# Europos Sąjungos C 125/2021

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 125 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 64 metai2021m. balandžio 12d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 125

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

64 metai2021m. balandžio 12d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 125/01 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10167 — Continental/Light control units business of OSRAM Continental) (
  1
  ) | 1 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2021/C 125/01

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10167 — Continental/Light control units business of OSRAM Continental) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 125/02 | 2021 m. balandžio 9 d. Euro kursas | 2 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2021/C 125/02

2021 m. balandžio 9 d. Euro kursas

2

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 125/03 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10207 — ICG/Dr. Axel Paeger/AMEOS). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 3 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 125/04 | Bendrojo dokumento, iš dalies pakeisto patvirtinus nereikšmingą pakeitimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, paskelbimas | 5 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2021/C 125/03

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10207 — ICG/Dr. Axel Paeger/AMEOS). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

3

KITI AKTAI

Europos Komisija

2021/C 125/04

Bendrojo dokumento, iš dalies pakeisto patvirtinus nereikšmingą pakeitimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, paskelbimas

5

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2021 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/1

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10167 — Continental/Light control units business of OSRAM Continental)

(Tekstas svarbus EEE)

(2021/C 125/01)

2021 m. balandžio 6 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32021M10167. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32021M10167. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 2021 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/2

---

Euro kursas (1)

2021 m. balandžio 9 d.

(2021/C 125/02)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1888 |
| JPY | Japonijos jena | 130,42 |
| DKK | Danijos krona | 7,4372 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,86658 |
| SEK | Švedijos krona | 10,1725 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,1010 |
| ISK | Islandijos krona | 151,90 |
| NOK | Norvegijos krona | 10,1130 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,945 |
| HUF | Vengrijos forintas | 357,97 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,5392 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9198 |
| TRY | Turkijos lira | 9,6903 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5579 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4950 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,2470 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6860 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5941 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 331,28 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 17,3100 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,7934 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5755 |
| IDR | Indonezijos rupija | 17 354,52 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,9157 |
| PHP | Filipinų pesas | 57,764 |
| RUB | Rusijos rublis | 91,8152 |
| THB | Tailando batas | 37,388 |
| BRL | Brazilijos realas | 6,6641 |
| MXN | Meksikos pesas | 23,9374 |
| INR | Indijos rupija | 88,8145 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1888

JPY

Japonijos jena

130,42

DKK

Danijos krona

7,4372

GBP

Svaras sterlingas

0,86658

SEK

Švedijos krona

10,1725

CHF

Šveicarijos frankas

1,1010

ISK

Islandijos krona

151,90

NOK

Norvegijos krona

10,1130

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,945

HUF

Vengrijos forintas

357,97

PLN

Lenkijos zlotas

4,5392

RON

Rumunijos lėja

4,9198

TRY

Turkijos lira

9,6903

AUD

Australijos doleris

1,5579

CAD

Kanados doleris

1,4950

HKD

Honkongo doleris

9,2470

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6860

SGD

Singapūro doleris

1,5941

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 331,28

ZAR

Pietų Afrikos randas

17,3100

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,7934

HRK

Kroatijos kuna

7,5755

IDR

Indonezijos rupija

17 354,52

MYR

Malaizijos ringitas

4,9157

PHP

Filipinų pesas

57,764

RUB

Rusijos rublis

91,8152

THB

Tailando batas

37,388

BRL

Brazilijos realas

6,6641

MXN

Meksikos pesas

23,9374

INR

Indijos rupija

88,8145

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 2021 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/3

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10207 —
  ICG/Dr. Axel Paeger/AMEOS)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2021/C 125/03)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Intermediate Capital Group plc“ (toliau – ICG, Jungtinė Karalystė), |
| --- | --- |

—

„Intermediate Capital Group plc“ (toliau – ICG, Jungtinė Karalystė),

| — | Dr. Axel Paeger (toliau – Dr. Paeger, Vokietijos pilietis), |
| --- | --- |

—

Dr. Axel Paeger (toliau – Dr. Paeger, Vokietijos pilietis),

| — | „AMEOS Gruppe AG“ (toliau – AMEOS, Šveicarija). |
| --- | --- |

—

„AMEOS Gruppe AG“ (toliau – AMEOS, Šveicarija).

Įmonė ICG ir Dr. Paeger įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 3 straipsnio 4 dalyje, bendrą įmonės AMEOS kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | ICG: investicinė įmonė, užsiimanti tarpinio pobūdžio (mezonino) finansavimo, paskolų su finansiniu svertu ir mažumos ir daugumo akcijų paketų struktūrizavimu ir teikimu Europoje, Azijos ir Ramiojo vandenyno šalyse ir JAV, |
| --- | --- |

—

ICG: investicinė įmonė, užsiimanti tarpinio pobūdžio (mezonino) finansavimo, paskolų su finansiniu svertu ir mažumos ir daugumo akcijų paketų struktūrizavimu ir teikimu Europoje, Azijos ir Ramiojo vandenyno šalyse ir JAV,

| — | Dr. Paeger: AMEOS steigėjas ir generalinis direktorius, |
| --- | --- |

—

Dr. Paeger: AMEOS steigėjas ir generalinis direktorius,

| — | AMEOS: intensyviosios priežiūros ligoninių ir intensyviosios priežiūros psichiatrinių ligoninių, taip pat ilgalaikės vyresnio amžiaus žmonių priežiūros ir ilgalaikės psichikos sveikatos priežiūros įstaigų Vokietijoje, Austrijoje ir Šveicarijoje privatus valdytojas. |
| --- | --- |

—

AMEOS: intensyviosios priežiūros ligoninių ir intensyviosios priežiūros psichiatrinių ligoninių, taip pat ilgalaikės vyresnio amžiaus žmonių priežiūros ir ilgalaikės psichikos sveikatos priežiūros įstaigų Vokietijoje, Austrijoje ir Šveicarijoje privatus valdytojas.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 procedūros (2) reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10207 — ICG/Dr. Axel Paeger/AMEOS

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2021 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/5

---

Bendrojo dokumento, iš dalies pakeisto patvirtinus nereikšmingą pakeitimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, paskelbimas

(2021/C 125/04)

Europos Komisija patvirtino šį nereikšmingą pakeitimą pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 (1) 6 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą

Su šio nereikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiška galima susipažinti Komisijos duomenų bazėje eAmbrosia

BENDRASIS DOKUMENTAS

„TERNERA ASTURIANA“

ES Nr. PGI-ES-0182-AM01 – 2020 8 4

SKVN ( ) SGN (X)

1.   Pavadinimas

„Ternera Asturiana“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Ispanija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

1.1 klasė. Šviežia mėsa (ir subproduktai)

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Galvijų mėsa, gauta iš ‘Asturiana de los Valles’ arba ‘Asturiana de la Montaña’ veislių galvijų arba sukryžminus šias dvi veisles išvestos veislės galvijų, kurie gimė, buvo auginami ir penimi Astūrijos kunigaikštystėje. Galvijai taip pat gali būti gaunami kryžminant grynaveislius minėtų veislių patinus su patelėmis, kurios genetiniu požiūriu yra kilusios iš šių dviejų Astūrijos veislių, tačiau neturi savybių, rodančių, kad yra grynaveislės, ir pasižymi tam tikromis morfologinėmis savybėmis, kurios neatitinka veislės standarto. Veislinės patelės ir veršeliai, kurių mėsai yra taikoma SGN, nebūtinai turi būti įrašyti į oficialias abiejų veislių veislinių galvijų kilmės knygas.

Produktai yra skirstomi pagal skerdžiamo galvijo amžių taip:

| — | „Ternera“ galvijai – jaunesni nei 12 mėnesių; |
| --- | --- |

—

„Ternera“ galvijai – jaunesni nei 12 mėnesių;

| — | „Añojo“ galvijai – nuo 12 iki 18 mėnesių. |
| --- | --- |

—

„Añojo“ galvijai – nuo 12 iki 18 mėnesių.

Kiekvienos kategorijos produktai skirstomi pagal Europos skerdenų klasifikavimo sistemą taip:

| — | „culón“ – S arba E raumeningumo klasės skerdenos, išskyrus ‘Asturiana de la Montaña’ veislės galvijus; |
| --- | --- |

—

„culón“ – S arba E raumeningumo klasės skerdenos, išskyrus ‘Asturiana de la Montaña’ veislės galvijus;

| — | „valles“ – U arba R raumeningumo klasės galvijai, išskyrus ‘Asturiana de la Montaña’ veislės galvijus; |
| --- | --- |

—

„valles“ – U arba R raumeningumo klasės galvijai, išskyrus ‘Asturiana de la Montaña’ veislės galvijus;

| — | „casín“ – R arba aukštesnės raumeningumo klasės ‘Asturiana de la Montaña’ veislės galvijai. |
| --- | --- |

—

„casín“ – R arba aukštesnės raumeningumo klasės ‘Asturiana de la Montaña’ veislės galvijai.

Kad atitiktų reikalavimus, skerdenos pagal Europos taisykles turi priklausyti S, E, U arba R klasei, o jų riebalinio sluoksnio klasė turi būti 2 arba 3, išskyrus S ir E klasės skerdenas, kurių riebalinio sluoksnio klasė gali būti 1.

Mėsa turi būti tik šviežia arba atšaldyta. Mėsos spalvos vertė turi būti nuo „2“ (rožinė) iki „4“ (raudona). Mėsa turi būti drėgna. Riebalai turi būti baltos arba kreminės spalvos, neturi būti jų sankaupų.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Galvijai turi būti auginami ir šeriami vadovaujantis tradicine auginimo praktika Astūrijoje, kuri yra pagrįsta gamtos išteklių naudojimu.

Jie turi būti žindomi bent pirmuosius penkis gyvenimo mėnesius. Penėjimui naudojami pašarai turi būti natūralūs ir tradiciniai, draudžiama naudoti medžiagas, kurios keičia įprastą galvijų augimo tempą, dėl kurių kyla pavojus, kad mėsa netiks maistui, arba kurios daro neigiamą poveikį mėsos kokybei.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Galvijai turi būti atvesti, auginami ir penimi registruotuose Astūrijos gyvulininkystės ūkiuose, turi būti skerdžiami ir parduodami registruotų subjektų Astūrijoje ir atitikti visus saugomos geografinės nuorodos specifikacijoje nustatytus reikalavimus.

Pagal SGN „Ternera Asturiana“ įregistruoti gyvulininkystės ūkiai turi būti Astūrijos kunigaikštystės teritorijoje.

Perdirbimo įmonės, t. y. skerdyklos, pjaustymo patalpos ir didmeniniai tiekėjai, įregistruoti pagal SGN „Ternera Asturiana“, turi būti Astūrijos kunigaikštystės teritorijoje.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Visos skerdenos, kurioms taikoma ši SGN, turi būti paženklintos reguliavimo tarybos išduota etikete, kurioje nurodytas numeris, pavadinimas (Indicación Geográfica Protegida „Ternera Asturiana“ [saugoma geografinė nuoroda „Ternera Asturiana“]), logotipas, galvijo tapatybės nustatymo kodas, veislė, galvijo kilmės ūkis, skerdimo data ir visa kita informacija, kurią pagal galiojančius teisės aktus įprastai reikia pateikti.

Maistui skirta mėsa turi būti paženklinta reguliavimo tarybos įregistruota etikete ir reguliavimo tarybos išduota antrine etikete.

Be to, kiekviena skerdena ir skerdenos pusė žymima ne tik ant produkto klijuojama etikete – kartu turi būti pateiktas garantijos sertifikatas, kuriame kartu su logotipu „Ternera Asturiana“ turi būti pateikta ši informacija: kilmės ūkis, galvijo rūšis ir tapatybės nustatymo kodas, jo amžius skerdimo metu, skerdykla, skerdimo data, EUROP klasifikavimas, skerdenos svoris bei minimalus tinkamumo vartoti terminas.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

SGN „Ternera Asturiana“ geografinė vietovė apima visą Astūrijos kunigaikštystės teritoriją.

5.   Ryšys su geografine vietove

5.1.   Istoriniai veiksniai

Pagal filogenetinę teoriją Astūrijos veislės yra kilusios iš Bos brachyceros europaeus. Sánchezas Belda (1984 m.) aprašė tris Iberijos pusiasalyje paplitusias galvijų grupes: žalieji galvijai („Turtedano“), juodieji galvijai (Iberijos galvijai) ir rudieji galvijai (Kantabrijos galvijai). ‘Asturiana’ galvijų veislė yra svarbiausia rudųjų galvijų veislė Iberijos pusiasalyje tiek skaičiaus, tiek auginimo ypatybių požiūriu.

Sánchezas Belda ir Sánchezas Trujillo (1979 m.) teigė, kad Kantabrijos grupės galvijų (rudųjų galvijų) „paplitimo teritorija sutampa su Kantabrijos kalnų veislių paplitimo teritorija, kuri vakarinėje dalyje tęsiasi iki Samoros žemumų ir Portugalijos...“

Neseniai atliktame molekulinės genetikos tyrime patvirtinta, kad esama indoeuropietiškos kilmės galvijų pogrupio – šie galvijai yra vidutinio dydžio arba dideli, o jų kailio spalvą sudaro skirtingi juodų ir žalų šerių deriniai. Iš esmės šiam pogrupiui būdingos dvi nekintančios savybės – galvijų galūnės ir gleivinė yra juodos, o ką tik gimusių veršelių kailis yra žalas.

Yra dvi Astūrijos galvijų veislės: ‘Asturiana de los Valles’ ir ‘Asturiana de la Montaña’. Šios dvi rūšys nebuvo aiškiai diferencijuojamos iki XX a. antrojo dešimtmečio, kai tokie autoriai kaip Naredo ir Bajo (1916 m.) bei Abrilas Brocasas (1918 m.) išsamiau aprašė galvijus ir išskyrė dvi atskiras jų rūšis.

‘Asturiana de los Valles’ veislės galvijai iš pradžių auginti trimis tikslais – mėsai, pienui ir darbui. Ši veislė atsirado Astūrijos pakrantės savivaldybėje (Karenjuje) ir paplito visame regione, kol šios veislės galvijai ėmė vyrauti visoje vakarinėje Astūrijos dalyje.

Nuo XI a. imta plačiai auginti ‘Asturiana de los Valles’ veislės galvijus, ypač regiono vakarų vidurinėje dalyje, todėl galvijų augintojai pradėjo intensyviai konkuruoti dėl ganyklų, o nuo XIII a. ši konkurencija toliau didėjo.

Nuo XIII a., nykstant feodalizmui, šią ūkininkavimo sistemą pakeitė tokie modeliai kaip ilgalaikės žemės naudojimo sutartys (foros), žemės nuoma ir pusininkystė, o vėliau kaimų gyventojai galiausiai išpirko ir bendrai įsigijo žemės neuždarose kalnų vietovėse, kuri kartais būdavo bendroji žemė, o kartais priklausydavo vienuolynams ar didikams. Tokia padėtis buvo XIX a. pradžioje, kai daug vietinių veislių galvijų buvo paplitę beveik po visą Astūrijos teritoriją.

Mechanizavus gyvulininkystę ir išvedus specializuotas pieninių galvijų veisles, ‘Asturiana’ veislės galvijai buvo vis rečiau naudojami pienui ir darbui ir galiausiai pradėti auginti tik atokiose Astūrijos kalnų vietovėse, kur buvo taikoma tai vietovei pritaikyta auginimo sistema. Tėvai iki šių dienų savo vaikams perduoda šios sistemos metodus ir tradicijas. Šią auginimo sistemą daugiausia sudaro nedidelio ploto pasėliai, kuriuose augalai auginami šeimai vartoti, ir natūralios ganyklos slėniuose ir kalnų šlaituose, naudojamos galvijams ganyti pavasarį ir rudenį. Vasarą iš ten auginamų pašarinių augalų pagaminamas šienas, kuris žiemą naudojamas kaip pašaras. Vasarą galvijai yra ganomi aukštikalnių ganyklose – paprastai tai yra bendroji žemė, po kurią išsibarsčiusios medžiais apaugusios miškingos vietovės, – o artėjant karštajam sezonui galvijai pervaromi iš žemesnių vietovių į aukštesnes. Galvijų auginimo sistema, grindžiama ekstensyviąja vietinių galvijų gyvulininkyste ir kuriai būdingas sezoninis galvijų pervarymas iš aukštumose esančių ganyklų į slėnius, prisidėta prie dabartinio žemės naudojimo modelio: mažos gyvenvietės yra išsidėsčiusios šalia kelių, kuriais, sezonui atėjus, pervaromi galvijai, – nuo žiemojimui skirtų buveinių gyvenvietėse ir kaimuose iki aukštumų ganyklose esančių tvartų, kuriuose šiuo metu vasaros laikotarpiu dažnai trumpam būna laikomi galvijai.

Manoma, kad ‘Asturiana de la Montaña’ veislės geografinės kilmės vieta yra Kaso savivaldybė, todėl šių karvių veislė plačiai vadinama „casina“. Nuo pavasario pabaigos iki rudens gyvulių augintojai gyvulius tradiciškai ganydavo kaimų bendruomenių ganyklose, o po to, atėjus sezonui, pervarydavo juos į pakrantės vietoves (nuo Viljavisjosos iki Ljaneso). Šį ciklą užbaigdavo trumpos tarpinės viešnagės tvartuose ar žiemojimui skirtose buveinėse, kurie būdavo įrengti palyginti netoli kaimų, kur galvijai ganydavosi pievose ir ėsdavo vasarą surinktą išdžiovintą žolę.

Vietovėms, kuriose šie galvijai buvo introdukuoti arba išvesti ir kuriose jie šiuo metu yra auginami, būdingos labai atšiaurios ekosistemos, prie kurių ši veislė yra gerai prisitaikiusi. Šios veislės galvijai atlieka svarbų vaidmenį saugant gamtinę aplinką ir kaimo vietoves, kartu padėdami išsaugoti žmonių gyvenvietes kalnuotose vietovėse.

5.2.   Gamtiniai veiksniai

Reljefas

Svarbi šio regiono orografijos fizinė ypatybė yra ta, kad vietovė išsidėsčiusi skirtingame aukštyje, pradedant nuo žemiausio 0 m virš jūros lygio aukščio iki aukščiausio taško ties 2 648 m (Seredo kalnas). Todėl daugiau nei pusė teritorijos yra aukščiau nei 400 m virš jūros lygio, o daugiau nei ketvirtadalis jos – aukščiau nei 800 m virš jūros lygio. Šimtmečius tai buvo regiono klimato, biologines ir sociologines ypatybes lemiantis veiksnys.

Klimatas

Geografinė Astūrijos padėtis šiaurinio pusrutulio vidutinėse platumose lemia tai, kad jos klimatas yra drėgnas ir priklauso vidutinio klimato zonai.

Be to, atmosferos dinamikai tam tikru mastu įtakos turi kalnuotas regiono kraštovaizdis, kuris lemia oro masių judėjimą ir kintantį klimatą, kuriam būdingos panašiu dažnumu besikeičiančios ciklono ir anticiklono lemiamos oro sąlygos, todėl kritulių kiekis regione yra tolygus ištisus metus (1 000 mm). Daugiausia kritulių iškrenta žiemą, mažiausiai – vasarą, o pavasarį ir rudenį vyrauja labai permainingi orai.

Augmenija

Astūrijai būdinga Atlanto regiono augmenija – vyrauja lapuočių miškai, kurie klesti dėl regione iškrentančių gausių kritulių ir švelnios temperatūros. Tačiau regiono augmenijai įtakos turi ir dirvožemio, klimato ir biotiniai veiksniai.

Pagal klimatą, kuriam įtakos turi temperatūros svyravimai, ir reljefą galima išskirti skirtingus augmenijos sluoksnius.

Pirma, vietovėms aukštėjant jose auga ąžuolų, bukų ir beržų miškai (pagal šį eiliškumą). 1 600 m virš jūros lygio esančių vietovių augmeniją sudaro šliaužiantys krūmokšniai, o 2 200 m virš jūros lygio esančiose vietovėse auga tik pievos.

Svarbu pabrėžti biotinį veiksnį, kuris yra susijęs su medienos kirtimu arba miško žemės naudojimu alternatyvioms reikmėms, tokioms kaip žemės dirbimas ir gyvulių ganymas, dėl kurių palaipsniui pasikeitė vietovės augmenija – dėl miško atkūrimo veiklos arčiau pakrantės esančiose vietovėse paprastai auga spygliuočių miškai, o žemumose ir vidutiniame aukštyje virš jūros lygio esančiose vietovėse gausu pievų. Šios pievos kartu su aukštumų pievomis lemia tai, kaip yra auginami Astūrijos galvijai. Natūralios pievos sudaro 25,3 proc. viso Astūrijos kunigaikštystės ploto, o pastaraisiais metais, nustojus auginti dirbtines ganyklų pievas, jų daugėja.

Tipinės 800–1 700 m aukštyje virš jūros lygio augančios pievos botaniniu požiūriu yra labai panašios į natūralias pievas. Jos skiriasi tik tuo, kad pirmiau minėtų pievų natūralios žolės sluoksnis patrumpinamas tik ganant galvijus. Kalnų ganyklos sudaro 1,2 proc. viso regiono ploto. Šių aukštumose esančių ganyklų augmeniją daugiausia sudaro žemės ūkiui reikšmingos rūšys, pvz., žolės, ankštiniai augalai ir lūpažiedžiai, dėl kurių šios vietovės yra tinkamos galvijams ganyti.

Krūmynai sudaro 20,15 proc. regiono ploto. Juose pagal ekstensyviosios gyvulininkystės sistemą ganosi vietiniai galvijai.

5.3.   Gamybos sąlygos

Esama trijų gyvulininkystės rūšių, kurios priklauso nuo geografinės padėties ir turimų pašarų išteklių. Trys naudojamos sistemos: tradicinė sistema, sistema, pagal kurią galvijai yra laikomi pusiau laisvai (arba dalį laiko laikomi tvartuose), ir pagerintų ganyklų sistema.

Tradicinė sistema

Šios veislės galvijai yra auginami tradiciniu būdu pietvakarių centrinės Astūrijos kalnų vietovėse, nuo Aljero iki Kangas del Narsėjos kalnų. Ūkiai paprastai yra maži, o jų veikla labai priklauso nuo bendrųjų ganyklų (kalnų ganyklų), kuriose nuo žiemos pabaigos iki pavasario pradžios gimsta dauguma veršelių. Ši sistema grindžiama šiuo metodu: pavasarį ir rudenį naudojamos šalia ūkio esančios pievos, kol dėl sniego atsiranda būtinybė galvijus laikyti tvarte, o vasarą jie ganosi kalnų ganyklose, nes pievos yra nušienaujamos, kad žiemą banda turėtų pašaro.

Sistema, pagal kurią galvijai yra laikomi pusiau laisvai

Sistema, pagal kurią galvijai yra laikomi pusiau laisvai, naudojama žemutinėse Astūrijos pakrantės vietovėse. Šių vietovių dirvožemis yra tinkamas žemės ūkio veiklai, todėl jose galima taikyti sudėtingesnius šėrimo metodus nei tradicinė sistema. Galvijų raciono pagrindas – kukurūzų silosas, ganyklų augalai, šienas, šviežia žolė, pateikiama ėdžiose, ir pašarai. Dirbtinis apvaisinimas naudojamas plačiai, todėl veršeliai gimsta ištisus metus.

Žiemą galvijai laikomi tvarte. Pavasarį ir rudenį jie ganosi ūkyje esančiose pievose ir šalia stūksančiose kalvose, tačiau nakčiai yra suvaromi į tvartą. Vasarą apsiveršiavusios karvės dieną paprastai yra laikomos tvarte, o sutemus išleidžiamos ganytis, o nemelžiamos karvės ir telyčios visą dieną praleidžia lauke.

Pagerintų ganyklų sistema

Tai vakarinei Astūrijos daliai (daugiausia Oskoso, Aljandės ir Tineo savivaldybėms) būdinga gyvulininkystės sistema. Ūkiai, kuriuose ji naudojama, įsikūrę ant nuožulnaus reljefo žemės (nors kartais yra palyginti aukštai virš jūros lygio), kuri yra tinkama mechanizuotai gyvulininkystei, o tai palengvina jos naudojimą.

Paprastai šie ūkiai yra dideli, juose auginama daug veislinių patelių ir ištisus metus yra taikoma nuolatiniu ganymu pagrįsta sistema, dėl kurios bandą valdyti yra lengviau. Galvijai po stogu suvaromi tik esant gausiam sniegui – tokiu atveju jie šeriami žolės silosu ir, kiek mažiau, šienu.

Nuoroda į paskelbtą produkto specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

https://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Agricultura/Alimentaci%C3%B3n/2019_10_03_ternera_asturiana_modif.pdf

---

(1)  OL L 179, 2014 6 19, p. 17.

---