| --- | --- |

(8)

Za dnevne delavce, ki so prenehali delati zaradi začasne prekinitve poslovnih dejavnosti zaradi posledic izbruha COVID-19, so organi uvedli ukrep, ki zagotavlja podporo v višini 35 % plačila, ki ga morajo prejeti na delovni dan, za največ tri mesece.

| (9) | „Izredni odlok vlade 11/2020“ (6), ki je naveden v prošnji Romunije z dne 7. avgusta 2020, določa dodatek za dodatno delo za osebje posebnih struktur nacionalnega inštituta za javno zdravje in okrožnih direktoratov za javno zdravje in/ali direktorata za javno zdravje v Bukarešti, ki si prizadevajo za usklajevanje in izvajanje ukrepov za preprečevanje in omejevanje dogodkov, ki jih je SZO razglasila za izredne razmere svetovnih razsežnosti v javnem zdravju zaradi okužb s COVID-19. Ukrep zagotavlja korist, enakovredno 75 % osnovne plače za ure, ki so presegale običajni delovni čas, in 100 % osnovne plače za ure, opravljene ob koncu tedna, ob praznikih in drugih dnevih, ki se ne štejejo kot delovni dnevi. Ta ukrep se lahko šteje za ukrep, povezan z zdravjem, iz Uredbe (EU) 2020/672. |
| --- | --- |

(9)

„Izredni odlok vlade 11/2020“ (6), ki je naveden v prošnji Romunije z dne 7. avgusta 2020, določa dodatek za dodatno delo za osebje posebnih struktur nacionalnega inštituta za javno zdravje in okrožnih direktoratov za javno zdravje in/ali direktorata za javno zdravje v Bukarešti, ki si prizadevajo za usklajevanje in izvajanje ukrepov za preprečevanje in omejevanje dogodkov, ki jih je SZO razglasila za izredne razmere svetovnih razsežnosti v javnem zdravju zaradi okužb s COVID-19. Ukrep zagotavlja korist, enakovredno 75 % osnovne plače za ure, ki so presegale običajni delovni čas, in 100 % osnovne plače za ure, opravljene ob koncu tedna, ob praznikih in drugih dnevih, ki se ne štejejo kot delovni dnevi. Ta ukrep se lahko šteje za ukrep, povezan z zdravjem, iz Uredbe (EU) 2020/672.

| (10) | Za zaposlene v nacionalnem sistemu obrambe, kazenskih ustanovah, javnozdravstvenih ustanovah in drugih kategorijah, določenih z ministrskimi odredbami, so organi uvedli dodatek za varstvo otroka. Prejemek je pogojen s tem, da drugi starš ne koristi alternativnih pravic, po katerih dobijo starši proste dni za varstvo otrok v primeru začasnega zaprtja izobraževalnih enot. Ta ukrep se lahko šteje za ukrep, podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj zagotavlja dohodkovno podporo zaposlenim, kar bo pomagalo kriti stroške varstva otrošk med zaprtjem šol in s tem pomagalo staršem nadaljevati delo in preprečiti, da bi bila ogrožena delovna razmerja. |
| --- | --- |

(10)

Za zaposlene v nacionalnem sistemu obrambe, kazenskih ustanovah, javnozdravstvenih ustanovah in drugih kategorijah, določenih z ministrskimi odredbami, so organi uvedli dodatek za varstvo otroka. Prejemek je pogojen s tem, da drugi starš ne koristi alternativnih pravic, po katerih dobijo starši proste dni za varstvo otrok v primeru začasnega zaprtja izobraževalnih enot. Ta ukrep se lahko šteje za ukrep, podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj zagotavlja dohodkovno podporo zaposlenim, kar bo pomagalo kriti stroške varstva otrošk med zaprtjem šol in s tem pomagalo staršem nadaljevati delo in preprečiti, da bi bila ogrožena delovna razmerja.

| (11) | Končno, z „Zakonom št. 56/2020“ (7), ki je naveden v prošnji Romunije z dne 7. avgusta 2020, se uvede dodatek za posebno nevarne razmere v višini do 30 % plače zdravstvenega osebja, ki sodeluje pri zdravstvenih ukrepih proti COVID-19. |
| --- | --- |

(11)

Končno, z „Zakonom št. 56/2020“ (7), ki je naveden v prošnji Romunije z dne 7. avgusta 2020, se uvede dodatek za posebno nevarne razmere v višini do 30 % plače zdravstvenega osebja, ki sodeluje pri zdravstvenih ukrepih proti COVID-19.

| (12) | Romunija izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Romunija je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 4 370 779 006 EUR zaradi povečanja zneskov, ki so neposredno povezani s prejemki za zaposlene in druge kategorije razen zaposlenih, dodatkom za ponovno zaposlene in druge kategorije razen zaposlenih, prihodnjo shemo skrajšanega delovnega časa, podporoza dnevne delavce in dodatkom za otroško varstvo za določeno osebje. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker se nanaša na nove ukrepe, ki zajemajo velik delež podjetij in delovne sile v Romuniji. Romunija namerava 271 534 419 EUR povečanega zneska odhodkov financirati iz skladov Unije. |
| --- | --- |

(12)

Romunija izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Romunija je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 4 370 779 006 EUR zaradi povečanja zneskov, ki so neposredno povezani s prejemki za zaposlene in druge kategorije razen zaposlenih, dodatkom za ponovno zaposlene in druge kategorije razen zaposlenih, prihodnjo shemo skrajšanega delovnega časa, podporoza dnevne delavce in dodatkom za otroško varstvo za določeno osebje. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker se nanaša na nove ukrepe, ki zajemajo velik delež podjetij in delovne sile v Romuniji. Romunija namerava 271 534 419 EUR povečanega zneska odhodkov financirati iz skladov Unije.

| (13) | Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala z Romunijo ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, kot tudi z uporabo zadevnih ukrepov, povezanih z zdravjem, ki so bili uvedeni zaradi izbruha COVID-19, navedeno v prošnji z dne 7. avgusta 2020. |
| --- | --- |

(13)

Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala z Romunijo ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, kot tudi z uporabo zadevnih ukrepov, povezanih z zdravjem, ki so bili uvedeni zaradi izbruha COVID-19, navedeno v prošnji z dne 7. avgusta 2020.

| (14) | Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Romuniji pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi. |
| --- | --- |

(14)

Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Romuniji pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi.

| (15) | Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči. |
| --- | --- |

(15)

Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči.

| (16) | Romunija bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Romunija izvršila navedene odhodke. |
| --- | --- |

(16)

Romunija bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Romunija izvršila navedene odhodke.

| (17) | Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Romunije, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti – |
| --- | --- |

(17)

Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Romunije, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Romunija izpolnjuje pogoje iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672.

Člen 2

1.   Unija da Romuniji na voljo posojilo v znesku največ 4 099 244 587 EUR. Povprečna zapadlost posojila ne presega 15 let.

2.   Obdobje razpoložljivosti finančne pomoči, odobrene s tem sklepom, je 18 mesecev od prvega dne po začetku učinkovanja tega sklepa.

3.   Komisija da Romuniji na voljo finančno pomoč Unije v največ osmih obrokih. Obrok se lahko izplača v eni ali več tranšah. Zapadlost tranš prvega obroka je lahko daljša od največje povprečne zapadlosti iz odstavka 1. V takih primerih se zapadlost nadaljnjih tranš določi tako, da se največja povprečna zapadlost iz odstavka 1 upošteva, ko so izplačani vsi obroki.

4.   Prvi obrok se sprosti ob začetku veljavnosti sporazuma o posojilu iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2020/672.

5.   Romunija plača strošek financiranja Unije iz člena 4 Uredbe (EU) 2020/672 za vsak obrok ter vse pristojbine, stroške in odhodke Unije, ki izhajajo iz financiranja, povezanega s posojilom, odobrenim na podlagi odstavka 1 tega člena.

6.   Komisija odloča o obsegu in sprostitvi obrokov ter obsegu tranš.

Člen 3

Romunija lahko financira naslednje ukrepe:

| (a) | prejemek za zaposlene na čakanju pri delodajalcih, ki zmanjšajo ali začasno prekinejo dejavnost, kot je določeno v členu XI „Izrednega odloka vlade 30/2020“; |
| --- | --- |

(a)

prejemek za zaposlene na čakanju pri delodajalcih, ki zmanjšajo ali začasno prekinejo dejavnost, kot je določeno v členu XI „Izrednega odloka vlade 30/2020“;

| (b) | prejemek, do katerega so upravičene osebe, katerih pogodba o zaposlitvi je bila začasno prekinjena, kot je določeno v členu I „Izrednega odloka vlade 92/2020“; |
| --- | --- |

(b)

prejemek, do katerega so upravičene osebe, katerih pogodba o zaposlitvi je bila začasno prekinjena, kot je določeno v členu I „Izrednega odloka vlade 92/2020“;

| (c) | shemo skrajšanega delovnega časa, kot je določeno v členu 1 „Izrednega odloka vlade 132/2020“; |
| --- | --- |

(c)

shemo skrajšanega delovnega časa, kot je določeno v členu 1 „Izrednega odloka vlade 132/2020“;

| (d) | prejemek, podoben tistemu iz točke (a), za druge kategorije razen zaposlenih, vključno s samozaposlenimi in svobodnimi poklici, kot je določeno v členu XV „Izrednega odloka vlade 30/2020“; |
| --- | --- |

(d)

prejemek, podoben tistemu iz točke (a), za druge kategorije razen zaposlenih, vključno s samozaposlenimi in svobodnimi poklici, kot je določeno v členu XV „Izrednega odloka vlade 30/2020“;

| (e) | prejemek, določen v „Zakonu št. 6/2020 o državnem proračunu za socialno zavarovanje za leto 2020“ za druge kategorije razen zaposlenih, vključno s samozaposlenimi in svobodnimi poklici, kot je določeno v členu 3 „Izrednega odloka vlade 132/2020“; |
| --- | --- |

(e)

prejemek, določen v „Zakonu št. 6/2020 o državnem proračunu za socialno zavarovanje za leto 2020“ za druge kategorije razen zaposlenih, vključno s samozaposlenimi in svobodnimi poklici, kot je določeno v členu 3 „Izrednega odloka vlade 132/2020“;

| (f) | podporo za dnevne delavce, kot je določeno v členu 4 „Izrednega odloka vlade 132/2020“; |
| --- | --- |

(f)

podporo za dnevne delavce, kot je določeno v členu 4 „Izrednega odloka vlade 132/2020“;

| (g) | dodatek v zvezi z dodatnim delom za osebje posebnih struktur nacionalnega inštituta za javno zdravje in okrožnih direktoratov za javno zdravje in/ali direktorata za javno zdravje v Bukarešti, kot je določeno v členu 8(6) „Izrednega odloka vlade 11/2020“; |
| --- | --- |

(g)

dodatek v zvezi z dodatnim delom za osebje posebnih struktur nacionalnega inštituta za javno zdravje in okrožnih direktoratov za javno zdravje in/ali direktorata za javno zdravje v Bukarešti, kot je določeno v členu 8(6) „Izrednega odloka vlade 11/2020“;

| (h) | dodatek za varstvo otroka za zaposlene v nacionalnem sistemu obrambe, kazenskih ustanovah, javnozdravstvenih ustanovah in drugih kategorijah, določenih z ministrskimi odredbami, kot je določeno v členu 1(6) „Izrednega odloka vlade 30/2020“; |
| --- | --- |

(h)

dodatek za varstvo otroka za zaposlene v nacionalnem sistemu obrambe, kazenskih ustanovah, javnozdravstvenih ustanovah in drugih kategorijah, določenih z ministrskimi odredbami, kot je določeno v členu 1(6) „Izrednega odloka vlade 30/2020“;

| (i) | dodatek za posebno nevarne razmere, ki se dodeli ob priznavanju zaslug zdravstvenega osebja, kot je določeno v členu 7 „Zakona št. 56/2020“. |
| --- | --- |

(i)

dodatek za posebno nevarne razmere, ki se dodeli ob priznavanju zaslug zdravstvenega osebja, kot je določeno v členu 7 „Zakona št. 56/2020“.

Člen 4

Romunija do 30. marca 2021 in nato vsakih šest mesecev obvešča Komisijo o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, dokler ti načrtovani javnofinančni odhodki niso v celoti izvršeni.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Romunijo.

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve naslovnika.

Člen 6

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 25. septembra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL L 159, 20.5.2020, str. 1.

1

(2)  Objavljeno v Uradnem listu 231 z dne 21. marca 2020.

2

(3)  Objavljeno v Uradnem listu Romunije 459 z dne 29. maja 2020.

3

(4)  Objavljeno v Uradnem listu 720 z dne 10. avgusta 2020.

4

(5)  Kot je določeno z „Zakonom št. 6/2020 o državnem proračunu za socialno zavarovanje za leto 2020“.

5

(6)  Objavljeno v Uradnem listu 102 z dne 11. februarja 2020.

6

(7)  Objavljeno v Uradnem listu 402 z dne 15. maja 2020.

7

---

| 29.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/59

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2020/1356

z dne 25. septembra 2020

o odobritvi začasne podpore Republiki Sloveniji na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 (1) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Slovenija je 7. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene. |
| --- | --- |

(1)

Slovenija je 7. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene.

| (2) | Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Slovenija uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Slovenije do konca leta 2020 znašala 7,2 % oziroma 83,7 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Slovenije v letu 2020 zmanjšal za 7,0 %. |
| --- | --- |

(2)

Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Slovenija uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Slovenije do konca leta 2020 znašala 7,2 % oziroma 83,7 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Slovenije v letu 2020 zmanjšal za 7,0 %.

| (3) | Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile v Sloveniji. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov v Sloveniji v zvezi s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 9. |
| --- | --- |

(3)

Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile v Sloveniji. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov v Sloveniji v zvezi s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 4 do 9.

| (4) | Z „Zakonom o interventnih ukrepih na področju plač in prispevkov (ZIUPPP)“ (2) in „Zakonom o interventnih ukrepih za zajezitev epidemije COVID-19 in omilitev njenih posledic za državljane in gospodarstvo (ZIUZEOP)“ (3), ki sta navedena v prošnji Slovenije z dne 7. avgusta 2020, je bila uvedena shema nadomestil plače za zaposlene, ki niso delali (ali so bili na čakanju) zaradi začasne nezmožnosti delodajalcev, da zagotovijo delo, iz poslovnih razlogov. Nadomestilo, ki se izplača v okviru sheme, je omejeno na 80 % povprečne plače zaposlenega v zadnjih treh mesecih, vendar ni nižje od minimalne plače v Sloveniji, in je pogojeno s tem, da delodajalec za čas udeležbe v shemi ne odpusti zaposlenega. Shema je veljala od 13. marca 2020 do 31. maja 2020. Na podlagi „Zakona o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije COVID-19 (ZIUOOPE)“ (4) je bila shema od takrat podaljšana z nekaterimi spremembami za obdobje od 1. junija 2020 do 31. avgusta 2020, pri čemer se načrtuje dodatno podaljšanje do konca septembra 2020. |
| --- | --- |

(4)

Z „Zakonom o interventnih ukrepih na področju plač in prispevkov (ZIUPPP)“ (2) in „Zakonom o interventnih ukrepih za zajezitev epidemije COVID-19 in omilitev njenih posledic za državljane in gospodarstvo (ZIUZEOP)“ (3), ki sta navedena v prošnji Slovenije z dne 7. avgusta 2020, je bila uvedena shema nadomestil plače za zaposlene, ki niso delali (ali so bili na čakanju) zaradi začasne nezmožnosti delodajalcev, da zagotovijo delo, iz poslovnih razlogov. Nadomestilo, ki se izplača v okviru sheme, je omejeno na 80 % povprečne plače zaposlenega v zadnjih treh mesecih, vendar ni nižje od minimalne plače v Sloveniji, in je pogojeno s tem, da delodajalec za čas udeležbe v shemi ne odpusti zaposlenega. Shema je veljala od 13. marca 2020 do 31. maja 2020. Na podlagi „Zakona o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije COVID-19 (ZIUOOPE)“ (4) je bila shema od takrat podaljšana z nekaterimi spremembami za obdobje od 1. junija 2020 do 31. avgusta 2020, pri čemer se načrtuje dodatno podaljšanje do konca septembra 2020.

| (5) | Uvedena je bila oprostitev plačila prispevkov za socialno varnost za zaposlene, ki so upravičenci v okviru sheme nadomestil plače. Ta shema je prav tako veljala od 13. marca 2020 do 31. maja 2020. |
| --- | --- |

(5)

Uvedena je bila oprostitev plačila prispevkov za socialno varnost za zaposlene, ki so upravičenci v okviru sheme nadomestil plače. Ta shema je prav tako veljala od 13. marca 2020 do 31. maja 2020.

| (6) | Oblikovana je bila shema skrajšanega delovnega časa, ki delodajalcem omogoča, da začasno uvedejo delo s skrajšanjem polnega delovnega časa, medtem ko zaposleni prejemajo plačo za polni delovni čas. Delodajalec prejme subvencijo v fiksnem znesku za neopravljene ure vsakega zaposlenega, ki je pogojena s tem, da delodajalec za čas udeležbe v shemi in še dodaten mesec po tem ne odpusti zaposlenega. Shema velja od 1. junija 2020 do 31. decembra 2020. |
| --- | --- |

(6)

Oblikovana je bila shema skrajšanega delovnega časa, ki delodajalcem omogoča, da začasno uvedejo delo s skrajšanjem polnega delovnega časa, medtem ko zaposleni prejemajo plačo za polni delovni čas. Delodajalec prejme subvencijo v fiksnem znesku za neopravljene ure vsakega zaposlenega, ki je pogojena s tem, da delodajalec za čas udeležbe v shemi in še dodaten mesec po tem ne odpusti zaposlenega. Shema velja od 1. junija 2020 do 31. decembra 2020.

| (7) | Za zaposlene, ki so ostali na delovnem mestu, so organi uvedli shemo, ki je subvencionirala plačilo prispevkov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, vključno s prispevki za poklicne pokojnine. Ukrep je bil povezan z obveznostjo delodajalca, da izplačuje mesečni krizni dodatek v višini 200 EUR zaposlenim delavcem, ki prejemajo plačo, nižjo od trikratnika minimalne plače. Organi so zaprosili le za tisti del odhodkov, ki se nanaša na zaposlene, ki so bili neprekinjeno zaposleni do datuma zadnjih razpoložljivih podatkov. Ukrep je veljal od 13. marca 2020 do 31. maja 2020. |
| --- | --- |

(7)

Za zaposlene, ki so ostali na delovnem mestu, so organi uvedli shemo, ki je subvencionirala plačilo prispevkov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, vključno s prispevki za poklicne pokojnine. Ukrep je bil povezan z obveznostjo delodajalca, da izplačuje mesečni krizni dodatek v višini 200 EUR zaposlenim delavcem, ki prejemajo plačo, nižjo od trikratnika minimalne plače. Organi so zaprosili le za tisti del odhodkov, ki se nanaša na zaposlene, ki so bili neprekinjeno zaposleni do datuma zadnjih razpoložljivih podatkov. Ukrep je veljal od 13. marca 2020 do 31. maja 2020.

| (8) | Uveden je bil ukrep, ki zagotavlja financiranje prispevkov za socialno varnost za samozaposlene, kmete in verske uslužbence. Ukrep zajema vse prispevke za socialno varnost za take upravičence, ki so bili zavarovani in med epidemijo niso mogli opravljati svoje gospodarske dejavnosti ali so lahko opravljali le del te dejavnosti. Ukrep je veljal od 13. marca 2020 do 31. maja 2020. |
| --- | --- |

(8)

Uveden je bil ukrep, ki zagotavlja financiranje prispevkov za socialno varnost za samozaposlene, kmete in verske uslužbence. Ukrep zajema vse prispevke za socialno varnost za take upravičence, ki so bili zavarovani in med epidemijo niso mogli opravljati svoje gospodarske dejavnosti ali so lahko opravljali le del te dejavnosti. Ukrep je veljal od 13. marca 2020 do 31. maja 2020.

| (9) | Končno, uvedena je bila pomoč v obliki mesečnega temeljnega dohodka za samozaposlene osebe, kmete in verske uslužbence v višini 350 EUR v marcu 2020 in 700 EUR v aprilu in maju 2020 za upravičence, ki so bili zavarovani in med epidemijo niso mogli opravljati svoje gospodarske dejavnosti ali so lahko opravljali le del te dejavnosti. Ukrep je veljal od 13. marca 2020 do 31. maja 2020. |
| --- | --- |

(9)

Končno, uvedena je bila pomoč v obliki mesečnega temeljnega dohodka za samozaposlene osebe, kmete in verske uslužbence v višini 350 EUR v marcu 2020 in 700 EUR v aprilu in maju 2020 za upravičence, ki so bili zavarovani in med epidemijo niso mogli opravljati svoje gospodarske dejavnosti ali so lahko opravljali le del te dejavnosti. Ukrep je veljal od 13. marca 2020 do 31. maja 2020.

| (10) | Slovenija izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Slovenija je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 1 203 670 000 EUR zaradi nacionalnih ukrepov, sprejetih za obravnavanje socialno-ekonomskih učinkov izbruha COVID-19. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker novi ukrepi zajemajo znaten delež podjetij in delovne sile v Sloveniji. Slovenija namerava 90 000 000 EUR povečanega zneska odhodkov financirati iz skladov Unije. |
| --- | --- |

(10)

Slovenija izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Slovenija je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 1 203 670 000 EUR zaradi nacionalnih ukrepov, sprejetih za obravnavanje socialno-ekonomskih učinkov izbruha COVID-19. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker novi ukrepi zajemajo znaten delež podjetij in delovne sile v Sloveniji. Slovenija namerava 90 000 000 EUR povečanega zneska odhodkov financirati iz skladov Unije.

| (11) | Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala s Slovenijo ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi iz prošnje z dne 7. avgusta 2020. |
| --- | --- |

(11)

Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala s Slovenijo ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi iz prošnje z dne 7. avgusta 2020.

| (12) | Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Sloveniji pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi. |
| --- | --- |

(12)

Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Sloveniji pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi.

| (13) | Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ta sklep ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči. |
| --- | --- |

(13)

Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ta sklep ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči.

| (14) | Slovenija bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Slovenija izvršila navedene odhodke. |
| --- | --- |

(14)

Slovenija bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Slovenija izvršila navedene odhodke.

| (15) | Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Slovenije, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti – |
| --- | --- |

(15)

Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Slovenije, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Slovenija izpolnjuje pogoje iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672.

Člen 2

1.   Unija da Sloveniji na voljo posojilo v znesku največ 1 113 670 000 EUR. Povprečna zapadlost posojila ne presega 15 let.

2.   Obdobje razpoložljivosti finančne pomoči, odobrene s tem sklepom, je 18 mesecev od prvega dne po začetku učinkovanja tega sklepa.

3.   Komisija da Sloveniji na voljo finančno pomoč Unije v največ osmih obrokih. Obrok se lahko izplača v eni ali več tranšah. Zapadlost tranš prvega obroka je lahko daljša od največje povprečne zapadlosti iz odstavka 1. V takih primerih se zapadlost nadaljnjih tranš določi tako, da se največja povprečna zapadlost iz odstavka 1 upošteva, ko so izplačani vsi obroki.

4.   Prvi obrok se sprosti ob začetku veljavnosti sporazuma o posojilu iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2020/672.

5.   Slovenija plača stroške financiranja Unije iz člena 4 Uredbe (EU) 2020/672 za vsak obrok ter vse pristojbine, stroške in odhodke Unije, ki izhajajo iz financiranja, povezanega s posojilom, odobrenim na podlagi odstavka 1 tega člena.

6.   Komisija odloča o obsegu in sprostitvi obrokov ter obsegu tranš.

Člen 3

Slovenija lahko financira naslednje ukrepe:

| (a) | shemo nadomestila plače, kot je določena v členih 7 in 8 „Zakona o interventnih ukrepih na področju plač in prispevkov“ in členih 21 do 32 „Zakona o interventnih ukrepih za zajezitev epidemije COVID-19 in omilitev njenih posledic za državljane in gospodarstvo“, kakor je bil spremenjen, ter kot je bila podaljšana s členi 24 do 34 „Zakona o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije COVID-19“; |
| --- | --- |

(a)

shemo nadomestila plače, kot je določena v členih 7 in 8 „Zakona o interventnih ukrepih na področju plač in prispevkov“ in členih 21 do 32 „Zakona o interventnih ukrepih za zajezitev epidemije COVID-19 in omilitev njenih posledic za državljane in gospodarstvo“, kakor je bil spremenjen, ter kot je bila podaljšana s členi 24 do 34 „Zakona o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije COVID-19“;

| (b) | oprostitev plačila prispevkov za socialno varnost za delavce, ki so upravičenci v okviru sheme nadomestil plače, kot je določeno v členih 21 do 32 „Zakona o interventnih ukrepih za zajezitev epidemije COVID-19 in omilitev njenih posledic za državljane in gospodarstvo“; |
| --- | --- |

(b)

oprostitev plačila prispevkov za socialno varnost za delavce, ki so upravičenci v okviru sheme nadomestil plače, kot je določeno v členih 21 do 32 „Zakona o interventnih ukrepih za zajezitev epidemije COVID-19 in omilitev njenih posledic za državljane in gospodarstvo“;

| (c) | shemo skrajšanega delovnega časa, ki subvencionira začasno skrajšanje polnega delovnega časa, kot je določeno v členih 11 do 23 „Zakona o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije COVID-19“; |
| --- | --- |

(c)

shemo skrajšanega delovnega časa, ki subvencionira začasno skrajšanje polnega delovnega časa, kot je določeno v členih 11 do 23 „Zakona o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije COVID-19“;

| (d) | plačilo prispevkov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje za delavce ter mesečnega kriznega dodatka, kot je določeno v členu 33 „Zakona o interventnih ukrepih za zajezitev epidemije COVID-19 in omilitev njenih posledic za državljane in gospodarstvo“, za del odhodkov, povezanih z zaposlenimi, ki so bili neprekinjeno zaposleni do datuma zadnjih razpoložljivih podatkov; |
| --- | --- |

(d)

plačilo prispevkov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje za delavce ter mesečnega kriznega dodatka, kot je določeno v členu 33 „Zakona o interventnih ukrepih za zajezitev epidemije COVID-19 in omilitev njenih posledic za državljane in gospodarstvo“, za del odhodkov, povezanih z zaposlenimi, ki so bili neprekinjeno zaposleni do datuma zadnjih razpoložljivih podatkov;

| (e) | financiranje prispevkov za socialno varnost za samozaposlene, kmete in verske uslužbence, kot je določeno v členu 38 „Zakona o interventnih ukrepih za zajezitev epidemije COVID-19 in omilitev njenih posledic za državljane in gospodarstvo“; |
| --- | --- |

(e)

financiranje prispevkov za socialno varnost za samozaposlene, kmete in verske uslužbence, kot je določeno v členu 38 „Zakona o interventnih ukrepih za zajezitev epidemije COVID-19 in omilitev njenih posledic za državljane in gospodarstvo“;

| (f) | pomoč v obliki mesečnega temeljnega dohodka za samozaposlene, kmete in verske uslužbence, kot je določeno v členu 34 „Zakona o interventnih ukrepih za zajezitev epidemije COVID-19 in omilitev njenih posledic za državljane in gospodarstvo“. |
| --- | --- |

(f)

pomoč v obliki mesečnega temeljnega dohodka za samozaposlene, kmete in verske uslužbence, kot je določeno v členu 34 „Zakona o interventnih ukrepih za zajezitev epidemije COVID-19 in omilitev njenih posledic za državljane in gospodarstvo“.

Člen 4

Slovenija do 30. marca 2021 in nato vsakih šest mesecev obvešča Komisijo o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, dokler ti načrtovani javnofinančni odhodki niso v celoti izvršeni.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Republiko Slovenijo.

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve naslovnika.

Člen 6

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 25. septembra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL L 159, 20.5.2020, str. 1.

1

(2)  Uradni list RS, št. 36/20.

2

(3)  Uradni list RS, št. 49/20.

3

(4)  Uradni list RS, št. 80/20.

4

---

| 29.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/63 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/63

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2020/1357

z dne 25. septembra 2020

o odobritvi začasne podpore Republiki Slovaški na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 (1) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Slovaška je 6. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene. |
| --- | --- |

(1)

Slovaška je 6. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, da bi dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene.

| (2) | Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Slovaška sprejela za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Slovaške do konca leta 2020 znašala 8,5 % oziroma 59,5 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Slovaške v letu 2020 zmanjšal za 9,0 %. |
| --- | --- |

(2)

Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Slovaška sprejela za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, bodo po pričakovanjih zelo močno vplivali na javne finance. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Slovaške do konca leta 2020 znašala 8,5 % oziroma 59,5 % bruto domačega proizvoda (BDP). Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2020 naj bi se BDP Slovaške v letu 2020 zmanjšal za 9,0 %.

| (3) | Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile na Slovaškem. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov na Slovaškem v zvezi z nacionalno shemo skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, kot je navedeno v uvodni izjavi 4. |
| --- | --- |

(3)

Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile na Slovaškem. To je privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov na Slovaškem v zvezi z nacionalno shemo skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, kot je navedeno v uvodni izjavi 4.

| (4) | Natančneje, „Zakon št. 5/2004 zb. o zavodih za zaposlovanje“, ki je naveden v prošnji Slovaške z dne 6. avgusta 2020, je bil podlaga za uvedbo več ukrepov za obravnavanje učinka izbruha COVID-19, vključno s shemo za podporo delodajalcem, katerih zaposleni so med marcem 2020 in decembrom 2021 na začasnem čakanju. Ti delodajalci lahko zaprosijo za povračilo stroškov za plače v višini do 80 % običajne bruto plače zaposlenega na čakanju, in sicer do največ 880 EUR na mesec, pod pogojem, da zaposlenega ne odpustijo. Poleg tega je bilo uvedenih več spremljevalnih ukrepov: (a) pavšalni prispevek na zaposlenega od marca do konca septembra 2020, pogojen z vsaj 20-odstotnim zmanjšanjem prodaje (mesečna podpora znaša od 180 EUR do 540 EUR glede na obseg zmanjšanja prodaje); (b) pavšalni prispevek do konca septembra 2020 za samozaposlene z obveznim socialnim zavarovanjem, pogojen z vsaj 20-odstotnim zmanjšanjem prodaje (mesečna podpora znaša od 180 EUR do 540 EUR glede na obseg zmanjšanja prodaje); (c) povračilo 80 % bruto plače zaposlenega (do največ 1 100 EUR) do konca septembra 2020 za podjetja, katerih poslovanje je bilo ustavljeno z odlokom, ter (d) pavšalno nadomestilo v višini 210 EUR na mesec do konca septembra 2020 za pogodbene delavce, enoosebne družbe in samozaposlene. Pavšalno nadomestilo se lahko šteje za ukrep, podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj je njegov namen zaščititi samozaposlene ali podobne kategorije delavcev pred zmanjšanjem ali izgubo dohodka. |
| --- | --- |

(4)

Natančneje, „Zakon št. 5/2004 zb. o zavodih za zaposlovanje“, ki je naveden v prošnji Slovaške z dne 6. avgusta 2020, je bil podlaga za uvedbo več ukrepov za obravnavanje učinka izbruha COVID-19, vključno s shemo za podporo delodajalcem, katerih zaposleni so med marcem 2020 in decembrom 2021 na začasnem čakanju. Ti delodajalci lahko zaprosijo za povračilo stroškov za plače v višini do 80 % običajne bruto plače zaposlenega na čakanju, in sicer do največ 880 EUR na mesec, pod pogojem, da zaposlenega ne odpustijo. Poleg tega je bilo uvedenih več spremljevalnih ukrepov: (a) pavšalni prispevek na zaposlenega od marca do konca septembra 2020, pogojen z vsaj 20-odstotnim zmanjšanjem prodaje (mesečna podpora znaša od 180 EUR do 540 EUR glede na obseg zmanjšanja prodaje); (b) pavšalni prispevek do konca septembra 2020 za samozaposlene z obveznim socialnim zavarovanjem, pogojen z vsaj 20-odstotnim zmanjšanjem prodaje (mesečna podpora znaša od 180 EUR do 540 EUR glede na obseg zmanjšanja prodaje); (c) povračilo 80 % bruto plače zaposlenega (do največ 1 100 EUR) do konca septembra 2020 za podjetja, katerih poslovanje je bilo ustavljeno z odlokom, ter (d) pavšalno nadomestilo v višini 210 EUR na mesec do konca septembra 2020 za pogodbene delavce, enoosebne družbe in samozaposlene. Pavšalno nadomestilo se lahko šteje za ukrep, podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj je njegov namen zaščititi samozaposlene ali podobne kategorije delavcev pred zmanjšanjem ali izgubo dohodka.

| (5) | Slovaška izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Slovaška je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 1 077 457 000 EUR zaradi nacionalnih ukrepov, sprejetih za obravnavanje socialno-ekonomskih učinkov izbruha COVID-19. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker novi ukrepi zajemajo znaten delež podjetij in delovne sile na Slovaškem. Slovaška namerava 390 262 000 EUR povečanega zneska odhodkov financirati iz skladov Unije, 56 311 400 EUR pa z lastnim financiranjem. |
| --- | --- |

(5)

Slovaška izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Slovaška je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 povečali za 1 077 457 000 EUR zaradi nacionalnih ukrepov, sprejetih za obravnavanje socialno-ekonomskih učinkov izbruha COVID-19. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker novi ukrepi zajemajo znaten delež podjetij in delovne sile na Slovaškem. Slovaška namerava 390 262 000 EUR povečanega zneska odhodkov financirati iz skladov Unije, 56 311 400 EUR pa z lastnim financiranjem.

| (6) | Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala s Slovaško ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi iz prošnje z dne 6. avgusta 2020. |
| --- | --- |

(6)

Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala s Slovaško ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi iz prošnje z dne 6. avgusta 2020.

| (7) | Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Slovaški pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi. |
| --- | --- |

(7)

Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Slovaški pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi.

| (8) | Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ta sklep ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči. |
| --- | --- |

(8)

Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ta sklep ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči.

| (9) | Slovaška bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Slovaška izvršila navedene odhodke. |
| --- | --- |

(9)

Slovaška bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Slovaška izvršila navedene odhodke.

| (10) | Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Slovaške, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti – |
| --- | --- |

(10)

Odločitev o zagotovitvi finančne pomoči je bila sprejeta ob upoštevanju obstoječih in pričakovanih potreb Slovaške, pa tudi prošenj za finančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2020/672, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Slovaška izpolnjuje pogoje iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672.

Člen 2

1.   Unija da Slovaški na voljo posojilo v znesku največ 630 883 600 EUR. Povprečna zapadlost posojila ne presega 15 let.

2.   Obdobje razpoložljivosti finančne pomoči, odobrene s tem sklepom, je 18 mesecev od prvega dne po začetku učinkovanja tega sklepa.

3.   Komisija da Slovaški na voljo finančno pomoč Unije v največ osmih obrokih. Obrok se lahko izplača v eni ali več tranšah. Zapadlost tranš prvega obroka je lahko daljša od največje povprečne zapadlosti iz odstavka 1. V takih primerih se zapadlost nadaljnjih tranš določi tako, da se največja povprečna zapadlost iz odstavka 1 upošteva, ko so izplačani vsi obroki.

4.   Prvi obrok se sprosti ob začetku veljavnosti sporazuma o posojilu iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2020/672.

5.   Slovaška plača stroške financiranja Unije iz člena 4 Uredbe (EU) 2020/672 za vsak obrok ter vse pristojbine, stroške in odhodke Unije, ki izhajajo iz financiranja, povezanega s posojilom, odobrenim na podlagi odstavka 1 tega člena.

6.   Komisija odloča o obsegu in sprostitvi obrokov ter obsegu tranš.

Člen 3

Slovaška lahko financira nacionalno shemo skrajšanega delovnega časa in spremljevalne ukrepe, kot je določeno v členu 54(1)(e) „Zakona št. 5/2004 zb. o zavodih za zaposlovanje“.

Člen 4

Slovaška do 30. marca 2021 in nato vsakih šest mesecev obvešča Komisijo o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, dokler ti načrtovani javnofinančni odhodki niso v celoti izvršeni.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Slovaško republiko.

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve naslovniku.

Člen 6

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 25. septembra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL L 159, 20.5.2020, str. 1.

1

---

| 29.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/66 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/66

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2020/1358

z dne 28. septembra 2020

o uporabi Direktive 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s preverjanji zavarovanja civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil, ki se običajno nahajajo v Bosni in Hercegovini

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti (1) ter zlasti točke (b) člena 2 v povezavi s členom 8(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z drugim pododstavkom člena 8(1) Direktive 2009/103/ES je treba vozila, ki se običajno nahajajo v tretji državi, v zvezi z dokumentacijo obveznega zavarovanja civilne odgovornosti pri uporabi takšnih vozil obravnavati kot vozila, ki se običajno nahajajo v Uniji, če nacionalni biroji vseh držav članic vsak posamično, v skladu z določbami svoje nacionalne zakonodaje o obveznem zavarovanju, jamčijo za poravnavo odškodninskih zahtevkov v primeru nesreč, ki jih na njihovem ozemlju povzročijo taka vozila. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z drugim pododstavkom člena 8(1) Direktive 2009/103/ES je treba vozila, ki se običajno nahajajo v tretji državi, v zvezi z dokumentacijo obveznega zavarovanja civilne odgovornosti pri uporabi takšnih vozil obravnavati kot vozila, ki se običajno nahajajo v Uniji, če nacionalni biroji vseh držav članic vsak posamično, v skladu z določbami svoje nacionalne zakonodaje o obveznem zavarovanju, jamčijo za poravnavo odškodninskih zahtevkov v primeru nesreč, ki jih na njihovem ozemlju povzročijo taka vozila.

| (2) | Člen 2 Direktive 2009/103/ES določa, da je uporaba člena 8 navedene direktive za vozila, ki se običajno nahajajo v tretji državi, pogojena s sklenitvijo sporazuma med nacionalnimi zavarovalnimi biroji držav članic in nacionalnimi zavarovalnimi biroji take tretje države. Da se lahko člen 8 navedene direktive uporablja za taka vozila, mora Komisija določiti datum uporabe te določbe za ta vozila ter vrste vozil, za katere se ta določba uporablja, potem ko v tesnem sodelovanju z državami članicami ugotovi, da je bil tak sporazum sklenjen. |
| --- | --- |

(2)

Člen 2 Direktive 2009/103/ES določa, da je uporaba člena 8 navedene direktive za vozila, ki se običajno nahajajo v tretji državi, pogojena s sklenitvijo sporazuma med nacionalnimi zavarovalnimi biroji držav članic in nacionalnimi zavarovalnimi biroji take tretje države. Da se lahko člen 8 navedene direktive uporablja za taka vozila, mora Komisija določiti datum uporabe te določbe za ta vozila ter vrste vozil, za katere se ta določba uporablja, potem ko v tesnem sodelovanju z državami članicami ugotovi, da je bil tak sporazum sklenjen.

| (3) | Nacionalni zavarovalni biroji držav članic Evropskega gospodarskega prostora in drugih pridruženih držav so 30. maja 2002 sklenili sporazum, na podlagi katerega je zagotovljena poravnava odškodninskih zahtevkov v primeru nesreč, ki se zgodijo na njihovem ozemlju in jih povzročijo vozila, ki se običajno nahajajo na ozemlju drugih strank sporazuma, ne glede na to, ali so taka vozila zavarovana (v nadaljnjem besedilu: sporazum). |
| --- | --- |

(3)

Nacionalni zavarovalni biroji držav članic Evropskega gospodarskega prostora in drugih pridruženih držav so 30. maja 2002 sklenili sporazum, na podlagi katerega je zagotovljena poravnava odškodninskih zahtevkov v primeru nesreč, ki se zgodijo na njihovem ozemlju in jih povzročijo vozila, ki se običajno nahajajo na ozemlju drugih strank sporazuma, ne glede na to, ali so taka vozila zavarovana (v nadaljnjem besedilu: sporazum).

| (4) | Nacionalni zavarovalni biroji držav članic ter Andore, Islandije, Norveške, Srbije in Švice so 13. junija 2019 podpisali Dopolnilo št. 2 k Sporazumu, da bi vanj vključili nacionalni zavarovalni biro Bosne in Hercegovine. Navedeno dopolnilo določa praktične ureditve za odpravo preverjanj zavarovanja pri vozilih, navedenih v sporazumu, ki se običajno nahajajo na ozemlju Bosne in Hercegovine, in zajema vse vrste vozil, razen vojaških vozil, registriranih v tej državi. |
| --- | --- |

(4)

Nacionalni zavarovalni biroji držav članic ter Andore, Islandije, Norveške, Srbije in Švice so 13. junija 2019 podpisali Dopolnilo št. 2 k Sporazumu, da bi vanj vključili nacionalni zavarovalni biro Bosne in Hercegovine. Navedeno dopolnilo določa praktične ureditve za odpravo preverjanj zavarovanja pri vozilih, navedenih v sporazumu, ki se običajno nahajajo na ozemlju Bosne in Hercegovine, in zajema vse vrste vozil, razen vojaških vozil, registriranih v tej državi.

| (5) | Zato so izpolnjeni vsi pogoji za odpravo preverjanja zavarovanja civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil v skladu z Direktivo 2009/103/ES v primeru vozil, ki se običajno nahajajo v Bosni in Hercegovini – |
| --- | --- |

(5)

Zato so izpolnjeni vsi pogoji za odpravo preverjanja zavarovanja civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil v skladu z Direktivo 2009/103/ES v primeru vozil, ki se običajno nahajajo v Bosni in Hercegovini –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Države članice se od 19. oktobra 2020 ob vstopu v Unijo vzdržijo preverjanja zavarovanja civilne odgovornosti pri vseh vrstah vozil, ki se običajno nahajajo na ozemlju Bosne in Hercegovine, z izjemo vojaških vozil, registriranih v tej državi.

Člen 2

Države članice takoj obvestijo Komisijo o ukrepih, ki so jih sprejele za uporabo tega sklepa.

Člen 3

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 28. septembra 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 263, 7.10.2009, str. 11.

1

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 29.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 314/68 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 314/68

---

SKLEP št. 2/2019 SKUPNEGA ODBORA, USTANOVLJENEGA S SPORAZUMOM MED EVROPSKO UNIJO IN ŠVICARSKO KONFEDERACIJO O POVEZAVI NJUNIH SISTEMOV TRGOVANJA Z EMISIJAMI TOPLOGREDNIH PLINOV

z dne 5. decembra 2019

o spremembi prilog I in II k Sporazumu med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o povezavi njunih sistemov trgovanja z emisijami toplogrednih plinov [2020/1359]

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o povezavi njunih sistemov trgovanja z emisijami toplogrednih plinov (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) in zlasti člena 13(2) Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Členi 11 do 13 Sporazuma so se začasno uporabljali od podpisa 23. novembra 2017. |
| --- | --- |

(1)

Členi 11 do 13 Sporazuma so se začasno uporabljali od podpisa 23. novembra 2017.

| (2) | Člen 13(2) Sporazuma določa, da lahko Skupni odbor spremeni priloge k Sporazumu. |
| --- | --- |

(2)

Člen 13(2) Sporazuma določa, da lahko Skupni odbor spremeni priloge k Sporazumu.

| (3) | Priloga k temu sklepu vsebuje spremembe prilog I in II k Sporazumu, s katerimi se posodabljajo zadevni vidiki izvirnih prilog I in II, o katerih je bil sprejet dogovor leta 2015. Prav tako omogoča začasno rešitev za operacionalizacijo povezave med sistemom EU za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov (v nadaljnjem besedilu: EU ETS) in švicarskim ETS. |
| --- | --- |

(3)

Priloga k temu sklepu vsebuje spremembe prilog I in II k Sporazumu, s katerimi se posodabljajo zadevni vidiki izvirnih prilog I in II, o katerih je bil sprejet dogovor leta 2015. Prav tako omogoča začasno rešitev za operacionalizacijo povezave med sistemom EU za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov (v nadaljnjem besedilu: EU ETS) in švicarskim ETS.

| (4) | V skladu z delom B Priloge I k Sporazumu bi morala Unija v skladu s členom 25a Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), kakor je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2018/410 Evropskega parlamenta in Sveta (3), dohodne lete z aerodromov na ozemlju Švice izključiti iz področja uporabe EU ETS. To ne vpliva na vključenost operatorjev zrakoplovov v EU ETS, ki temelji na Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, ki določa, da kategorija dejavnosti, za katere se uporablja Direktiva 2003/87/ES, vključuje vse lete, ki imajo pristanek ali vzlet na aerodromu na ozemlju države članice. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z delom B Priloge I k Sporazumu bi morala Unija v skladu s členom 25a Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), kakor je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2018/410 Evropskega parlamenta in Sveta (3), dohodne lete z aerodromov na ozemlju Švice izključiti iz področja uporabe EU ETS. To ne vpliva na vključenost operatorjev zrakoplovov v EU ETS, ki temelji na Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, ki določa, da kategorija dejavnosti, za katere se uporablja Direktiva 2003/87/ES, vključuje vse lete, ki imajo pristanek ali vzlet na aerodromu na ozemlju države članice.

| (5) | Prilogo I k Sporazumu bi bilo treba pregledati v skladu s členom 13(7) Sporazuma, da se ohrani sedanja združljivost EU ETS in švicarskega ETS za obdobje trgovanja 2021–2030. Zagotoviti bi bilo treba, da se pri reviziji Priloge I k Sporazumu ohranijo vsaj celovitost zadevnih domačih zavez Unije in Švice za zmanjšanje emisij ter celovitost in urejeno delovanje njunih trgov ogljika. Preprečiti je treba selitev virov CO2 in izkrivljanje konkurence med povezanimi sistemi – |
| --- | --- |

(5)

Prilogo I k Sporazumu bi bilo treba pregledati v skladu s členom 13(7) Sporazuma, da se ohrani sedanja združljivost EU ETS in švicarskega ETS za obdobje trgovanja 2021–2030. Zagotoviti bi bilo treba, da se pri reviziji Priloge I k Sporazumu ohranijo vsaj celovitost zadevnih domačih zavez Unije in Švice za zmanjšanje emisij ter celovitost in urejeno delovanje njunih trgov ogljika. Preprečiti je treba selitev virov CO2 in izkrivljanje konkurence med povezanimi sistemi –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prilogi I in II k Sporazumu se nadomestita z besedilom iz prilog I in II v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na datum začetka veljavnosti Sporazuma.

V Bruslju, 5. decembra 2019

Za Skupni odbor

Sekretarka za Evropsko unijo

Maja-Alexandra DITTEL

Sekretarka za Švico

Caroline BAUMANN

Predsednik

Marc CHARDONNENS

---

(1)  
  UL L 322, 7.12.2017, str. 3.

1

(2)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275 25.10.2003, str. 32).

2

(3)  Direktiva (EU) 2018/410 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2018 o spremembi Direktive 2003/87/ES za krepitev stroškovno učinkovitega zmanjšanja emisij in nizkoogljičnih naložb ter Sklepa (EU) 2015/1814 (UL L 76, 19.3.2018, str. 3).

3

---

PRILOGA

„PRILOGA I

OSNOVNA MERILA

A.   Osnovna merila za nepremične naprave

Ta oddelek se pregleda v skladu s členom 13(7) tega sporazuma, da se ohrani sedanja združljivost EU ETS in švicarskega ETS za obdobje trgovanja 2021–2030, kot predlaga švicarska vlada. Skupni odbor zagotovi, da se pri reviziji tega oddelka ohranijo vsaj celovitost zadevnih domačih zavez pogodbenic za zmanjšanje emisij ter celovitost in urejeno delovanje njunih trgov ogljika. Preprečita se selitev virov CO2 in izkrivljanje konkurence med povezanimi sistemi.

| | Osnovna merila | V EU ETS | V švicarskem ETS |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Obvezna narava sodelovanja v ETS | Sodelovanje v ETS je obvezno za naprave, ki izvajajo v nadaljevanju navedene dejavnosti in izpuščajo v nadaljevanju navedene toplogredne pline. | Sodelovanje v ETS je obvezno za naprave, ki izvajajo v nadaljevanju navedene dejavnosti in izpuščajo v nadaljevanju navedene toplogredne pline. |
| 2. | ETS zajema vsaj dejavnosti, določene v: | — | Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, |

Osnovna merila

V EU ETS

V švicarskem ETS

1.

Obvezna narava sodelovanja v ETS

Sodelovanje v ETS je obvezno za naprave, ki izvajajo v nadaljevanju navedene dejavnosti in izpuščajo v nadaljevanju navedene toplogredne pline.

Sodelovanje v ETS je obvezno za naprave, ki izvajajo v nadaljevanju navedene dejavnosti in izpuščajo v nadaljevanju navedene toplogredne pline.

2.

ETS zajema vsaj dejavnosti, določene v:

—

Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES,

kot velja na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | členu 40(1) in Prilogi 6 k Odloku o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 40(1) in Prilogi 6 k Odloku o CO2,

kot velja na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

3.

ETS zajema vsaj toplogredne pline, določene v:

| — | Prilogi II k Direktivi 2003/87/ES, |
| --- | --- |

—

Prilogi II k Direktivi 2003/87/ES,

kot velja na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | členu 1(1) Odloka o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 1(1) Odloka o CO2,

kot velja na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

4.

Za ETS se določi zgornja meja, ki je vsaj tako stroga kot tista v:

| — | členih 9 in 9a Direktive 2003/87/ES, |
| --- | --- |

—

členih 9 in 9a Direktive 2003/87/ES,

kot velja na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

Linearni faktor zmanjšanja 1,74 % na leto se bo povečal na 2,2 % na leto od leta 2021 in se bo uporabljal za vse sektorje v skladu z Direktivo (EU) 2018/410, kot velja na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | členu 18(1) in (2) Zakona o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 18(1) in (2) Zakona o CO2,

| — | členu 45(1) Odloka o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 45(1) Odloka o CO2,

kot veljata na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

Linearni faktor zmanjšanja 1,74 % na leto do leta 2020.

5.

Mehanizem za stabilnost trga

Leta 2015 je EU uvedla rezervo za stabilnost trga (Sklep (EU) 2015/1814), katere delovanje je bilo okrepljeno z Direktivo (EU) 2018/410.

| — | Člen 19(5) Zakona o CO2, |
| --- | --- |

—

Člen 19(5) Zakona o CO2,

| — | člen 48 Odloka o CO2, |
| --- | --- |

—

člen 48 Odloka o CO2,

kot veljata na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

Švicarska zakonodaja predvideva možnost zmanjšanja obsega dražbe, kadar se znatno povečajo pravice na trgu iz ekonomskih razlogov.

Stranki sodelujeta z namenom razvoja ustreznega prispevka k stabilnosti trga.

6.

Raven nadzora trga ETS je vsaj tako visoka, kot tista, ki je določena v:

| — | Direktivi 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (MIFID II), |
| --- | --- |

—

Direktivi 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (MIFID II),

| — | zveznem aktu o švicarskem organu za nadzor finančnih trgov z dne 22. junija 2007, |
| --- | --- |

—

zveznem aktu o švicarskem organu za nadzor finančnih trgov z dne 22. junija 2007,

| — | zveznem aktu o infrastrukturi finančnega trga in delovanju trga pri trgovanju z vrednostnimi papirji in izvedenimi finančnimi instrumenti z dne 19. junija 2015, |
| --- | --- |

—

zveznem aktu o infrastrukturi finančnega trga in delovanju trga pri trgovanju z vrednostnimi papirji in izvedenimi finančnimi instrumenti z dne 19. junija 2015,

| — | Uredbi (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (MIFIR), |
| --- | --- |

—

Uredbi (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (MIFIR),

| — | Uredbi (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (MAR), |
| --- | --- |

—

Uredbi (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (MAR),

| — | Direktivi 2014/57/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o kazenskih sankcijah za zlorabo trga (direktiva o zlorabi trga) (CS-MAD), |
| --- | --- |

—

Direktivi 2014/57/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o kazenskih sankcijah za zlorabo trga (direktiva o zlorabi trga) (CS-MAD),

| — | zveznem aktu o finančnih institucijah z dne 15. junija 2018, |
| --- | --- |

—

zveznem aktu o finančnih institucijah z dne 15. junija 2018,

| — | zveznem aktu o boju proti pranju denarja in financiranju terorizma z dne 10. oktobra 1997, |
| --- | --- |

—

zveznem aktu o boju proti pranju denarja in financiranju terorizma z dne 10. oktobra 1997,

kot veljajo na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

V švicarski uredbi o finančnem trgu ni opredeljena pravna narava pravic do emisije. Pravice do emisije zlasti niso opredeljene kot vrednostni papirji v aktu o infrastrukturi finančnega trga in zato z njimi ni mogoče trgovati na reguliranih mestih trgovanja. Ker pravice do emisije niso opredeljene kot vrednostni papirji, se švicarska uredba o vrednostnih papirjih ne uporablja za trgovanje s pravicami do emisije v transakcijah OTC na sekundarnih trgih.

| — | Direktivi (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (AMLD), |
| --- | --- |

—

Direktivi (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (AMLD),

kot veljajo na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

Pogodbe na izvedene finančne instrumente so opredeljene kot vrednostni papirji v skladu z aktom o infrastrukturi finančnega trga. To vključuje tudi izvedene finančne instrumente, ki imajo pravice do emisije kot osnovni instrument. Izvedeni finančni instrumenti pravic do emisije v transakcijah OTC med nefinančnimi in finančnimi nasprotnimi strankami so zajeti v določbah akta o infrastrukturi finančnega trga.

7.

Sodelovanje v zvezi z nadzorom trga

Pogodbenici vzpostavita ustrezne ureditve za sodelovanje v zvezi z nadzorom trga. Navedene ureditve za sodelovanje zadevajo izmenjavo informacij in izvrševanje obveznosti, ki izhajajo iz njunih zadevnih ureditev nadzora trga. Pogodbenici o vseh takih ureditvah obvestita Skupni odbor.

8.

Kakovostne omejitve za mednarodne dobropise so vsaj tako stroge kot tiste v:

| — | členih 11a in 11b Direktive 2003/87/ES, |
| --- | --- |

—

členih 11a in 11b Direktive 2003/87/ES,

| — | Uredbi Komisije (EU) št. 550/2011 z dne 7. junija 2011 o določanju nekaterih omejitev glede uporabe mednarodnih dobropisov iz projektov v zvezi z industrijskimi plini, skladno z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

Uredbi Komisije (EU) št. 550/2011 z dne 7. junija 2011 o določanju nekaterih omejitev glede uporabe mednarodnih dobropisov iz projektov v zvezi z industrijskimi plini, skladno z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta,

| — | členu 58 Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 z dne 2. maja 2013 o določitvi registra Unije v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter odločbama št. 280/2004/ES in št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Komisije (EU) št. 920/2010 in (EU) št. 1193/2011, |
| --- | --- |

—

členu 58 Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 z dne 2. maja 2013 o določitvi registra Unije v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter odločbama št. 280/2004/ES in št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Komisije (EU) št. 920/2010 in (EU) št. 1193/2011,

kot veljajo na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | členih 5 in 6 Zakona o CO2, |
| --- | --- |

—

členih 5 in 6 Zakona o CO2,

| — | členu 4 in členu 4a(1) ter Prilogi 2 k Odloku o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 4 in členu 4a(1) ter Prilogi 2 k Odloku o CO2,

kot veljata na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

9.

Količinske omejitve za mednarodne dobropise so vsaj tako stroge kot tiste v:

| — | členu 11a Direktive 2003/87/ES, |
| --- | --- |

—

členu 11a Direktive 2003/87/ES,

| — | Uredbi Komisije (EU) št. 389/2013 z dne 2. maja 2013 o določitvi registra Unije v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter odločbama št. 280/2004/ES in št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Komisije (EU) št. 920/2010 in (EU) št. 1193/2011, |
| --- | --- |

—

Uredbi Komisije (EU) št. 389/2013 z dne 2. maja 2013 o določitvi registra Unije v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter odločbama št. 280/2004/ES in št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Komisije (EU) št. 920/2010 in (EU) št. 1193/2011,

| — | Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013 z dne 8. novembra 2013 o določanju upravičenosti do mednarodnih dobropisov v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013 z dne 8. novembra 2013 o določanju upravičenosti do mednarodnih dobropisov v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta,

kot veljajo na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

Pravo Unije ne določa upravičenosti do uporabe mednarodnih dobropisov od leta 2021.

| — | členu 16(2) Zakona o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 16(2) Zakona o CO2,

| — | členu 55b Odloka o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 55b Odloka o CO2,

kot veljata na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

Te določbe določajo uporabo mednarodnih dobropisov le do leta 2020.

10.

Število brezplačno dodeljenih pravic se izračuna na podlagi referenčnih meril in prilagoditvenih faktorjev. Največ pet odstotkov količine pravic za obdobje 2013–2020 se odstopi novim udeležencem. Pravice, ki se ne dodelijo brezplačno, se ponudijo na dražbi ali razveljavijo. V ta namen ETS izpolnjuje vsaj pogoje iz:

| — | členov 10, 10a, 10b in 10c Direktive 2003/87/ES, |
| --- | --- |

—

členov 10, 10a, 10b in 10c Direktive 2003/87/ES,

| — | Sklepa Komisije 2011/278/EU z dne 27. aprila 2011 o določitvi prehodnih pravil za usklajeno brezplačno dodelitev pravic do emisije na ravni Unije v skladu s členom 10a Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

Sklepa Komisije 2011/278/EU z dne 27. aprila 2011 o določitvi prehodnih pravil za usklajeno brezplačno dodelitev pravic do emisije na ravni Unije v skladu s členom 10a Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta,

| — | člena 18(3) in člena 19(2) do (6) Zakona o CO2, |
| --- | --- |

—

člena 18(3) in člena 19(2) do (6) Zakona o CO2,

| — | člena 45(2) in členov 46, 46a, 46b, 46c in 48 ter Priloge 9 k Odloku o CO2, |
| --- | --- |

—

člena 45(2) in členov 46, 46a, 46b, 46c in 48 ter Priloge 9 k Odloku o CO2,

kot veljata na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

Brezplačne dodelitve ne presegajo ravni dodelitev za naprave v EU ETS.

| — | Sklepa Komisije 2013/448/EU z dne 5. septembra 2013 v zvezi z nacionalnimi izvedbenimi ukrepi za prehodno brezplačno dodeljevanje pravic do emisije toplogrednih plinov v skladu s členom 11(3) Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

Sklepa Komisije 2013/448/EU z dne 5. septembra 2013 v zvezi z nacionalnimi izvedbenimi ukrepi za prehodno brezplačno dodeljevanje pravic do emisije toplogrednih plinov v skladu s členom 11(3) Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta,

| — | Sklepa Komisije (EU) 2017/126 z dne 24. januarja 2017 o spremembi Sklepa 2013/448/EU glede uvedbe enotnega medsektorskega korekcijskega faktorja v skladu s členom 10a Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta |
| --- | --- |

—

Sklepa Komisije (EU) 2017/126 z dne 24. januarja 2017 o spremembi Sklepa 2013/448/EU glede uvedbe enotnega medsektorskega korekcijskega faktorja v skladu s členom 10a Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(izračuni za določitev medsektorskega korekcijskega faktorja v EU ETS za obdobje 2013–2020),

| — | Sklepa Komisije 2014/746/EU z dne 27. oktobra 2014 o določitvi seznama sektorjev in delov sektorjev v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ki veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2, za obdobje med letoma 2015 in 2019, |
| --- | --- |

—

Sklepa Komisije 2014/746/EU z dne 27. oktobra 2014 o določitvi seznama sektorjev in delov sektorjev v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ki veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2, za obdobje med letoma 2015 in 2019,

| — | Direktive (EU) 2018/410 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2018 o spremembi Direktive 2003/87/ES za krepitev stroškovno učinkovitega zmanjšanja emisij in nizkoogljičnih naložb |
| --- | --- |

—

Direktive (EU) 2018/410 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2018 o spremembi Direktive 2003/87/ES za krepitev stroškovno učinkovitega zmanjšanja emisij in nizkoogljičnih naložb

(seznam sektorjev, izpostavljenih selitvi virov CO2, za obdobje 2015-2020),

| — | Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/331 z dne 19. decembra 2018 o določitvi prehodnih pravil za usklajeno brezplačno dodelitev pravic do emisije na ravni Unije v skladu s členom 10a Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/331 z dne 19. decembra 2018 o določitvi prehodnih pravil za usklajeno brezplačno dodelitev pravic do emisije na ravni Unije v skladu s členom 10a Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta,

| — | Delegiranega sklepa Komisije (EU) 2019/708 z dne 15. februarja 2019 o dopolnitvi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z določitvijo sektorjev in delov sektorjev, ki veljajo za izpostavljene tveganju premestitve emisij CO2, za obdobje med letoma 2021 in 2030, |
| --- | --- |

—

Delegiranega sklepa Komisije (EU) 2019/708 z dne 15. februarja 2019 o dopolnitvi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z določitvijo sektorjev in delov sektorjev, ki veljajo za izpostavljene tveganju premestitve emisij CO2, za obdobje med letoma 2021 in 2030,

| — | vsak medsektorski korekcijski faktor v sistemu EU ETS v obdobju 2015-2020 ali 2026-2030, |
| --- | --- |

—

vsak medsektorski korekcijski faktor v sistemu EU ETS v obdobju 2015-2020 ali 2026-2030,

kot veljajo na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

11.

V okviru ETS so predvidene sankcije, ki se uporabljajo v enakih okoliščinah in so enako stroge kot tiste, določene v:

| — | členu 16 Direktive 2003/87/ES, |
| --- | --- |

—

členu 16 Direktive 2003/87/ES,

kot velja na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | členu 21 Zakona o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 21 Zakona o CO2,

| — | členu 56 Odloka o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 56 Odloka o CO2,

kot veljata na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

12.

Zahteve glede spremljanja in poročanja v okviru ETS so vsaj tako stroge, kot je določeno v:

| — | členu 14 in Prilogi IV k Direktivi 2003/87/ES, |
| --- | --- |

—

členu 14 in Prilogi IV k Direktivi 2003/87/ES,

| — | Uredbi Komisije (EU) št. 601/2012 z dne 21. junija 2012 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

Uredbi Komisije (EU) št. 601/2012 z dne 21. junija 2012 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta,

| — | Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2018/2066 z dne 19. decembra 2018 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 601/2012, |
| --- | --- |

—

Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2018/2066 z dne 19. decembra 2018 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 601/2012,

kot veljajo na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | členu 20 Zakona o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 20 Zakona o CO2,

| — | členih 50 do 53 Odloka o CO2 ter prilogah 16 in 17 k navedenemu odloku, |
| --- | --- |

—

členih 50 do 53 Odloka o CO2 ter prilogah 16 in 17 k navedenemu odloku,

kot veljata na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

13.

Zahteve glede preverjanja in akreditacije v okviru ETS so vsaj tako stroge, kot je določeno kot v:

| — | členu 15 in Prilogi V k Direktivi 2003/87/ES, |
| --- | --- |

—

členu 15 in Prilogi V k Direktivi 2003/87/ES,

| — | Uredbi Komisije (EU) št. 600/2012 z dne 21. junija 2012 o preverjanju poročil o emisijah toplogrednih plinov in poročil o tonskih kilometrih ter o akreditaciji preveriteljev v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

Uredbi Komisije (EU) št. 600/2012 z dne 21. junija 2012 o preverjanju poročil o emisijah toplogrednih plinov in poročil o tonskih kilometrih ter o akreditaciji preveriteljev v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta,

| — | Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2018/2067 z dne 19. decembra 2018 o preverjanju podatkov in o akreditaciji preveriteljev v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2018/2067 z dne 19. decembra 2018 o preverjanju podatkov in o akreditaciji preveriteljev v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta,

kot veljajo na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | členih 51 do 54 Odloka o CO2, |
| --- | --- |

—

členih 51 do 54 Odloka o CO2,

kot velja na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

B.   Osnovna merila za letalstvo

| | Osnovna merila | Za EU | Za Švico |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Obvezna narava sodelovanja v ETS | Sodelovanje v ETS je obvezno za letalske dejavnosti v skladu z merili, navedenimi v nadaljevanju. | Sodelovanje v ETS je obvezno za letalske dejavnosti v skladu z merili, navedenimi v nadaljevanju. |
| 2. | Obseg vključenih letalskih dejavnosti in toplogrednih plinov ter pripisovanje letov in njihovih emisij v skladu z načelom odhodnega leta, kot je določeno v: | — | Direktivi 2003/87/ES, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2017/2392 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2017 zaradi začasnega odstopanja od izvrševanja v zvezi z leti v in iz držav, s katerimi ni bil sklenjen sporazum v skladu s členom 25 Direktive 2003/87/ES, |

Osnovna merila

Za EU

Za Švico

1.

Obvezna narava sodelovanja v ETS

Sodelovanje v ETS je obvezno za letalske dejavnosti v skladu z merili, navedenimi v nadaljevanju.

Sodelovanje v ETS je obvezno za letalske dejavnosti v skladu z merili, navedenimi v nadaljevanju.

2.

Obseg vključenih letalskih dejavnosti in toplogrednih plinov ter pripisovanje letov in njihovih emisij v skladu z načelom odhodnega leta, kot je določeno v:

—

Direktivi 2003/87/ES, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2017/2392 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2017 zaradi začasnega odstopanja od izvrševanja v zvezi z leti v in iz držav, s katerimi ni bil sklenjen sporazum v skladu s členom 25 Direktive 2003/87/ES,

| — | členih 17, 29, 35 in 56 ter Prilogi VII k Uredbi Komisije (EU) št. 389/2013 z dne 2. maja 2013 o določitvi registra Unije v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter odločbama št. 280/2004/ES in št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Komisije (EU) št. 920/2010 in (EU) št. 1193/2011, |
| --- | --- |

—

členih 17, 29, 35 in 56 ter Prilogi VII k Uredbi Komisije (EU) št. 389/2013 z dne 2. maja 2013 o določitvi registra Unije v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter odločbama št. 280/2004/ES in št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Komisije (EU) št. 920/2010 in (EU) št. 1193/2011,

kot veljata na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

Področje uporabe

Leti, ki imajo pristanek ali vzlet na aerodromu na ozemlju Švice, razen letov, ki imajo vzlet na aerodromu na območju EGP.

Vsa začasna odstopanja glede področja uporabe ETS, kot so odstopanja v smislu člena 28a Direktive 2003/87/ES, se lahko v švicarskem ETS uporabljajo v skladu z odstopanji, uvedenimi v EU ETS. Pri letalskih dejavnostih so vključene samo emisije CO2.

Od 1. januarja 2020 so v EU ETS vključeni leti z aerodromov na ozemlju Evropskega gospodarskega prostora (v nadaljnjem besedilu: EGP) na aerodrome na ozemlju Švice, medtem ko so leti z aerodromov na ozemlju Švice na aerodrome na ozemlju EGP izključeni iz EU ETS v skladu s členom 25a Direktive 2003/87/ES.

| 2. | Omejitve področja uporabe |
| --- | --- |

2.

Omejitve področja uporabe

Splošno področje uporabe iz točke 1 ne vključuje:

| 1. | letov izključno za prevoz v okviru službenih potovanj vladajočega monarha ali njegovih/njenih bližnjih sorodnikov, predsednikov držav, predsednikov vlad in vladnih ministrov, kadar je to z ustreznim kazalnikom statusa navedeno v načrtu leta; |
| --- | --- |

1.

letov izključno za prevoz v okviru službenih potovanj vladajočega monarha ali njegovih/njenih bližnjih sorodnikov, predsednikov držav, predsednikov vlad in vladnih ministrov, kadar je to z ustreznim kazalnikom statusa navedeno v načrtu leta;

| 2. | vojaških, carinskih in policijskih letov; |
| --- | --- |

2.

vojaških, carinskih in policijskih letov;

| 3. | letov za iskanje in reševanje, gašenje požarov, letov v humanitarne namene in letov v primeru nujne medicinske pomoči; |
| --- | --- |

3.

letov za iskanje in reševanje, gašenje požarov, letov v humanitarne namene in letov v primeru nujne medicinske pomoči;

| 4. | letov, ki potekajo izključno na podlagi pravil vizualnega letenja, kot so določena v Prilogi 2 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu z dne 7. decembra 1944; |
| --- | --- |

4.

letov, ki potekajo izključno na podlagi pravil vizualnega letenja, kot so določena v Prilogi 2 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu z dne 7. decembra 1944;

| 5. | letov, ki se zaključijo na istem aerodromu, s katerega je zrakoplov vzletel, in med katerimi ni bilo načrtovanih vmesnih postankov; |
| --- | --- |

5.

letov, ki se zaključijo na istem aerodromu, s katerega je zrakoplov vzletel, in med katerimi ni bilo načrtovanih vmesnih postankov;

| 6. | letov za usposabljanje, opravljenih izključno za namene pridobitve ali podaljšanja licence ali ocenjevanja letalskega osebja v pilotski kabini, kadar je to utemeljeno z ustreznim zaznamkom v načrtu leta, če let ni namenjen prevozu potnikov in/ali tovora ali dostavljanju ali prevažanju zrakoplova; |
| --- | --- |

6.

letov za usposabljanje, opravljenih izključno za namene pridobitve ali podaljšanja licence ali ocenjevanja letalskega osebja v pilotski kabini, kadar je to utemeljeno z ustreznim zaznamkom v načrtu leta, če let ni namenjen prevozu potnikov in/ali tovora ali dostavljanju ali prevažanju zrakoplova;

| 7. | letov, ki se izvajajo izključno za namene znanstvenih raziskav; |
| --- | --- |

7.

letov, ki se izvajajo izključno za namene znanstvenih raziskav;

| 8. | letov, ki se izvajajo izključno za namene preverjanja, preizkušanja ali certificiranja zrakoplovov ali njihove opreme ali zemeljske opreme; |
| --- | --- |

8.

letov, ki se izvajajo izključno za namene preverjanja, preizkušanja ali certificiranja zrakoplovov ali njihove opreme ali zemeljske opreme;

| 9. | letov, ki se izvajajo z zrakoplovi s potrjeno največjo vzletno maso, manjšo od 5 700 kg; |
| --- | --- |

9.

letov, ki se izvajajo z zrakoplovi s potrjeno največjo vzletno maso, manjšo od 5 700 kg;

| 10. | letov komercialnih operatorjev zrakoplovov, katerih skupne letne emisije so nižje od 10 000 ton za lete in ki so vključeni v švicarski ETS ali ki sodelujejo v švicarskem ETS in v treh zaporednih štirimesečnih obdobjih opravijo manj kot 243 letov na posamezno obdobje, če operatorji niso vključeni v EU ETS; |
| --- | --- |

10.

letov komercialnih operatorjev zrakoplovov, katerih skupne letne emisije so nižje od 10 000 ton za lete in ki so vključeni v švicarski ETS ali ki sodelujejo v švicarskem ETS in v treh zaporednih štirimesečnih obdobjih opravijo manj kot 243 letov na posamezno obdobje, če operatorji niso vključeni v EU ETS;

| 11. | letov nekomercialnih operatorjev zrakoplovov, ki so vključeni v švicarski ETS in katerih skupne letne emisije so nižje od 1 000 ton, v skladu z ustreznim odstopanjem, ki se uporablja v EU ETS, če operatorji niso vključeni v EU ETS. |
| --- | --- |

11.

letov nekomercialnih operatorjev zrakoplovov, ki so vključeni v švicarski ETS in katerih skupne letne emisije so nižje od 1 000 ton, v skladu z ustreznim odstopanjem, ki se uporablja v EU ETS, če operatorji niso vključeni v EU ETS.

Te omejitve področja uporabe so določene v:

| — | členu 16a Zakona o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 16a Zakona o CO2,

| — | členu 46d in členu 55(2) ter Prilogi 13 k Odloku o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 46d in členu 55(2) ter Prilogi 13 k Odloku o CO2,

kot veljata na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

3.

Izmenjava ustreznih podatkov o uporabi omejitev obsega vključenih letalskih dejavnosti

Pogodbenici sodelujeta v zvezi z uporabo omejitev obsega vključenosti v švicarski ETS in EU ETS za komercialne in nekomercialne operatorje v skladu s to prilogo. Obe pogodbenici zlasti zagotovita pravočasen prenos vseh ustreznih podatkov, da omogočita pravilno določitev letov in operatorjev zrakoplovov, ki so zajeti v švicarskem ETS in EU ETS.

4.

Zgornja meja (skupna količina pravic, ki jih je treba dodeliti operatorjem zrakoplovov)

Člen 3c Direktive 2003/87/ES, kot velja na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

V členu 3c Direktive 2003/87/ES so bile prvotno dodeljene naslednje pravice:

| — | 15 % se jih ponudi na dražbi, |
| --- | --- |

—

15 % se jih ponudi na dražbi,

| — | 3 % se jih prihrani za posebno rezervo, |
| --- | --- |

—

3 % se jih prihrani za posebno rezervo,

| — | 82 % se jih dodeli brezplačno. |
| --- | --- |

—

82 % se jih dodeli brezplačno.

Dodelitve so bile spremenjene z Uredbo (EU) št. 421/2014, pri čemer se je dodelitev brezplačnih pravic zmanjšala sorazmerno z zmanjšanjem obveznosti predaje (člen 28a(2) Direktive 2003/87/ES). Uredba (EU) 2017/2392, kot velja na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, je ta pristop podaljšala do leta 2023 in uporablja linearni faktor zmanjšanja v višini 2,2 % od 1. januarja 2021.

Zgornja meja temelji na podobni ravni strogosti kot tista v EU ETS, zlasti kar zadeva odstotno stopnjo zmanjšanja med leti in obdobji trgovanja. Pravice v okviru zgornje meje se dodelijo, kot sledi:

| — | 15 % se jih ponudi na dražbi, |
| --- | --- |

—

15 % se jih ponudi na dražbi,

| — | 3 % se jih prihrani za posebno rezervo, |
| --- | --- |

—

3 % se jih prihrani za posebno rezervo,

| — | 82 % se jih dodeli brezplačno. |
| --- | --- |

—

82 % se jih dodeli brezplačno.

Ta dodelitev se lahko pregleda v skladu s členoma 6 in 7 tega sporazuma.

Do leta 2020 se količina pravic v okviru zgornje meje izračunava z metodo od spodaj navzgor na podlagi pravic, ki jih je treba dodeliti brezplačno, v skladu z zgoraj navedeno razdelitvijo v okviru zgornje meje. Za vsa začasna odstopanja glede področja uporabe ETS je treba ustrezno sorazmerno prilagoditi količine pravic, ki jih je treba dodeliti.

Od leta 2021 se količina pravic v okviru zgornje meje določi na podlagi zgornje meje iz leta 2020, pri čemer se upošteva morebitna odstotna stopnja zmanjšanja v skladu z EU ETS.

To je določeno v:

| — | členu 18 Zakona o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 18 Zakona o CO2,

| — | členu 46e in Prilogi 15 k Odloku o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 46e in Prilogi 15 k Odloku o CO2,

kot veljata na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

5.

Dodeljevanje pravic za letalstvo z dražbo pravic

| — | Člen 3d in člen 28a(3) Direktive 2003/87/ES, |
| --- | --- |

—

Člen 3d in člen 28a(3) Direktive 2003/87/ES,

kot velja na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

Dražbo švicarskih pravic do emisije, ki jih je treba ponuditi na dražbi, izvede pristojni švicarski organ. Švica je upravičena do prihodkov, ustvarjenih z dražbo švicarskih pravic.

To je določeno v:

| — | členu 19a(2) in (4) Zakona o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 19a(2) in (4) Zakona o CO2,

| — | členu 48 in Prilogi 15 k Odloku o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 48 in Prilogi 15 k Odloku o CO2,

kot veljata na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

6.

Posebna rezerva za nekatere operatorje zrakoplovov

| — | Člen 3f Direktive 2003/87/ES, |
| --- | --- |

—

Člen 3f Direktive 2003/87/ES,

kot velja na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

Pravice se prihranijo za posebno rezervo za nove udeležence in hitro rastoče subjekte, vendar Švica glede na to, da je referenčno leto za pridobitev podatkov o švicarskih letalskih dejavnostih leto 2018, do leta 2020 ne bo imela posebne rezerve.

Ta posebna rezerva je določena v:

| — | členu 18(3) Zakona o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 18(3) Zakona o CO2,

| — | členu 46e in Prilogi 15 k Odloku o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 46e in Prilogi 15 k Odloku o CO2,

kot veljata na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

7.

Referenčno merilo za brezplačno dodelitev pravic operatorjem zrakoplovov

| — | Člen 3e Direktive 2003/87/ES, |
| --- | --- |

—

Člen 3e Direktive 2003/87/ES,

kot velja na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

Letno referenčno merilo znaša 0,000642186914222035 pravice na tonski kilometer.

Referenčno merilo ni višje od tistega v EU ETS.

Do leta 2020 bo letno referenčno merilo znašalo 0,000642186914222035 pravice na tonski kilometer.

To referenčno merilo je določeno v:

| — | členu 46f(1) in (2) ter Prilogi 15 k Odloku o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 46f(1) in (2) ter Prilogi 15 k Odloku o CO2,

kot veljata na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

8.

Brezplačna dodelitev pravic do emisije operatorjem zrakoplovov

| — | Člen 3e Direktive 2003/87/ES, |
| --- | --- |

—

Člen 3e Direktive 2003/87/ES,

kot velja na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

V skladu s členom 25a Direktive 2003/87/ES bi bilo treba izdajo pravic prilagoditi sorazmerno z ustreznimi obveznostmi poročanja in predaje, ki izhajajo iz dejanskega obsega letov med EGP in Švico, vključenih v EU ETS.

Število pravic do emisije, ki se brezplačno dodelijo operatorjem zrakoplova, se izračuna s pomnožitvijo njihovih sporočenih podatkov o tonskih kilometrih v referenčnem letu z ustreznim referenčnim merilom.

Ta brezplačna dodelitev je določena v:

| — | členu 19a(3) in (4) Zakona o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 19a(3) in (4) Zakona o CO2,

| — | členu 46f(1) in (2) ter Prilogi 15 k Odloku o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 46f(1) in (2) ter Prilogi 15 k Odloku o CO2,

kot veljata na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

9.

Kakovostne omejitve za mednarodne dobropise so vsaj tako stroge kot tiste v:

| — | členih 11a in 11b Direktive 2003/87/ES, |
| --- | --- |

—

členih 11a in 11b Direktive 2003/87/ES,

| — | Uredbi Komisije (EU) št. 389/2013 z dne 2. maja 2013 o določitvi registra Unije v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter odločbama št. 280/2004/ES in št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Komisije (EU) št. 920/2010 in (EU) št. 1193/2011, |
| --- | --- |

—

Uredbi Komisije (EU) št. 389/2013 z dne 2. maja 2013 o določitvi registra Unije v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter odločbama št. 280/2004/ES in št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Komisije (EU) št. 920/2010 in (EU) št. 1193/2011,

kot veljata na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | členih 5 in 6 Zakona o CO2, |
| --- | --- |

—

členih 5 in 6 Zakona o CO2,

| — | členu 4 in členu 4a(1) ter Prilogi 2 k Odloku o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 4 in členu 4a(1) ter Prilogi 2 k Odloku o CO2,

kot veljata na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

10.

Količinske omejitve za uporabo mednarodnih dobropisov

| — | Člen 11a Direktive 2003/87/ES, |
| --- | --- |

—

Člen 11a Direktive 2003/87/ES,

| — | Uredba Komisije (EU) št. 389/2013 z dne 2. maja 2013 o določitvi registra Unije v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter odločbama št. 280/2004/ES in št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Komisije (EU) št. 920/2010 in (EU) št. 1193/2011, |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 389/2013 z dne 2. maja 2013 o določitvi registra Unije v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter odločbama št. 280/2004/ES in št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Komisije (EU) št. 920/2010 in (EU) št. 1193/2011,

| — | Uredba Komisije (EU) št. 1123/2013 z dne 8. novembra 2013 o določanju upravičenosti do mednarodnih dobropisov v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 1123/2013 z dne 8. novembra 2013 o določanju upravičenosti do mednarodnih dobropisov v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta,

kot veljajo na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uporaba mednarodnih dobropisov do leta 2020 znaša 1,5 % preverjenih emisij.

To je določeno v:

| — | členu 55d Odloka o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 55d Odloka o CO2,

kot velja na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

11.

Pridobivanje podatkov o tonskih kilometrih za referenčno leto

| — | Člen 3e Direktive 2003/87/ES, |
| --- | --- |

—

Člen 3e Direktive 2003/87/ES,

kot velja na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

Brez poseganja v določbe v nadaljevanju se podatki o tonskih kilometrih pridobijo istočasno kot podatki o tonskih kilometrih za EU ETS in z uporabo istega pristopa.

Leto 2018 se do leta 2020 upošteva kot referenčno leto za pridobitev podatkov za švicarske letalske dejavnosti v skladu z odlokom o pridobivanju podatkov o tonskih kilometrih in pripravi načrtov spremljanja v zvezi z razdaljami, ki jih pokriva zrakoplov, kot velja na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

To je določeno v:

| — | členu 19a(3) in (4) Zakona o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 19a(3) in (4) Zakona o CO2,

| — | odloku o pridobivanju podatkov o tonskih kilometrih in pripravi načrtov spremljanja v zvezi z razdaljami, ki jih pokriva zrakoplov, |
| --- | --- |

—

odloku o pridobivanju podatkov o tonskih kilometrih in pripravi načrtov spremljanja v zvezi z razdaljami, ki jih pokriva zrakoplov,

kot veljata na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

12.

Spremljanje in poročanje

| — | Člen 14 in Priloga IV k Direktivi 2003/87/ES, |
| --- | --- |

—

Člen 14 in Priloga IV k Direktivi 2003/87/ES,

| — | Uredba Komisije (EU) št. 601/2012 z dne 21. junija 2012 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 601/2012 z dne 21. junija 2012 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta,

| — | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2066 z dne 19. decembra 2018 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 601/2012, |
| --- | --- |

—

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2066 z dne 19. decembra 2018 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 601/2012,

Določbe o spremljanju in poročanju so enako stroge kot tiste za EU ETS.

To je določeno v:

| — | členu 20 Zakona o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 20 Zakona o CO2,

| — | členih 50 do 52 Odloka o CO2 ter prilogah 16 in 17 k navedenemu odloku, |
| --- | --- |

—

členih 50 do 52 Odloka o CO2 ter prilogah 16 in 17 k navedenemu odloku,

kot veljata na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/1603 z dne 18. julija 2019 o dopolnitvi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z ukrepi Mednarodne organizacije civilnega letalstva za spremljanje in preverjanje emisij iz letalstva ter poročanje o njih za namene izvajanja globalnega tržnega ukrepa, |
| --- | --- |

—

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/1603 z dne 18. julija 2019 o dopolnitvi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z ukrepi Mednarodne organizacije civilnega letalstva za spremljanje in preverjanje emisij iz letalstva ter poročanje o njih za namene izvajanja globalnega tržnega ukrepa,

kot veljajo na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

13.

Preverjanje in akreditacija

| — | Člen 15 in Priloga V k Direktivi 2003/87/ES, |
| --- | --- |

—

Člen 15 in Priloga V k Direktivi 2003/87/ES,

| — | Uredba Komisije (EU) št. 600/2012 z dne 21. junija 2012 o preverjanju poročil o emisijah toplogrednih plinov in poročil o tonskih kilometrih ter o akreditaciji preveriteljev v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 600/2012 z dne 21. junija 2012 o preverjanju poročil o emisijah toplogrednih plinov in poročil o tonskih kilometrih ter o akreditaciji preveriteljev v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta,

Določbe o preverjanju in akreditaciji so enako stroge kot tiste za EU ETS.

To je določeno v:

| — | členu 52(4) in (5) ter Prilogi 18 k Odloku o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 52(4) in (5) ter Prilogi 18 k Odloku o CO2,

kot veljata na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2067 z dne 19. decembra 2018 o preverjanju podatkov in o akreditaciji preveriteljev v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2067 z dne 19. decembra 2018 o preverjanju podatkov in o akreditaciji preveriteljev v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta,

kot veljajo na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

14.

Upravljanje

Uporabljajo se merila iz člena 18a Direktive 2003/87/ES. V ta namen se Švica v skladu s členom 25a Direktive 2003/87/ES šteje za državo članico upravljavko, kar zadeva dodelitev naloge upravljanja operatorjev zrakoplovov Švici in državam članicam EU (EGP).

V skladu z Odlokom o CO2, kot velja na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, je Švica odgovorna za upravljanje operatorjev zrakoplovov:

| — | z veljavno operativno licenco, ki jim jo je odobrila Švica, ali |
| --- | --- |

—

z veljavno operativno licenco, ki jim jo je odobrila Švica, ali

| — | z največjimi ocenjenimi pripisanimi emisijami iz letalstva v Švici v okviru povezanih ETS. |
| --- | --- |

—

z največjimi ocenjenimi pripisanimi emisijami iz letalstva v Švici v okviru povezanih ETS.

V skladu s členom 25a Direktive 2003/87/ES so pristojni organi držav članic EU (EGP) odgovorni za vse naloge v zvezi z upravljanjem operatorjev zrakoplovov, ki so jim dodeljeni, vključno z nalogami v zvezi s švicarskim ETS (npr. prejemanje potrjenih poročil o emisijah, ki zajemajo letalske dejavnosti EU in Švice, dodeljevanje, izdajanje in prenos pravic, skladnost in izvajanje).

Evropska komisija se s pristojnimi švicarskimi organi dvostransko dogovori o predaji ustreznih dokumentov in informacij.

Pristojni švicarski organi so odgovorni za vse naloge v zvezi z upravljanjem operatorjev zrakoplovov, dodeljenih Švici, vključno z nalogami v zvezi z EU ETS (npr. prejemanje potrjenih poročil o emisijah, ki zajemajo letalske dejavnosti EU in Švice, dodeljevanje, izdajanje in prenos pravic, skladnost in izvajanje).

Pristojni švicarski organi se z Evropsko komisijo dvostransko dogovorijo o predaji ustreznih dokumentov in informacij.

Evropska komisija zlasti zagotovi prenos količine brezplačno dodeljenih pravic do emisije na operatorje zrakoplovov, ki jih upravlja Švica.

V primeru dvostranskega sporazuma glede upravljanja letov z letališča EuroAirport Basel-Mulhouse-Freiburg ali na to letališče, ki ne vključuje spremembe Direktive 2003/87/ES, Evropska komisija po potrebi olajša izvajanje sporazuma, če to ne povzroči dvojnega štetja.

Švicarski pristojni organi zlasti prenesejo količino brezplačno dodeljenih švicarskih pravic do emisije na operatorje zrakoplovov, ki jih upravljajo države članice EU (EGP).

To je določeno v:

| — | členu 39(1a) Zakona o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 39(1a) Zakona o CO2,

| — | členu 46d in Prilogi 14 k Odloku o CO2, |
| --- | --- |

—

členu 46d in Prilogi 14 k Odloku o CO2,

kot veljata na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

15.

Predaja

Pristojni organi držav članic EU (EGP) pri ocenjevanju skladnosti operatorjev zrakoplovov na podlagi količine predanih pravic najprej prištejejo emisije, vključene v švicarski ETS, preostalo količino predanih pravic pa prištejejo emisijam, vključenim v EU ETS.

Pristojni organi Švice pri ocenjevanju skladnosti operatorjev zrakoplovov na podlagi količine predanih pravic najprej prištejejo emisije, vključene v EU ETS, preostalo količino predanih pravic pa prištejejo emisijam, vključenim v švicarski ETS.

16.

Izvajanje zakonodaje

Pogodbenici določbe svojih sistemov ETS v zvezi z operatorji zrakoplovov, ki ne izpolnjujejo obveznosti v okviru zadevnega ETS, izvajata ne glede na to, ali operatorja upravlja pristojni organ EU (EGP) ali pristojni švicarski organ, če so pri izvajanju s strani organa, ki upravlja operatorja, potrebni dodatni ukrepi.

17.

Dodeljevanje operatorjev zrakoplovov za namene upravljanja

V skladu s členom 25a Direktive 2003/87/ES se na seznamu operatorjev zrakoplovov, ki ga Evropska komisija objavi v skladu s členom 18a(3) Direktive 2003/87/ES, za vsakega operatorja zrakoplova navede država upravljavka, vključno s Švico.

Švica operatorje zrakoplovov, ki so ji po začetku veljavnosti tega sporazuma prvič dodeljeni, upravlja po 30. aprilu leta, v katerem so ji dodeljeni, in pred 1. avgustom navedenega leta.

Pogodbenici sodelujeta pri izmenjavi ustreznih dokumentov in informacij.

Dodelitev operatorja zrakoplova ne vpliva na vključenost navedenega operatorja v ustreznem ETS (tj. operator, ki je vključen v EU ETS in ga upravlja švicarski pristojni organ, ima v okviru EU ETS enako raven obveznosti kot v okviru švicarskega ETS in obratno).

18.

Načini izvajanja

Skupni odbor po podpisu tega sporazuma v skladu s členi 12, 13 in 22 tega sporazuma oblikuje in sprejme vse nadaljnje načine, potrebne za organizacijo dela in sodelovanja v okviru sistema „vse na enem mestu“ za imetnike računov iz letalskega sektorja. Ti načini se uporabljajo od datuma začetka uporabe tega sporazuma.

19.

Pomoč Eurocontrola

Za del tega sporazuma, ki se nanaša na letalstvo, Evropska komisija vključi Švico v pooblastila, podeljena Eurocontrolu v zvezi z EU ETS.

C.   Osnovna merila za registre

ETS vsake pogodbenice vključuje register in evidenco transakcij, ki izpolnjujeta naslednja osnovna merila v zvezi z varnostnimi mehanizmi in postopki ter v zvezi z odprtjem in upravljanjem računov.

Osnovna merila v zvezi z varnostnimi mehanizmi in postopki

Registri in evidence transakcij varujejo zaupnost, celovitost, razpoložljivost in verodostojnost podatkov, shranjenih v sistemu. V ta namen pogodbenici izvajata naslednje varnostne mehanizme:

| Osnovna merila |
| --- |
| Za dostop do računov je potreben mehanizem dvostopenjske avtentikacije za vse uporabnike, ki dostopajo do računa. |
| Za začetek in odobritev transakcij je potreben mehanizem za podpisovanje transakcij. Potrditvena koda se uporabnikom pošlje po drugem kanalu. |
| Vse naslednje postopke začne ena oseba, potrdi pa druga (načelo štirih oči):






  — | vse postopke, ki jih izvaja administrator, razen če veljajo utemeljene izjeme, kot so določene s tehničnimi standardi za povezavo, |

Osnovna merila

Za dostop do računov je potreben mehanizem dvostopenjske avtentikacije za vse uporabnike, ki dostopajo do računa.

Za začetek in odobritev transakcij je potreben mehanizem za podpisovanje transakcij. Potrditvena koda se uporabnikom pošlje po drugem kanalu.

Vse naslednje postopke začne ena oseba, potrdi pa druga (načelo štirih oči):

—

vse postopke, ki jih izvaja administrator, razen če veljajo utemeljene izjeme, kot so določene s tehničnimi standardi za povezavo,

| — | vse prenose enot, razen če se uporablja alternativni ukrep, ki zagotavlja enako raven varnosti. |
| --- | --- |

—

vse prenose enot, razen če se uporablja alternativni ukrep, ki zagotavlja enako raven varnosti.

Vzpostavljen je sistem obveščanja, ki uporabnikom pošlje opozorilo, kadar se izvajajo postopki, ki se nanašajo na njihove račune in vsebino računov.

Med začetkom prenosa in njegovo izvedbo preteče najmanj 24 ur, da vsi uporabniki prejmejo informacije in da se ustavijo vsi domnevno nezakoniti prenosi.

Švicarski administrator in centralni administrator Unije sprejmeta ukrepe za obveščanje uporabnikov o njihovih odgovornostih v zvezi z varnostjo njihovih sistemov (npr. osebni računalnik, omrežje) in ravnanjem s podatki/iskanjem po internetu.

Kar zadeva pravice, se lahko emisije za leto 2020 krijejo le s pravicami, izdanimi v obdobju 2013–2020.

Osnovna merila v zvezi z odprtjem in upravljanjem računov

| Osnovna merila |
| --- |
| Odprtje računa upravljavca / imetniškega računa upravljavca |
| Vloga upravljavca ali pristojnega organa za odprtje računa upravljavca / imetniškega računa upravljavca se naslovi na nacionalnega administratorja (v primeru Švice je to Zvezni urad za okolje – FOEN). Vloga vsebuje dovolj informacij za določitev naprave ETS in ustrezne identifikacijske oznake naprave. |
| Odprtje računa operatorja zrakoplova / imetniškega računa operatorja zrakoplova |
| Vsak operator zrakoplova, vključen v švicarski ETS in/ali EU ETS, ima en račun operatorja zrakoplova / imetniški račun operatorja zrakoplova. Pri operatorjih zrakoplovov, ki jih upravlja švicarski pristojni organ, se tak račun hrani v švicarskem registru. Vloga operatorja zrakoplova ali pooblaščenega zastopnika operatorja zrakoplova se naslovi na nacionalnega administratorja (v primeru Švice je to FOEN) in pošlje v 30 delovnih dneh od odobritve načrta spremljanja operatorja zrakoplova ali njegovega posredovanja švicarskim organom s strani države članice EU (EGS). Vloga vsebuje edinstveno oznako zrakoplova, ki ga upravlja vložnik in spada v švicarski ETS in/ali EU ETS. |
| Odprtje osebnega računa / imetniškega računa |
| Vloga za odprtje osebnega računa / imetniškega računa se naslovi na nacionalnega administratorja (v primeru Švice je to FOEN). Vsebuje dovolj informacij za identifikacijo imetnika računa / vložnika, in sicer vsaj: |
| — | za fizično osebo: dokazilo o identiteti in kontaktne podatke, |

Osnovna merila

Odprtje računa upravljavca / imetniškega računa upravljavca

Vloga upravljavca ali pristojnega organa za odprtje računa upravljavca / imetniškega računa upravljavca se naslovi na nacionalnega administratorja (v primeru Švice je to Zvezni urad za okolje – FOEN). Vloga vsebuje dovolj informacij za določitev naprave ETS in ustrezne identifikacijske oznake naprave.

Odprtje računa operatorja zrakoplova / imetniškega računa operatorja zrakoplova

Vsak operator zrakoplova, vključen v švicarski ETS in/ali EU ETS, ima en račun operatorja zrakoplova / imetniški račun operatorja zrakoplova. Pri operatorjih zrakoplovov, ki jih upravlja švicarski pristojni organ, se tak račun hrani v švicarskem registru. Vloga operatorja zrakoplova ali pooblaščenega zastopnika operatorja zrakoplova se naslovi na nacionalnega administratorja (v primeru Švice je to FOEN) in pošlje v 30 delovnih dneh od odobritve načrta spremljanja operatorja zrakoplova ali njegovega posredovanja švicarskim organom s strani države članice EU (EGS). Vloga vsebuje edinstveno oznako zrakoplova, ki ga upravlja vložnik in spada v švicarski ETS in/ali EU ETS.

Odprtje osebnega računa / imetniškega računa

Vloga za odprtje osebnega računa / imetniškega računa se naslovi na nacionalnega administratorja (v primeru Švice je to FOEN). Vsebuje dovolj informacij za identifikacijo imetnika računa / vložnika, in sicer vsaj:

—

za fizično osebo: dokazilo o identiteti in kontaktne podatke,

| — | za pravno osebo:






  — | izpisek iz poslovnega registra ali |
| --- | --- | --- |

—

za pravno osebo:

—

izpisek iz poslovnega registra ali

| — | akte o ustanovitvi pravne osebe in dokument, ki dokazuje registracijo pravne osebe, |
| --- | --- |

—

akte o ustanovitvi pravne osebe in dokument, ki dokazuje registracijo pravne osebe,

| — | izpis iz kazenske evidence za fizično osebo, pri pravni osebi pa izpis iz kazenske evidence za njene direktorje. |
| --- | --- |

—

izpis iz kazenske evidence za fizično osebo, pri pravni osebi pa izpis iz kazenske evidence za njene direktorje.

Pooblaščeni zastopniki / zastopniki računov

Vsak račun ima vsaj enega pooblaščenega zastopnika / zastopnika računa, ki ga imenuje oseba, ki zaprosi za račun. Pooblaščeni zastopniki / zastopniki računa začenjajo transakcije in druge postopke v imenu imetnika računa. Ob imenovanju pooblaščenega zastopnika / zastopnika računa se posredujejo naslednje informacije o pooblaščenem zastopniku / zastopniku računa:

| — | ime in kontaktni podatki, |
| --- | --- |

—

ime in kontaktni podatki,

| — | osebni dokument, |
| --- | --- |

—

osebni dokument,

| — | izpis iz kazenske evidence. |
| --- | --- |

—

izpis iz kazenske evidence.

Pregledovanje dokumentov

Vse kopije dokumentov, ki se pri odprtju osebnega računa / imetniškega računa ali imenovanju pooblaščenega zastopnika / zastopnika računa predložijo kot dokazi, morajo biti overjene kot verodostojne kopije. Kopije dokumentov, ki so bili izdani zunaj države, ki zahteva kopijo, morajo biti legalizirane. Datum overitve ali uradnih kopij ne sme biti starejši od treh mesecev pred datumom vložitve vloge.

Zavrnitev vloge za odprtje ali posodobitev računa ali imenovanje pooblaščenega zastopnika / zastopnika računa

Nacionalni administrator (v primeru Švice je to FOEN) lahko vlogo za odprtje ali posodobitev računa ali imenovanje pooblaščenega zastopnika / zastopnika računa zavrne, če je zavrnitev razumna in upravičena. Zavrnitev mora biti utemeljena z vsaj enim od naslednjih razlogov:

| — | predloženi informacije in dokumenti so nepopolni, zastareli ali kako drugače nenatančni ali napačni, |
| --- | --- |

—

predloženi informacije in dokumenti so nepopolni, zastareli ali kako drugače nenatančni ali napačni,

| — | kandidat za zastopnika je v preiskavi ali je bil v zadnjih petih letih obsojen zaradi goljufije v zvezi s pravicami do emisije ali kjotskimi enotami, pranja denarja, financiranja terorizma ali drugih hudih kaznivih dejanj, za namene katerih bi se ta račun lahko uporabil, |
| --- | --- |

—

kandidat za zastopnika je v preiskavi ali je bil v zadnjih petih letih obsojen zaradi goljufije v zvezi s pravicami do emisije ali kjotskimi enotami, pranja denarja, financiranja terorizma ali drugih hudih kaznivih dejanj, za namene katerih bi se ta račun lahko uporabil,

| — | z razlogi, določenimi v nacionalnem pravu ali pravu Unije. |
| --- | --- |

—

z razlogi, določenimi v nacionalnem pravu ali pravu Unije.

Redno pregledovanje informacij o računih

Imetniki računov nacionalnemu administratorju (v primeru Švice je to FOEN) takoj sporočijo vse spremembe podatkov o računu ali uporabniku, pri čemer spremembe podprejo z informacijami, ki jih zahteva nacionalni administrator, ki je odgovoren za pravočasno odobritev posodobitve informacij.

Nacionalni administrator vsaj enkrat vsaka tri leta preveri, ali so informacije v zvezi z računom še vedno popolne, posodobljene, natančne in resnične, ter od imetnika računa po potrebi zahteva, naj priglasi vse morebitne spremembe.

Začasna prekinitev dostopa do računa

Kadar so kršene določbe na podlagi člena 3 tega sporazuma v zvezi z registrom ali če poteka preiskava v zvezi z morebitno kršitvijo navedenih določb, se lahko dostop do računov začasno prekine.

Zaupnost in razkritje informacij

Informacije, vključno z vsebino vseh računov, vsemi opravljenimi transakcijami, edinstvenimi identifikacijskimi oznakami enot v primeru pravic ter edinstvenimi številčnimi vrednostmi serijskih številk enot v primeru kjotskih enot, ki se hranijo ali so udeležene v določeni transakciji, shranjene v EUTL ali SSTL, registru Unije, registru Švice ali katerem koli drugem registru Kjotskega protokola, se štejejo za zaupne.

Take zaupne informacije se lahko zagotovijo zadevnim javnim subjektom na podlagi njihovega zahtevka, če je namen tega zahtevka uresničitev zakonitega cilja ter če je zahtevek upravičen, potreben in sorazmeren za namene preiskave, odkrivanja, sodnega pregona, upravljanja ali pobiranja davkov, revizije in finančnega nadzora za preprečevanje goljufij, pranja denarja, financiranja terorizma ali drugih hudih kaznivih dejanj, tržne manipulacije ali drugih kršitev prava Unije ali nacionalnega prava države članice EGP ali Švice in boj proti njim ter za zagotovitev dobrega delovanja EU ETS in švicarskega ETS.

D.   Osnovna merila za dražbene sisteme in dejavnosti dražbe

Subjekti, ki izvajajo dražbe pravic v sistemih ETS pogodbenic, izpolnjujejo naslednja osnovna merila in v skladu z njimi izvajajo dražbe:

| | Osnovna merila |
| --- | --- |
| 1. | Subjekt, ki izvaja dražbo, se izbere po postopku, ki zagotavlja preglednost, sorazmernost, enako obravnavo, nediskriminacijo in konkurenco med različnimi potencialnimi dražbenimi sistemi na podlagi zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje o javnem naročanju. |
| 2. | Subjekt, ki izvaja dražbo, je pooblaščen za to dejavnost, pri izvajanju svojih dejavnosti pa zagotavlja potrebne varnostne ukrepe, ki med drugim vključujejo ureditve za opredelitev in upravljanje morebitnih škodljivih posledic kakršnih koli nasprotij interesov, za opredelitev in upravljanje tveganj, ki jim je izpostavljen trg, ter za zagotovitev preglednih in nediskrecijskih pravil in postopkov za pošteno in urejeno izvajanje dražb ter zadostnih finančnih sredstev, da se omogoči urejeno delovanje. |
| 3. | Za dostop do dražb veljajo minimalne zahteve glede ustreznega skrbnega preverjanja strank, da se zagotovi, da udeleženci ne ogrozijo delovanja dražb. |
| 4. | Postopek dražbe je predvidljiv, zlasti kar zadeva časovni načrt in zaporedje prodaje ter ocenjene količine pravic, ki bodo na razpolago. Glavni elementi metode izvajanja dražb, vključno s časovnim razporedom, datumi in ocenjeno količino pravic za prodajo, se vsaj en mesec pred začetkom dražbe objavijo na spletišču subjekta, ki izvaja dražbo. Vse pomembne spremembe se prav tako čim prej vnaprej objavijo. |
| 5. | Cilj izvajanja dražb pravic je zmanjšati vse vplive na ETS vsake pogodbenice. Subjekt, odgovoren za izvajanje dražb, zagotovi, da enotne poravnalne cene ne odstopajo bistveno od ustrezne cene pravic na sekundarnem trgu v obdobju dražb, saj bi tako stanje kazalo pomanjkljivost dražb. Metodologijo, ki določa odstopanje iz prejšnje povedi, je treba priglasiti pristojnim organom, ki izvajajo funkcije nadzora trga. |
| 6. | Vse nezaupne informacije v zvezi z dražbami, vključno z vso zakonodajo ter vsemi smernicami in obrazci, se odprto in pregledno objavijo. Izidi vsake izvedene dražbe, vključno z ustreznimi nezaupnimi informacijami, se objavijo takoj, ko je to praktično izvedljivo. Poročila o izidih dražb se objavijo vsaj enkrat na leto. |
| 7. | Za dražbe pravic veljajo ustrezna pravila in postopki za zmanjšanje tveganja protikonkurenčnega ravnanja, zlorabe trga, pranja denarja in financiranja terorizma prek dražb. Kolikor je to mogoče, ta pravila in postopki niso manj strogi kot tisti, ki se uporabljajo za finančne trge, v ustrezni pravni ureditvi pogodbenic. Subjekt, ki izvaja dražbo, je odgovoren zlasti za vzpostavitev ukrepov, postopkov in procesov, ki zagotavljajo neoporečnost dražb. Spremlja tudi ravnanje udeležencev na trgu, v primeru protikonkurenčnega ravnanja, zlorabe trga, pranja denarja ali financiranja terorizma pa o tem uradno obvesti pristojne javne organe. |
| 8. | Pristojni organi ustrezno nadzorujejo subjekt, ki izvaja dražbe, in prodajo pravic na dražbah. Imenovani pristojni organi imajo potrebne pravne pristojnosti in tehnične ureditve za nadzor:






  — | organizacije in ravnanja upravljavcev dražbenih sistemov, |

Osnovna merila

1.

Subjekt, ki izvaja dražbo, se izbere po postopku, ki zagotavlja preglednost, sorazmernost, enako obravnavo, nediskriminacijo in konkurenco med različnimi potencialnimi dražbenimi sistemi na podlagi zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje o javnem naročanju.

2.

Subjekt, ki izvaja dražbo, je pooblaščen za to dejavnost, pri izvajanju svojih dejavnosti pa zagotavlja potrebne varnostne ukrepe, ki med drugim vključujejo ureditve za opredelitev in upravljanje morebitnih škodljivih posledic kakršnih koli nasprotij interesov, za opredelitev in upravljanje tveganj, ki jim je izpostavljen trg, ter za zagotovitev preglednih in nediskrecijskih pravil in postopkov za pošteno in urejeno izvajanje dražb ter zadostnih finančnih sredstev, da se omogoči urejeno delovanje.

3.

Za dostop do dražb veljajo minimalne zahteve glede ustreznega skrbnega preverjanja strank, da se zagotovi, da udeleženci ne ogrozijo delovanja dražb.

4.

Postopek dražbe je predvidljiv, zlasti kar zadeva časovni načrt in zaporedje prodaje ter ocenjene količine pravic, ki bodo na razpolago. Glavni elementi metode izvajanja dražb, vključno s časovnim razporedom, datumi in ocenjeno količino pravic za prodajo, se vsaj en mesec pred začetkom dražbe objavijo na spletišču subjekta, ki izvaja dražbo. Vse pomembne spremembe se prav tako čim prej vnaprej objavijo.

5.

Cilj izvajanja dražb pravic je zmanjšati vse vplive na ETS vsake pogodbenice. Subjekt, odgovoren za izvajanje dražb, zagotovi, da enotne poravnalne cene ne odstopajo bistveno od ustrezne cene pravic na sekundarnem trgu v obdobju dražb, saj bi tako stanje kazalo pomanjkljivost dražb. Metodologijo, ki določa odstopanje iz prejšnje povedi, je treba priglasiti pristojnim organom, ki izvajajo funkcije nadzora trga.

6.

Vse nezaupne informacije v zvezi z dražbami, vključno z vso zakonodajo ter vsemi smernicami in obrazci, se odprto in pregledno objavijo. Izidi vsake izvedene dražbe, vključno z ustreznimi nezaupnimi informacijami, se objavijo takoj, ko je to praktično izvedljivo. Poročila o izidih dražb se objavijo vsaj enkrat na leto.

7.

Za dražbe pravic veljajo ustrezna pravila in postopki za zmanjšanje tveganja protikonkurenčnega ravnanja, zlorabe trga, pranja denarja in financiranja terorizma prek dražb. Kolikor je to mogoče, ta pravila in postopki niso manj strogi kot tisti, ki se uporabljajo za finančne trge, v ustrezni pravni ureditvi pogodbenic. Subjekt, ki izvaja dražbo, je odgovoren zlasti za vzpostavitev ukrepov, postopkov in procesov, ki zagotavljajo neoporečnost dražb. Spremlja tudi ravnanje udeležencev na trgu, v primeru protikonkurenčnega ravnanja, zlorabe trga, pranja denarja ali financiranja terorizma pa o tem uradno obvesti pristojne javne organe.

8.

Pristojni organi ustrezno nadzorujejo subjekt, ki izvaja dražbe, in prodajo pravic na dražbah. Imenovani pristojni organi imajo potrebne pravne pristojnosti in tehnične ureditve za nadzor:

—

organizacije in ravnanja upravljavcev dražbenih sistemov,

| — | organizacije in ravnanja poklicnih posrednikov, ki delujejo v imenu strank, |
| --- | --- |

—

organizacije in ravnanja poklicnih posrednikov, ki delujejo v imenu strank,

| — | ravnanja in transakcij udeležencev na trgu, da se preprečijo trgovanje z notranjimi informacijami in tržne manipulacije, |
| --- | --- |

—

ravnanja in transakcij udeležencev na trgu, da se preprečijo trgovanje z notranjimi informacijami in tržne manipulacije,

| — | transakcij udeležencev na trgu, da se preprečita pranje denarja in financiranje terorizma. |
| --- | --- |

—

transakcij udeležencev na trgu, da se preprečita pranje denarja in financiranje terorizma.

Kolikor je to mogoče, nadzor ni manj strog kot nadzor, ki se izvaja za finančne trge, v ustrezni pravni ureditvi pogodbenic.

Švica si prizadeva nalogo izvajanja dražb svojih pravic dodeliti zasebnemu subjektu v skladu s pravili o javnem naročanju.

Če je število pravic, ki jih je treba v enem letu ponuditi na dražbi, pod fiksno zgornjo mejo, lahko Švica do sklenitve pogodbe s takim subjektom še naprej uporablja sedanjo ureditev izvajanja dražb, tj. dražbe še naprej izvaja FOEN, pod naslednjimi pogoji:

| 1. | zgornja meja je 1 000 000 pravic, vključno s pravicami, ki jih je treba na dražbi ponuditi za letalske dejavnosti; |
| --- | --- |

1.

zgornja meja je 1 000 000 pravic, vključno s pravicami, ki jih je treba na dražbi ponuditi za letalske dejavnosti;

| 2. | uporabljajo se osnovna merila 1 do 8, razen meril 1 in 2, medtem ko se zadnji stavek merila 5 ter merili 7 in 8 za FOEN uporabljajo le, kolikor je to mogoče. |
| --- | --- |

2.

uporabljajo se osnovna merila 1 do 8, razen meril 1 in 2, medtem ko se zadnji stavek merila 5 ter merili 7 in 8 za FOEN uporabljajo le, kolikor je to mogoče.

Osnovno merilo 3 se uporablja skupaj z naslednjo določbo: dostop do licitiranja na dražbah švicarskih pravic na podlagi ureditev za izvajanje dražb, ki so se uporabljale ob podpisu tega sporazuma, se zagotovi vsem subjektom v EGP, ki imajo dostop do licitiranja na dražbah v Uniji.

Švica lahko za izvajanje dražb pooblasti subjekte s sedežem v EGP.

PRILOGA II

TEHNIČNI STANDARDI ZA POVEZAVO

Za zagotovitev delovanja povezave med EU ETS in švicarskim ETS se začasna rešitev vzpostavi do maja 2020 ali čim prej po tem datumu. Pogodbenici sodelujeta, da začasno rešitev čim prej nadomestita s stalno povezavo med registri.

Tehnični standardi za povezavo določajo:

| — | zgradbo komunikacijske vezi, |
| --- | --- |

—

zgradbo komunikacijske vezi,

| — | varnost prenosa podatkov, |
| --- | --- |

—

varnost prenosa podatkov,

| — | seznam funkcij (transakcije, usklajevanje itd.), |
| --- | --- |

—

seznam funkcij (transakcije, usklajevanje itd.),

| — | opredelitev spletnih storitev, |
| --- | --- |

—

opredelitev spletnih storitev,

| — | zahteve glede zapisovanja podatkov, |
| --- | --- |

—

zahteve glede zapisovanja podatkov,

| — | operativne ureditve (služba za pomoč uporabnikom, podpora), |
| --- | --- |

—

operativne ureditve (služba za pomoč uporabnikom, podpora),

| — | načrt za aktivacijo komunikacije in postopek testiranja, |
| --- | --- |

—

načrt za aktivacijo komunikacije in postopek testiranja,

| — | postopek testiranja varnosti. |
| --- | --- |

—

postopek testiranja varnosti.

V tehničnih standardih za povezavo je določeno, da morajo administratorji sprejeti vse razumne ukrepe za zagotovitev, da SSTL, EUTL in povezava delujejo 24 ur na dan in 7 dni na teden, ter da mora biti motenj v delovanju SSTL, EUTL in komunikacijske vezi čim manj.

V tehničnih standardih za povezavo je določeno, da so komunikacije med SSTL in EUTL sestavljene iz varnih izmenjav sporočil spletnih storitev na podlagi naslednjih tehnologij ( (1)
  1):

| — | spletnih storitev, ki uporabljajo protokol Simple Object Access (SOAP) ali enakovreden protokol, |
| --- | --- |

—

spletnih storitev, ki uporabljajo protokol Simple Object Access (SOAP) ali enakovreden protokol,

| — | navideznega zasebnega omrežja (Virtual Private Network – VPN) na osnovi strojne opreme, |
| --- | --- |

—

navideznega zasebnega omrežja (Virtual Private Network – VPN) na osnovi strojne opreme,

| — | XML (Extensible Markup Language – razširljivi označevalni jezik), |
| --- | --- |

—

XML (Extensible Markup Language – razširljivi označevalni jezik),

| — | digitalnega podpisa in |
| --- | --- |

—

digitalnega podpisa in

| — | omrežnih časovnih protokolov. |
| --- | --- |

—

omrežnih časovnih protokolov.

Tehnični standardi za povezavo določajo dodatne varnostne zahteve za švicarski register, SSTL, register Unije in EUTL ter se dokumentirajo v „načrtu upravljanja varnosti“. Določajo zlasti, da:

| — | če obstaja sum, da je varnost švicarskega registra, SSTL, registra Unije ali EUTL ogrožena, se pogodbenici takoj medsebojno obvestita o tem ter prekineta povezavo med SSTL in EUTL, |
| --- | --- |

—

če obstaja sum, da je varnost švicarskega registra, SSTL, registra Unije ali EUTL ogrožena, se pogodbenici takoj medsebojno obvestita o tem ter prekineta povezavo med SSTL in EUTL,

| — | se pogodbenici zavezujeta, da si bosta v primeru kršitve varnostnih predpisov takoj izmenjali informacije. Če so na voljo tehnični podatki, si administrator švicarskega registra in centralni administrator Unije v 24 urah po kršitvi varnostnih predpisov izmenjata poročilo o incidentu (datum, vzrok, vpliv, popravni ukrepi). |
| --- | --- |

—

se pogodbenici zavezujeta, da si bosta v primeru kršitve varnostnih predpisov takoj izmenjali informacije. Če so na voljo tehnični podatki, si administrator švicarskega registra in centralni administrator Unije v 24 urah po kršitvi varnostnih predpisov izmenjata poročilo o incidentu (datum, vzrok, vpliv, popravni ukrepi).

Postopek testiranja varnosti, določen s tehničnimi standardi za povezavo, se izvede pred vzpostavitvijo komunikacijske vezi med SSTL in EUTL in ko je potrebna nova različica ali izdaja SSTL ali EUTL.

Tehnični standardi za povezavo poleg produkcijskega okolja zagotavljajo dve testni okolji, in sicer testno razvojno okolje in sprejemno okolje.

Pogodbenici prek administratorja švicarskega registra in centralnega administratorja Unije zagotovita dokaze, da je bila v preteklih dvanajstih mesecih v skladu z varnostnimi zahtevami, ki jih določajo tehnični standardi za povezavo, opravljena neodvisna ocena varnosti njunih sistemov. Pri vseh večjih novih izdajah programske opreme se v skladu z varnostnimi zahtevami, ki jih določajo tehnični standardi za povezavo, opravita testiranje varnosti in zlasti penetracijsko testiranje. Penetracijskega testiranja ne izvede razvijalec programske opreme ali njegov podizvajalec.

---

(1)  1 Navedene tehnologije se trenutno uporabljajo za vzpostavitev povezave med registrom Unije in mednarodno evidenco transakcij ter med švicarskim registrom in mednarodno evidenco transakcij.

1

---