# Úřední věstník C 56E/2013

| | ISSN 1977-0863
  doi:10.3000/19770863.CE2013.056.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 56E |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5626. února 2013 |

ISSN 1977-0863

doi:10.3000/19770863.CE2013.056.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 56E

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5626. února 2013

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | USNESENÍ |
| | Evropský parlamentZASEDÁNÍ 2011–2012Dílčí zasedání od 27. do 29. září 2011Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 22 E, 27.1.2012
  PŘIJATÉ TEXTY |
| | Úterý, 27. září 2011 |
| 2013/C 056E/01 | Financování výzkumu a inovací v EUUsnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o zelené knize: Učiňme z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému rámci pro financování výzkumu a inovací v EU (2011/2107(INI)) | 1 |
| 2013/C 056E/02 | Systém Evropských školUsnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o systému Evropských škol (2011/2036(INI)) | 14 |
| 2013/C 056E/03 | Budoucí politika soudržnosti EUUsnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o využívání prostředků ze strukturálních fondů a z Fondu soudržnosti: ponaučení pro budoucí politiku soudržnosti EU (2010/2305(INI)) | 22 |
| 2013/C 056E/04 | Důraznější evropská reakce na katastrofy: úloha civilní ochrany a humanitární pomociUsnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o sdělení Na cestě k důraznější evropské reakci na katastrofy: úloha civilní ochrany a humanitární pomoci (2011/2023(INI)) | 31 |
| 2013/C 056E/05 | Cestovní ruch v EvropěUsnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o Evropě jako přední světové destinaci cestovního ruchu – nový politický rámec pro evropský cestovní ruch (2010/2206(INI)) | 41 |
| 2013/C 056E/06 | Evropská bezpečnost silničního provozuUsnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o evropské bezpečnosti silničního provozu v letech 2011–2020 (2010/2235(INI)) | 54 |
| 2013/C 056E/07 | Infrastruktura přehrad v rozvojových zemíchUsnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o financování rozšíření infrastruktury přehrad v rozvojových zemích (2010/2270(INI)) | 67 |
| 2013/C 056E/08 | Pomoc rozvojovým zemím při řešení problémů při zabezpečování potravinUsnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o rámci politiky EU pro pomoc rozvojovým zemím při řešení problémů při zabezpečování potravin (2010/2100(INI)) | 75 |
| 2013/C 056E/09 | Jednostranná prohlášení vložených do zápisu ze zasedání RadyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o jednostranných prohlášeních vložených do zápisu ze zasedání Rady (2011/2090(INI)) | 86 |
| 2013/C 056E/10 | Nová obchodní politika pro Evropu v rámci strategie Evropa 2020Usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o nové obchodní politice pro Evropu v rámci strategie Evropa 2020 (2010/2152(INI)) | 87 |
| 2013/C 056E/11 | Vytvoření evropsko-středomořských programů Erasmus a LeonardoProhlášení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o vytvoření evropsko-středomořských programů Erasmus a Leonardo | 99 |
| | Středa, 28. září 2011 |
| 2013/C 056E/12 | Sexuální orientace a genderová identita v rámci Rady OSN pro lidská právaUsnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o lidských právech, sexuální orientaci a genderové identitě v OSN | 100 |
| | Čtvrtek, 29. září 2011 |
| 2013/C 056E/13 | Situace v PalestiněUsnesení Evropského parlamentu ze dne 29. září 2011 o situaci v Palestině | 104 |
| 2013/C 056E/14 | Summit Země Rio+20Usnesení Evropského parlamentu ze dne 29. září 2011 o vypracování společného postoje EU před zahájením konference Organizace spojených národů o udržitelném rozvoji (Rio+20) | 106 |
| 2013/C 056E/15 | Budoucnost Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaciUsnesení Evropského parlamentu ze dne 29. září 2011 o budoucnosti Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci | 119 |
| 2013/C 056E/16 | Zřízení Evropského dobrovolnického sboru humanitární pomociProhlášení Evropského parlamentu ze dne 29. září 2011 o zřízení Evropského dobrovolnického sboru humanitární pomoci | 122 |
| 2013/C 056E/17 | Civilisté zranění ve válceProhlášení Evropského parlamentu ze dne 29. září 2011 o civilistech zraněných ve válce | 123 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlamentZASEDÁNÍ 2011–2012Dílčí zasedání od 27. do 29. září 2011Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 22 E, 27.1.2012
  PŘIJATÉ TEXTY

Úterý, 27. září 2011

2013/C 056E/01

Financování výzkumu a inovací v EUUsnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o zelené knize: Učiňme z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému rámci pro financování výzkumu a inovací v EU (2011/2107(INI))

1

2013/C 056E/02

Systém Evropských školUsnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o systému Evropských škol (2011/2036(INI))

14

2013/C 056E/03

Budoucí politika soudržnosti EUUsnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o využívání prostředků ze strukturálních fondů a z Fondu soudržnosti: ponaučení pro budoucí politiku soudržnosti EU (2010/2305(INI))

22

2013/C 056E/04

Důraznější evropská reakce na katastrofy: úloha civilní ochrany a humanitární pomociUsnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o sdělení Na cestě k důraznější evropské reakci na katastrofy: úloha civilní ochrany a humanitární pomoci (2011/2023(INI))

31

2013/C 056E/05

Cestovní ruch v EvropěUsnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o Evropě jako přední světové destinaci cestovního ruchu – nový politický rámec pro evropský cestovní ruch (2010/2206(INI))

41

2013/C 056E/06

Evropská bezpečnost silničního provozuUsnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o evropské bezpečnosti silničního provozu v letech 2011–2020 (2010/2235(INI))

54

2013/C 056E/07

Infrastruktura přehrad v rozvojových zemíchUsnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o financování rozšíření infrastruktury přehrad v rozvojových zemích (2010/2270(INI))

67

2013/C 056E/08

Pomoc rozvojovým zemím při řešení problémů při zabezpečování potravinUsnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o rámci politiky EU pro pomoc rozvojovým zemím při řešení problémů při zabezpečování potravin (2010/2100(INI))

75

2013/C 056E/09

Jednostranná prohlášení vložených do zápisu ze zasedání RadyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o jednostranných prohlášeních vložených do zápisu ze zasedání Rady (2011/2090(INI))

86

2013/C 056E/10

Nová obchodní politika pro Evropu v rámci strategie Evropa 2020Usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o nové obchodní politice pro Evropu v rámci strategie Evropa 2020 (2010/2152(INI))

87

2013/C 056E/11

Vytvoření evropsko-středomořských programů Erasmus a LeonardoProhlášení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o vytvoření evropsko-středomořských programů Erasmus a Leonardo

99

Středa, 28. září 2011

2013/C 056E/12

Sexuální orientace a genderová identita v rámci Rady OSN pro lidská právaUsnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o lidských právech, sexuální orientaci a genderové identitě v OSN

100

Čtvrtek, 29. září 2011

2013/C 056E/13

Situace v PalestiněUsnesení Evropského parlamentu ze dne 29. září 2011 o situaci v Palestině

104

2013/C 056E/14

Summit Země Rio+20Usnesení Evropského parlamentu ze dne 29. září 2011 o vypracování společného postoje EU před zahájením konference Organizace spojených národů o udržitelném rozvoji (Rio+20)

106

2013/C 056E/15

Budoucnost Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaciUsnesení Evropského parlamentu ze dne 29. září 2011 o budoucnosti Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci

119

2013/C 056E/16

Zřízení Evropského dobrovolnického sboru humanitární pomociProhlášení Evropského parlamentu ze dne 29. září 2011 o zřízení Evropského dobrovolnického sboru humanitární pomoci

122

2013/C 056E/17

Civilisté zranění ve válceProhlášení Evropského parlamentu ze dne 29. září 2011 o civilistech zraněných ve válce

123

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÝ PARLAMENT |
| | Úterý, 27. září 2011 |
| 2013/C 056E/18 | Obchod se zemědělskými produkty a produkty rybolovu mezi EU a Palestinou ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií na jedné straně a palestinskou samosprávou Západního břehu Jordánu a Pásma Gazy na straně druhé týkající se další liberalizace v oblasti obchodu se zemědělskými produkty, zpracovanými zemědělskými produkty, rybami a produkty rybolovu, kterou se mění Evropsko-středomořská prozatímní dohoda o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy na straně druhé (07770/2011 – C7-0100/2011 – 2011/0042(NLE)) | 124 |
| 2013/C 056E/19 | Dohoda EU-Mexiko o některých aspektech leteckých služeb ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody o některých aspektech leteckých služeb mezi Evropskou unií a Spojenými státy mexickými (05735/2011 – C7-0067/2011 – 2008/0161(NLE)) | 125 |
| 2013/C 056E/20 | Dohody EU-Kapverdy o partnerství v odvětví rybolovu ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření nového Protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu (09793/2011 – C7-0228/2011 – 2011/0097(NLE)) | 125 |
| 2013/C 056E/21 | Memorandum EU-USA o spolupráci při výzkumu a vývoji v oblasti civilního letectví ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Memoranda o spolupráci NAT-I-9406 mezi Spojenými státy americkými a Evropskou unií (09390/2011 – C7-0141/2011 – 2011/0021(NLE)) | 126 |
| 2013/C 056E/22 | Rozšíření oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) o profesionální přeshraniční silniční přepravě eurohotovosti mezi členskými státy eurozóny ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 k návrhu nařízení Rady o rozšíření oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady o profesionální přeshraniční silniční přepravě eurohotovosti mezi členskými státy eurozóny (17787/2010 – C7-0025/2011– 2010/0206(APP)) | 127 |
| 2013/C 056E/23 | Profesionální přeshraniční silniční přeprava eurohotovosti mezi členskými státy eurozóny ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o profesionální přeshraniční silniční přepravě eurohotovosti mezi členskými státy eurozóny (KOM(2010)0377 – C7-0186/2010 – 2010/0204(COD)) | 127 |
| P7_TC1-COD(2010)0204Postoj Evropského Parlamentu přijatý v prvním čtení dne 27. září 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011 o profesionální přeshraniční silniční přepravě eurohotovosti mezi členskými státy eurozóny | 128 |
| 2013/C 056E/24 | Zboží a technologie dvojího užití ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1334/2000, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití (KOM(2008)0854 – C7-0062/2010 – 2008/0249(COD)) | 128 |
| P7_TC1-COD(2008)0249Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 27. září 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 428/2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití | 129 |
| PŘÍLOHA | 129 |
| | Středa, 28. září 2011 |
| 2013/C 056E/25 | Návrh opravného rozpočtu č. 4/2011: vlastní zdroje a migrační a uprchlické tokyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 4/2011 na rozpočtový rok 2011, oddíl III – Komise (13990/2011 – C7-0243/2011 – 2011/2128(BUD)) | 130 |
| 2013/C 056E/26 | Uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: žádost EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, DánskoUsnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, Dánsko) (KOM(2011)0421 – C7-0194/2011 – 2011/2159(BUD)) | 131 |
| PŘÍLOHA | 133 |
| 2013/C 056E/27 | Uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: žádost EGF/2011/003 DE/Arnsberg a Düsseldorf automobilový průmysl, NěmeckoUsnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2011/003 DE/Arnsberg a Düsseldorf automobilový průmysl, Německo) (KOM(2011)0447 – C7-0209/2011 – 2011/2163(BUD)) | 133 |
| PŘÍLOHA | 135 |
| 2013/C 056E/28 | Uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: žádost EGF/2010/026 PT/Rohde, PortugalskoUsnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o využití prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2010/026 PT/Rohde Portugalsko) (KOM(2011)0491 – C7-0222/2011 – 2011/2167(BUD)) | 135 |
| PŘÍLOHA | 137 |
| 2013/C 056E/29 | Změna koncesí v listinách Bulharska a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (dohoda EU-Argentina) ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Argentinskou republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listinách Bulharské republiky a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (06609/2011 – C7-0104/2011 – 2011/0027(NLE)) | 137 |
| 2013/C 056E/30 | Změny koncesí v listinách Bulharska a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (dohoda EU-Austrálie) ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Austrálií podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listinách Bulharské republiky a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (06603/2011 – C7-0144/2011 – 2011/0032(NLE)) | 138 |
| 2013/C 056E/31 | Změny koncesí v listinách Bulharska a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (dohoda EU-Nový Zéland) ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Novým Zélandem podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listinách Bulharské republiky a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (06536/2011 – C7-0106/2011 – 2011/0029(NLE)) | 139 |
| 2013/C 056E/32 | Dohled nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a posílení koordinace hospodářských politik ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (KOM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD)) | 139 |
| P7_TC1-COD(2010)0280Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 28. září 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik | 140 |
| 2013/C 056E/33 | Účinné prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně (KOM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD)) | 140 |
| P7_TC1-COD(2010)0278Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 28. září 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011 o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně | 141 |
| PŘÍLOHA | 141 |
| 2013/C 056E/34 | Donucovací opatření k nápravě nadměrné makroekonomické nerovnováhy v eurozóně ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o donucovacích opatřeních k nápravě nadměrné makroekonomické nerovnováhy v eurozóně (KOM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD)) | 142 |
| P7_TC1-COD(2010)0279Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 28. září 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011 o donucovacích opatřeních k nápravě nadměrné makroekonomické nerovnováhy v eurozóně | 142 |
| 2013/C 056E/35 | Prevence a náprava makroekonomické nerovnováhy ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (KOM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD)) | 143 |
| P7_TC1-COD(2010)0281Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 28. září 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy | 143 |
| PŘÍLOHA | 144 |
| 2013/C 056E/36 | Urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (KOM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS)) | 144 |
| P7_TC1-CNS(2010)0276Postoj Evropského parlamentu přijatý dne 28. září 2011 k přijetí nařízení Rady (EU) č. .../2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku | 145 |
| 2013/C 056E/37 | Požadavky na rozpočtové rámce členských států *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu směrnice Rady o požadavcích na rozpočtové rámce členských států (KOM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE)) | 156 |
| PŘÍLOHA | 157 |
| | Čtvrtek, 29. září 2011 |
| 2013/C 056E/38 | Změna nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 29. září 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (KOM(2011)0336 – C7-0161/2011 – 2011/0147(COD)) | 158 |
| P7_TC1-COD(2011)0147Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 29. září 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci | 158 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÝ PARLAMENT

Úterý, 27. září 2011

2013/C 056E/18

Obchod se zemědělskými produkty a produkty rybolovu mezi EU a Palestinou ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií na jedné straně a palestinskou samosprávou Západního břehu Jordánu a Pásma Gazy na straně druhé týkající se další liberalizace v oblasti obchodu se zemědělskými produkty, zpracovanými zemědělskými produkty, rybami a produkty rybolovu, kterou se mění Evropsko-středomořská prozatímní dohoda o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy na straně druhé (07770/2011 – C7-0100/2011 – 2011/0042(NLE))

124

2013/C 056E/19

Dohoda EU-Mexiko o některých aspektech leteckých služeb ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody o některých aspektech leteckých služeb mezi Evropskou unií a Spojenými státy mexickými (05735/2011 – C7-0067/2011 – 2008/0161(NLE))

125

2013/C 056E/20

Dohody EU-Kapverdy o partnerství v odvětví rybolovu ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření nového Protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu (09793/2011 – C7-0228/2011 – 2011/0097(NLE))

125

2013/C 056E/21

Memorandum EU-USA o spolupráci při výzkumu a vývoji v oblasti civilního letectví ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Memoranda o spolupráci NAT-I-9406 mezi Spojenými státy americkými a Evropskou unií (09390/2011 – C7-0141/2011 – 2011/0021(NLE))

126

2013/C 056E/22

Rozšíření oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) o profesionální přeshraniční silniční přepravě eurohotovosti mezi členskými státy eurozóny ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 k návrhu nařízení Rady o rozšíření oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady o profesionální přeshraniční silniční přepravě eurohotovosti mezi členskými státy eurozóny (17787/2010 – C7-0025/2011– 2010/0206(APP))

127

2013/C 056E/23

Profesionální přeshraniční silniční přeprava eurohotovosti mezi členskými státy eurozóny ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o profesionální přeshraniční silniční přepravě eurohotovosti mezi členskými státy eurozóny (KOM(2010)0377 – C7-0186/2010 – 2010/0204(COD))

127

P7_TC1-COD(2010)0204Postoj Evropského Parlamentu přijatý v prvním čtení dne 27. září 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011 o profesionální přeshraniční silniční přepravě eurohotovosti mezi členskými státy eurozóny

128

2013/C 056E/24

Zboží a technologie dvojího užití ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1334/2000, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití (KOM(2008)0854 – C7-0062/2010 – 2008/0249(COD))

128

P7_TC1-COD(2008)0249Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 27. září 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 428/2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití

129

PŘÍLOHA

129

Středa, 28. září 2011

2013/C 056E/25

Návrh opravného rozpočtu č. 4/2011: vlastní zdroje a migrační a uprchlické tokyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 4/2011 na rozpočtový rok 2011, oddíl III – Komise (13990/2011 – C7-0243/2011 – 2011/2128(BUD))

130

2013/C 056E/26

Uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: žádost EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, DánskoUsnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, Dánsko) (KOM(2011)0421 – C7-0194/2011 – 2011/2159(BUD))

131

PŘÍLOHA

133

2013/C 056E/27

Uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: žádost EGF/2011/003 DE/Arnsberg a Düsseldorf automobilový průmysl, NěmeckoUsnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2011/003 DE/Arnsberg a Düsseldorf automobilový průmysl, Německo) (KOM(2011)0447 – C7-0209/2011 – 2011/2163(BUD))

133

PŘÍLOHA

135

2013/C 056E/28

Uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: žádost EGF/2010/026 PT/Rohde, PortugalskoUsnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o využití prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2010/026 PT/Rohde Portugalsko) (KOM(2011)0491 – C7-0222/2011 – 2011/2167(BUD))

135

PŘÍLOHA

137

2013/C 056E/29

Změna koncesí v listinách Bulharska a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (dohoda EU-Argentina) ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Argentinskou republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listinách Bulharské republiky a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (06609/2011 – C7-0104/2011 – 2011/0027(NLE))

137

2013/C 056E/30

Změny koncesí v listinách Bulharska a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (dohoda EU-Austrálie) ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Austrálií podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listinách Bulharské republiky a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (06603/2011 – C7-0144/2011 – 2011/0032(NLE))

138

2013/C 056E/31

Změny koncesí v listinách Bulharska a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (dohoda EU-Nový Zéland) ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Novým Zélandem podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listinách Bulharské republiky a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (06536/2011 – C7-0106/2011 – 2011/0029(NLE))

139

2013/C 056E/32

Dohled nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a posílení koordinace hospodářských politik ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (KOM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD))

139

P7_TC1-COD(2010)0280Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 28. září 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik

140

2013/C 056E/33

Účinné prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně (KOM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD))

140

P7_TC1-COD(2010)0278Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 28. září 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011 o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně

141

PŘÍLOHA

141

2013/C 056E/34

Donucovací opatření k nápravě nadměrné makroekonomické nerovnováhy v eurozóně ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o donucovacích opatřeních k nápravě nadměrné makroekonomické nerovnováhy v eurozóně (KOM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD))

142

P7_TC1-COD(2010)0279Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 28. září 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011 o donucovacích opatřeních k nápravě nadměrné makroekonomické nerovnováhy v eurozóně

142

2013/C 056E/35

Prevence a náprava makroekonomické nerovnováhy ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (KOM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD))

143

P7_TC1-COD(2010)0281Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 28. září 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy

143

PŘÍLOHA

144

2013/C 056E/36

Urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (KOM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS))

144

P7_TC1-CNS(2010)0276Postoj Evropského parlamentu přijatý dne 28. září 2011 k přijetí nařízení Rady (EU) č. .../2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku

145

2013/C 056E/37

Požadavky na rozpočtové rámce členských států *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu směrnice Rady o požadavcích na rozpočtové rámce členských států (KOM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE))

156

PŘÍLOHA

157

Čtvrtek, 29. září 2011

2013/C 056E/38

Změna nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 29. září 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (KOM(2011)0336 – C7-0161/2011 – 2011/0147(COD))

158

P7_TC1-COD(2011)0147Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 29. září 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci

158

| Vysvětlivky k použitým symbolům






  - | Konzultace |
| --- | --- |
| **I | Spolupráce: první čtení |
| **II | Spolupráce: druhé čtení |
| *** | Postup souhlasu |
| ***I | Spolurozhodování: první čtení |
| ***II | Spolurozhodování: druhé čtení |
| ***III | Spolurozhodování: třetí čtení |

Vysvětlivky k použitým symbolům

*

Konzultace

**I

Spolupráce: první čtení

**II

Spolupráce: druhé čtení

***

Postup souhlasu

***I

Spolurozhodování: první čtení

***II

Spolurozhodování: druhé čtení

***III

Spolurozhodování: třetí čtení

(Druh postupu se určuje právním základem navrženým Komisí)

Politické pozměňující návrhy: nový text či text nahrazující původní znění je označen tučně a kurzivou; vypuštění textu je označeno symbolem ▐.

Technické opravy a úpravy ze strany příslušných oddělení: nový text či text nahrazující původní znění je označen kurzivou; vypuštění textu je označeno symbolem ║.

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlament ZASEDÁNÍ 2011–2012 Dílčí zasedání od 27. do 29. září 2011 Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 22 E, 27.1.2012 PŘIJATÉ TEXTY

Úterý, 27. září 2011

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/1

---

Úterý, 27. září 2011Financování výzkumu a inovací v EU

P7_TA(2011)0401

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o zelené knize: Učiňme z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému rámci pro financování výzkumu a inovací v EU (2011/2107(INI))

2013/C 56 E/01

Evropský parlament

| — | s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU) a Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), zejména na články týkající se výzkumu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU) a Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), zejména na články týkající se výzkumu,

| — | s ohledem na zelenou knihu Komise Učiňme z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému rámci pro financování výzkumu a inovací v EU (KOM(2011)0048), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zelenou knihu Komise Učiňme z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému rámci pro financování výzkumu a inovací v EU (KOM(2011)0048),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 8. června 2011 o průběžném hodnocení sedmého rámcového programu EU pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 8. června 2011 o průběžném hodnocení sedmého rámcového programu EU pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (1),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. května 2011 o Unii inovací: Proměna Evropy pro svět po krizi (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. května 2011 o Unii inovací: Proměna Evropy pro svět po krizi (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 11. listopadu 2010 o zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 11. listopadu 2010 o zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 20. května 2010 o provádění součinnosti fondů na podporu výzkumu a inovace v nařízení (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj a sedmém rámcovém programu pro výzkum a rozvoj ve městech a regionech a také v členských státech a v Unii (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 20. května 2010 o provádění součinnosti fondů na podporu výzkumu a inovace v nařízení (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj a sedmém rámcovém programu pro výzkum a rozvoj ve městech a regionech a také v členských státech a v Unii (4),

| — | s ohledem na zprávu výboru odborníků Směrem k organizaci pro hraniční výzkum na světové úrovni – přezkum struktur a mechanismů Evropské rady pro výzkum ze dne 23. července 2009, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu výboru odborníků Směrem k organizaci pro hraniční výzkum na světové úrovni – přezkum struktur a mechanismů Evropské rady pro výzkum ze dne 23. července 2009,

| — | s ohledem na zprávu skupiny nezávislých odborníků Střednědobé hodnocení finančního nástroje pro sdílení finančních rizik (FNSR) ze dne 31. července 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu skupiny nezávislých odborníků Střednědobé hodnocení finančního nástroje pro sdílení finančních rizik (FNSR) ze dne 31. července 2010,

| — | s ohledem na závěrečnou zprávu skupiny odborníků Průběžné hodnocení sedmého rámcového programu ze dne 12. listopadu 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěrečnou zprávu skupiny odborníků Průběžné hodnocení sedmého rámcového programu ze dne 12. listopadu 2010,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 9. února 2011 s názvem „Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů v odpovědi na zprávu skupiny odborníků o průběžném hodnocení sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace a na zprávu skupiny odborníků o průběžném hodnocení finančního nástroje pro sdílení rizik“ (KOM(2011)0052), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 9. února 2011 s názvem „Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů v odpovědi na zprávu skupiny odborníků o průběžném hodnocení sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace a na zprávu skupiny odborníků o průběžném hodnocení finančního nástroje pro sdílení rizik“ (KOM(2011)0052),

| — | s ohledem na závěry průběžného hodnocení sedmého rámcového programu pro výzkum, včetně finančního nástroje pro sdílení rizik, na 3074. zasedání Rady EU pro konkurenceschopnost (vnitřní trh, průmysl, výzkum a vesmír) ze dne 9. března 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry průběžného hodnocení sedmého rámcového programu pro výzkum, včetně finančního nástroje pro sdílení rizik, na 3074. zasedání Rady EU pro konkurenceschopnost (vnitřní trh, průmysl, výzkum a vesmír) ze dne 9. března 2011,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. dubna 2009 nazvané „Posouváme hranice IKT: strategie výzkumu budoucích a vznikajících technologií v Evropě“ (KOM(2009)0184), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. dubna 2009 nazvané „Posouváme hranice IKT: strategie výzkumu budoucích a vznikajících technologií v Evropě“ (KOM(2009)0184),

| — | s ohledem na návrh usnesení ze dne 9. června 2011 o oslavách 100. výročí udělení Nobelovy ceny Marii Curie-Sklodowské (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh usnesení ze dne 9. června 2011 o oslavách 100. výročí udělení Nobelovy ceny Marii Curie-Sklodowské (5),

| — | s ohledem na stěžejní iniciativu strategie Evropa 2020 – Evropa účinněji využívající zdroje (KOM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stěžejní iniciativu strategie Evropa 2020 – Evropa účinněji využívající zdroje (KOM(2011)0021),

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, Výboru pro regionální rozvoj, Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova, Výboru pro rybolov a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A7-0302/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, Výboru pro regionální rozvoj, Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova, Výboru pro rybolov a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A7-0302/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že na základě přezkumu rozpočtu se Komise rozhodla zahájit diskusi s cílem zlepšit efektivitu financování výzkumu a inovací na regionální, národní a evropské úrovni a přistupovat k přidělování finančních zdrojů pro programy EU v oblasti výzkumu a inovací jako k nejvyšší prioritě EU; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že na základě přezkumu rozpočtu se Komise rozhodla zahájit diskusi s cílem zlepšit efektivitu financování výzkumu a inovací na regionální, národní a evropské úrovni a přistupovat k přidělování finančních zdrojů pro programy EU v oblasti výzkumu a inovací jako k nejvyšší prioritě EU;

| B. | vzhledem k tomu, že EU stanovila cíl zvýšit do roku 2020 výdaje na výzkum a vývoj na úroveň 3 % HDP Evropské unie, a vzhledem k tomu, že mnoho zemí je stále ještě daleko od dosažení tohoto cíle, je navýšení veřejných a soukromých investic do výzkumu a vývoje zvláště důležité; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že EU stanovila cíl zvýšit do roku 2020 výdaje na výzkum a vývoj na úroveň 3 % HDP Evropské unie, a vzhledem k tomu, že mnoho zemí je stále ještě daleko od dosažení tohoto cíle, je navýšení veřejných a soukromých investic do výzkumu a vývoje zvláště důležité;

| C. | vzhledem k tomu, že aktuální trendy ukazují silný tlak na zmrazení nebo dokonce snížení evropského rozpočtu, spojený s obdobím přísného omezování veřejných rozpočtů států, a vzhledem k tomu, že výzkum, vývoj a inovace jsou jednou z oblastí, kde se ukázalo, že evropská spolupráce představuje skutečnou přidanou hodnotu, na rozdíl od některých jiných rozpočtových položek, což poukazuje na potřebu přerozdělení dostupných zdrojů EU; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že aktuální trendy ukazují silný tlak na zmrazení nebo dokonce snížení evropského rozpočtu, spojený s obdobím přísného omezování veřejných rozpočtů států, a vzhledem k tomu, že výzkum, vývoj a inovace jsou jednou z oblastí, kde se ukázalo, že evropská spolupráce představuje skutečnou přidanou hodnotu, na rozdíl od některých jiných rozpočtových položek, což poukazuje na potřebu přerozdělení dostupných zdrojů EU;

| D. | vzhledem k tomu, že v současné době zažíváme hospodářskou a sociální krizi a krizi životního prostředí (která se každého členského státu EU dotýká jinak), a vzhledem k tomu, že výzkum (ve své základní a aplikované podobě), vzdělávání a inovace jsou zásadními nástroji jak pro oživení hospodářství a vytváření pracovních míst prostřednictvím dosažení stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020, tak pro definování modelu udržitelného růstu podporujícího začlenění; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že v současné době zažíváme hospodářskou a sociální krizi a krizi životního prostředí (která se každého členského státu EU dotýká jinak), a vzhledem k tomu, že výzkum (ve své základní a aplikované podobě), vzdělávání a inovace jsou zásadními nástroji jak pro oživení hospodářství a vytváření pracovních míst prostřednictvím dosažení stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020, tak pro definování modelu udržitelného růstu podporujícího začlenění;

| E. | vzhledem k tomu, že EU a její členské státy musí najít prostředky pro společnou reakci na velké společenské, ekonomické, environmentální, demografické a etické výzvy, s nimiž se potýkají evropské národy, jako jsou stárnutí obyvatelstva, zdraví, zásobování potravinami, udržitelný rozvoj, velké ekologické výzvy atd., a vzhledem k tomu, že řešení těchto problémů by měla motivovat jednotlivce k větší odpovědnosti za své počínání; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že EU a její členské státy musí najít prostředky pro společnou reakci na velké společenské, ekonomické, environmentální, demografické a etické výzvy, s nimiž se potýkají evropské národy, jako jsou stárnutí obyvatelstva, zdraví, zásobování potravinami, udržitelný rozvoj, velké ekologické výzvy atd., a vzhledem k tomu, že řešení těchto problémů by měla motivovat jednotlivce k větší odpovědnosti za své počínání;

| F. | vzhledem k tomu, že ostatní regiony a země světa stále více investují do výzkumu, vývoje a inovací, a vzhledem k tomu, že investice EU v této oblasti by proto měly být zaměřeny na posílení vědecké kapacity, podněcování investic průmyslu a zlepšení celkové konkurenceschopnosti EU; vzhledem k tomu, že je potřeba vytvořit soudržný soubor nástrojů podpory v průběhu celého „inovačního řetězce“, který zajistí náležitou rovnováhu mezi akademicky zaměřeným výzkumem, aplikovaným vědeckým výzkumem a inovacemi; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že ostatní regiony a země světa stále více investují do výzkumu, vývoje a inovací, a vzhledem k tomu, že investice EU v této oblasti by proto měly být zaměřeny na posílení vědecké kapacity, podněcování investic průmyslu a zlepšení celkové konkurenceschopnosti EU; vzhledem k tomu, že je potřeba vytvořit soudržný soubor nástrojů podpory v průběhu celého „inovačního řetězce“, který zajistí náležitou rovnováhu mezi akademicky zaměřeným výzkumem, aplikovaným vědeckým výzkumem a inovacemi;

| G. | vzhledem k tomu, že i přes rostoucí financování výzkumu, vývoje a inovací ze strany EU jsou vědecky a technologicky rozvinutější členské státy EU stále schopny absorbovat největší část dostupných zdrojů v rámci různých režimů a programů rámcového financování (včetně velkých projektů) a udržují tak situaci nedostatečného zastoupení některých členských států a jejich regionů jak z hlediska přístupu k financování, tak z hlediska jejich zapojení; vzhledem k tomu, že v zájmu dokončení Evropského výzkumného prostoru, je nutno se zaměřit na dosažení excelence ve všech částech Unie, a vzhledem k tomu, že strukturální fondy a Fond soudržnosti jsou k tomuto primárním nástrojem; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že i přes rostoucí financování výzkumu, vývoje a inovací ze strany EU jsou vědecky a technologicky rozvinutější členské státy EU stále schopny absorbovat největší část dostupných zdrojů v rámci různých režimů a programů rámcového financování (včetně velkých projektů) a udržují tak situaci nedostatečného zastoupení některých členských států a jejich regionů jak z hlediska přístupu k financování, tak z hlediska jejich zapojení; vzhledem k tomu, že v zájmu dokončení Evropského výzkumného prostoru, je nutno se zaměřit na dosažení excelence ve všech částech Unie, a vzhledem k tomu, že strukturální fondy a Fond soudržnosti jsou k tomuto primárním nástrojem;

| H. | vzhledem k tomu, že stále existují výrazné a stále větší nerovnosti v rámci EU, pokud jde o vnitrostátní úroveň schopnosti financování výzkumu a vývoje, průmyslové struktury a systémy vysokoškolského vzdělávání, a vzhledem k tomu, že tyto nerovnosti se částečně odrážejí v celkové účasti členského státu v 7. RP; vzhledem k tomu, že by měly být zavedeny vyrovnávací mechanismy s cílem posílit kapacitu výzkumu a inovací všech členských států a evropských regionů; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že stále existují výrazné a stále větší nerovnosti v rámci EU, pokud jde o vnitrostátní úroveň schopnosti financování výzkumu a vývoje, průmyslové struktury a systémy vysokoškolského vzdělávání, a vzhledem k tomu, že tyto nerovnosti se částečně odrážejí v celkové účasti členského státu v 7. RP; vzhledem k tomu, že by měly být zavedeny vyrovnávací mechanismy s cílem posílit kapacitu výzkumu a inovací všech členských států a evropských regionů;

| I. | vzhledem k tomu, že společný strategický rámec by měl být vytvořen na základě stejných obecných zásad jako Evropský výzkumný prostor s důrazem na mimořádný nevyužitý potenciál pro koordinaci 27 různých vnitrostátních strategií a programů výzkumu a pro snížení roztříštěnosti; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že společný strategický rámec by měl být vytvořen na základě stejných obecných zásad jako Evropský výzkumný prostor s důrazem na mimořádný nevyužitý potenciál pro koordinaci 27 různých vnitrostátních strategií a programů výzkumu a pro snížení roztříštěnosti;

| J. | vzhledem k tomu, že velký význam malých a středních podniků pro hospodářství EU a pro zaměstnanost se neodráží v jejich přístupu k prostředkům pro výzkum, vývoj a inovace; vzhledem k tomu, že účast malých a středních podniků na projektech výzkumu, vývoje a inovací by měla dosáhnout 15 %, a vzhledem k tomu, že uznání toho, že spolupráce s průmyslem podnítila značné investice do výzkumu, vývoje a inovací ze strany průmyslu, je zjednodušení a snížení byrokracie podmínkou nezbytnou pro dosažení tohoto cíle a pro zvýšení zapojení průmyslu jako celku; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že velký význam malých a středních podniků pro hospodářství EU a pro zaměstnanost se neodráží v jejich přístupu k prostředkům pro výzkum, vývoj a inovace; vzhledem k tomu, že účast malých a středních podniků na projektech výzkumu, vývoje a inovací by měla dosáhnout 15 %, a vzhledem k tomu, že uznání toho, že spolupráce s průmyslem podnítila značné investice do výzkumu, vývoje a inovací ze strany průmyslu, je zjednodušení a snížení byrokracie podmínkou nezbytnou pro dosažení tohoto cíle a pro zvýšení zapojení průmyslu jako celku;

| K. | vzhledem k tomu, že nemoci související s chudobou a zanedbávané nemoci zpomalují hospodářský rozvoj, zejména v rozvojových zemích; vzhledem k tomu, že tyto nemoci postihují více než miliardu lidí a každoročně jsou zodpovědné za miliony úmrtí; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že nemoci související s chudobou a zanedbávané nemoci zpomalují hospodářský rozvoj, zejména v rozvojových zemích; vzhledem k tomu, že tyto nemoci postihují více než miliardu lidí a každoročně jsou zodpovědné za miliony úmrtí;

| L. | vzhledem k tomu, že 60 % absolventů vysokých škol jsou ženy, ale na většině vyšších univerzitních míst (např. doktorských a profesorských) působí stále muži; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že 60 % absolventů vysokých škol jsou ženy, ale na většině vyšších univerzitních míst (např. doktorských a profesorských) působí stále muži;

| M. | vzhledem k tomu, že od vytvoření Evropské rady pro výzkum (ERV) v roce 2007 bylo vybráno 1 700 projektů, kterým tato rada přidělila finanční prostředky ve formě grantů v celkové výši přibližně 2,5 miliardy eur, přičemž téměř 90 % z těchto prostředků získali mužští kandidáti; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že od vytvoření Evropské rady pro výzkum (ERV) v roce 2007 bylo vybráno 1 700 projektů, kterým tato rada přidělila finanční prostředky ve formě grantů v celkové výši přibližně 2,5 miliardy eur, přičemž téměř 90 % z těchto prostředků získali mužští kandidáti;

| N. | vzhledem k tomu, že výzkumným pracovnicím brání podle všeho v kariéře „skleněný strop“ a že v důsledku tohoto problému klesá zastoupení výzkumných pracovnic s rostoucím významem pozic; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že výzkumným pracovnicím brání podle všeho v kariéře „skleněný strop“ a že v důsledku tohoto problému klesá zastoupení výzkumných pracovnic s rostoucím významem pozic;

| O. | vzhledem k tomu, že ve vzdělávacích systémech mnoha členských států stále převládají stereotypy ohledně rovnosti žen a mužů na poli výzkumu, například v oblasti přírodních věd (6); |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že ve vzdělávacích systémech mnoha členských států stále převládají stereotypy ohledně rovnosti žen a mužů na poli výzkumu, například v oblasti přírodních věd (6);

| 1. | vítá zelenou knihu Evropské komise definující společný strategický rámec (SSR) pro financování v oblasti výzkumu a inovací a domnívá se, že novým jádrem SSR by mělo být formulování výzkumných programů a režimů financování EU založené na politkách Společenství pro výzkum a inovace a na programech členských států pro výzkum; domnívá se, že SSR by měl sledovat integrovaný přístup, který je zaměřen na zatraktivnění a zlepšení dostupnosti pro všechny účastníky; |
| --- | --- |

1.

vítá zelenou knihu Evropské komise definující společný strategický rámec (SSR) pro financování v oblasti výzkumu a inovací a domnívá se, že novým jádrem SSR by mělo být formulování výzkumných programů a režimů financování EU založené na politkách Společenství pro výzkum a inovace a na programech členských států pro výzkum; domnívá se, že SSR by měl sledovat integrovaný přístup, který je zaměřen na zatraktivnění a zlepšení dostupnosti pro všechny účastníky;

| 2. | zastává názor, že výzkumné fondy a programy EU, jakož i strukturální fondy a Fond soudržnosti mají různé cíle a jako takové by měly být odděleny; |
| --- | --- |

2.

zastává názor, že výzkumné fondy a programy EU, jakož i strukturální fondy a Fond soudržnosti mají různé cíle a jako takové by měly být odděleny;

| 3. | uznává relativně malou účast některých členských států na sedmém rámcovém programu i přetrvávající rozdíly mezi regiony EU v oblasti výkonnosti výzkumu a inovací, a to i přes úsilí vynaložené prostřednictvím strukturálních fondů na posílení kapacity výzkumu a vývoje; je přesvědčen, že je nutno rozvinout potenciál pro excelenci všech regionů; zastává proto názor, že jsou nutné nové přístupy na pomoc regionům a členským státům, které nedosahují dostatečných výkonů s cílem dosáhnout excelence a inteligentní regionální specializace; |
| --- | --- |

3.

uznává relativně malou účast některých členských států na sedmém rámcovém programu i přetrvávající rozdíly mezi regiony EU v oblasti výkonnosti výzkumu a inovací, a to i přes úsilí vynaložené prostřednictvím strukturálních fondů na posílení kapacity výzkumu a vývoje; je přesvědčen, že je nutno rozvinout potenciál pro excelenci všech regionů; zastává proto názor, že jsou nutné nové přístupy na pomoc regionům a členským státům, které nedosahují dostatečných výkonů s cílem dosáhnout excelence a inteligentní regionální specializace;

| 4. | vyzývá Komisi, aby maximalizovala všechny synergie mezi SSR, strukturálními fondy, Evropským fondem pro zemědělství a rozvoj venkova a Evropským fondem pro rybolov a aby rozvinula přístup založený na mnohostranném financování při respektování jejich různých cílů; je přesvědčen, že nástroje soudržnosti, by mohly posílit rozvoj excelence a budování kapacity prostřednictvím lepší kompatibility s politikami pro výzkum a inovace na regionální úrovni; je přesvědčen, že to umožní rozvoj cesty ke špičkovému výzkumu a povede k plné účasti těchto oblastí na společném strategickém rámci založeném na kvalitě a excelenci; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Komisi, aby maximalizovala všechny synergie mezi SSR, strukturálními fondy, Evropským fondem pro zemědělství a rozvoj venkova a Evropským fondem pro rybolov a aby rozvinula přístup založený na mnohostranném financování při respektování jejich různých cílů; je přesvědčen, že nástroje soudržnosti, by mohly posílit rozvoj excelence a budování kapacity prostřednictvím lepší kompatibility s politikami pro výzkum a inovace na regionální úrovni; je přesvědčen, že to umožní rozvoj cesty ke špičkovému výzkumu a povede k plné účasti těchto oblastí na společném strategickém rámci založeném na kvalitě a excelenci;

| 5. | navrhuje, že by tento nový přístup mohl zahrnovat financování činností zaměřených na: modernizaci univerzit, nákup vědeckého vybavení, převod místních technologií, podporu zakládání podniků a odštěpování nových podniků, šíření výsledků projektů výzkumu, vývoje a inovací, zvětšení kapacity programu pro nadnárodní odbornou přípravu pro výzkum, zakládání špičkových výzkumných center, budování sítí excelence a profesionálních uskupení nebo činnosti v oblasti výzkumu, vývoje a inovací na nichž spolupracuje více regionů; domnívá se, že některé podpůrné akce sedmého rámcového programu se ukázaly úspěšné jako propojovací činnosti a měly by být zachovány v SSR; |
| --- | --- |

5.

navrhuje, že by tento nový přístup mohl zahrnovat financování činností zaměřených na: modernizaci univerzit, nákup vědeckého vybavení, převod místních technologií, podporu zakládání podniků a odštěpování nových podniků, šíření výsledků projektů výzkumu, vývoje a inovací, zvětšení kapacity programu pro nadnárodní odbornou přípravu pro výzkum, zakládání špičkových výzkumných center, budování sítí excelence a profesionálních uskupení nebo činnosti v oblasti výzkumu, vývoje a inovací na nichž spolupracuje více regionů; domnívá se, že některé podpůrné akce sedmého rámcového programu se ukázaly úspěšné jako propojovací činnosti a měly by být zachovány v SSR;

| 6. | vyzývá členské státy, aby posoudily financování ERV, iniciativy Marie Curie či návrhů na projekty spolupráce, jež splňují kritéria excelence, avšak nemohou být financovány z důvodu nedostatku evropských finančních prostředků; |
| --- | --- |

6.

vyzývá členské státy, aby posoudily financování ERV, iniciativy Marie Curie či návrhů na projekty spolupráce, jež splňují kritéria excelence, avšak nemohou být financovány z důvodu nedostatku evropských finančních prostředků;

| 7. | zdůrazňuje význam zachování vhodných nástrojů pro podporu rozvoje institucionální kapacity regionů, pokud jde o politiku v oblasti výzkumu a inovací, neboť úroveň regionální správy má strategickou návaznost na účinnou integraci financování RP s financováním ze strukturálních fondů a rovněž z hlediska jejich silného propojení s místními podniky, službami a výzkumnými a školicími středisky; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje význam zachování vhodných nástrojů pro podporu rozvoje institucionální kapacity regionů, pokud jde o politiku v oblasti výzkumu a inovací, neboť úroveň regionální správy má strategickou návaznost na účinnou integraci financování RP s financováním ze strukturálních fondů a rovněž z hlediska jejich silného propojení s místními podniky, službami a výzkumnými a školicími středisky;

| 8. | žádá, aby s ohledem na budoucí zaměření politiky soudržnosti na strategii Evropa 2020 byla priorita „inovace“ pro regiony cíle 1 i cíle 2 závazná a aby se tato priorita promítla do prostředků přidělených na všech úrovních; |
| --- | --- |

8.

žádá, aby s ohledem na budoucí zaměření politiky soudržnosti na strategii Evropa 2020 byla priorita „inovace“ pro regiony cíle 1 i cíle 2 závazná a aby se tato priorita promítla do prostředků přidělených na všech úrovních;

| 9. | domnívá se, že místní a regionální orgány by měly být podněcovány k zavádění inovací, zejména tím, že budou pokračovat v iniciativách, jako jsou „Regiony znalostí“, „Živé laboratoře“ a „Inteligentní města“, v nichž je rozvíjen územní rozměr výzkumu a vývoje, a posilovat je; |
| --- | --- |

9.

domnívá se, že místní a regionální orgány by měly být podněcovány k zavádění inovací, zejména tím, že budou pokračovat v iniciativách, jako jsou „Regiony znalostí“, „Živé laboratoře“ a „Inteligentní města“, v nichž je rozvíjen územní rozměr výzkumu a vývoje, a posilovat je;

| 10. | upozorňuje na význam zachování politik konvergence a žádá Komisi, aby vytvořila předpoklady k dosažení excelence pro ty členské státy a regiony, které jsou hospodářsky a sociálně zranitelnější a jsou málo zastoupeny v RP, a to na základě jejich konkrétního odhodlání a podle účinných a jasných kritérií zaměřených na podstatné zvýšení jejich lidského kapitálu a výzkumné kapacity; |
| --- | --- |

10.

upozorňuje na význam zachování politik konvergence a žádá Komisi, aby vytvořila předpoklady k dosažení excelence pro ty členské státy a regiony, které jsou hospodářsky a sociálně zranitelnější a jsou málo zastoupeny v RP, a to na základě jejich konkrétního odhodlání a podle účinných a jasných kritérií zaměřených na podstatné zvýšení jejich lidského kapitálu a výzkumné kapacity;

| 11. | domnívá se, že vyhlášení veřejné soutěže pro založení špičkových výzkumných center ve znevýhodněných regionech je vhodným nástrojem pro rozvoj Evropského výzkumného prostoru; je toho názoru, že přiznání podpory v podobě soutěže zvýší dynamiku a tvořivost, což může dokonce i ve strukturálně slabších regionech vést k úspěšnému vytvoření výzkumných a technologických lokalit poskytujících pracovní místa zaměřená na budoucnost; domnívá se, že uchazeči v rámci soutěže by měly být týmy, z nichž každý bude zahrnovat jednu mezinárodně uznávanou instituci jeden znevýhodněný region, a že by vědecké přístupy, na nichž jsou návrhy na založení center založeny, měly být posuzovány podle zásady excelence; zároveň má za to, že by dotčenému regionu mělo být uloženo, aby předložil návrh životaschopného komplexního přístupu pro vybudování infrastruktury příznivé pro výzkum a inovace, a to například za podpory ze strukturálních fondů a prostřednictvím vytvoření vhodného rámce; |
| --- | --- |

11.

domnívá se, že vyhlášení veřejné soutěže pro založení špičkových výzkumných center ve znevýhodněných regionech je vhodným nástrojem pro rozvoj Evropského výzkumného prostoru; je toho názoru, že přiznání podpory v podobě soutěže zvýší dynamiku a tvořivost, což může dokonce i ve strukturálně slabších regionech vést k úspěšnému vytvoření výzkumných a technologických lokalit poskytujících pracovní místa zaměřená na budoucnost; domnívá se, že uchazeči v rámci soutěže by měly být týmy, z nichž každý bude zahrnovat jednu mezinárodně uznávanou instituci jeden znevýhodněný region, a že by vědecké přístupy, na nichž jsou návrhy na založení center založeny, měly být posuzovány podle zásady excelence; zároveň má za to, že by dotčenému regionu mělo být uloženo, aby předložil návrh životaschopného komplexního přístupu pro vybudování infrastruktury příznivé pro výzkum a inovace, a to například za podpory ze strukturálních fondů a prostřednictvím vytvoření vhodného rámce;

| 12. | doporučuje, aby Komise prozkoumala možnost vytvoření společného celoevropského fondu financovaného ze strukturálních fondů na podporu evropské spolupráce v oblasti výzkumu; |
| --- | --- |

12.

doporučuje, aby Komise prozkoumala možnost vytvoření společného celoevropského fondu financovaného ze strukturálních fondů na podporu evropské spolupráce v oblasti výzkumu;

| 13. | je přesvědčen, že důvěryhodnost rámcového programu je založena na vědecké kvalitě, a proto se domnívá, že excelence je hlavním kritériem pro financování výzkumu; připomíná, že povaha excelence se liší podle typu účastníka nebo samotné povahy výzkumného a inovačního projektu (kritéria excelence jsou jiná u výzkumné instituce a individuálního výzkumného pracovníka nebo malého či středního podniku a liší se také u projektů základního a aplikovaného výzkumu); zdůrazňuje, že technické zlepšení, inovace, pilotní projekty a budování trhu by měly byly být hlavními kritérii pro průmysl a aplikovaný výzkum; |
| --- | --- |

13.

je přesvědčen, že důvěryhodnost rámcového programu je založena na vědecké kvalitě, a proto se domnívá, že excelence je hlavním kritériem pro financování výzkumu; připomíná, že povaha excelence se liší podle typu účastníka nebo samotné povahy výzkumného a inovačního projektu (kritéria excelence jsou jiná u výzkumné instituce a individuálního výzkumného pracovníka nebo malého či středního podniku a liší se také u projektů základního a aplikovaného výzkumu); zdůrazňuje, že technické zlepšení, inovace, pilotní projekty a budování trhu by měly byly být hlavními kritérii pro průmysl a aplikovaný výzkum;

| 14. | vyzývá k lepšímu skloubení a synergii místních, regionálních, národních a evropských přeshraničních strategií výzkumu a inovací s ohledem na specifika jednotlivých kontextů a zároveň k rozšíření možností jejich vzájemného doplňování a spolupráce; domnívá se, že přístup k informacím a osvědčeným postupů a jejich sdílení, posílení společných programových snah, jednoduchá, flexibilní pravidla a nástroje a případně jejich konvergence mají klíčový význam pro zvýšení efektivity financování a případného spolufinancování; |
| --- | --- |

14.

vyzývá k lepšímu skloubení a synergii místních, regionálních, národních a evropských přeshraničních strategií výzkumu a inovací s ohledem na specifika jednotlivých kontextů a zároveň k rozšíření možností jejich vzájemného doplňování a spolupráce; domnívá se, že přístup k informacím a osvědčeným postupů a jejich sdílení, posílení společných programových snah, jednoduchá, flexibilní pravidla a nástroje a případně jejich konvergence mají klíčový význam pro zvýšení efektivity financování a případného spolufinancování;

| 15. | je přesvědčen, že Evropa má povinnost využít svého velkého potenciálu v oblasti výzkumu, technologií a inovací a přispět k řešení celosvětových společenských problémů, zejména:






  — | demografických změn, jako je stárnutí společnosti v Evropě, včetně nemocí souvisejících s věkem a politik v oblasti rodiny, růstu světové populace, opomíjených nemocí a výživy a zabezpečení potravin, urbanizace, sociální soudržnosti a migrace, |
| --- | --- | --- |

15.

je přesvědčen, že Evropa má povinnost využít svého velkého potenciálu v oblasti výzkumu, technologií a inovací a přispět k řešení celosvětových společenských problémů, zejména:

—

demografických změn, jako je stárnutí společnosti v Evropě, včetně nemocí souvisejících s věkem a politik v oblasti rodiny, růstu světové populace, opomíjených nemocí a výživy a zabezpečení potravin, urbanizace, sociální soudržnosti a migrace,

| — | přechodu na udržitelné řízení vzácných zdrojů, včetně vody, využívání půdy a půdního hospodářství, zmírňování změny klimatu, ochrany biologické rozmanitosti, mořských ekosystémů a lesnictví, obnovitelných energií a energetické účinnosti a bezpečnosti, kritických surovin a dalších biologických a fyzikálních přírodních zdrojů, |
| --- | --- |

—

přechodu na udržitelné řízení vzácných zdrojů, včetně vody, využívání půdy a půdního hospodářství, zmírňování změny klimatu, ochrany biologické rozmanitosti, mořských ekosystémů a lesnictví, obnovitelných energií a energetické účinnosti a bezpečnosti, kritických surovin a dalších biologických a fyzikálních přírodních zdrojů,

| — | silné, stabilní a spravedlivé hospodářské základny, včetně hospodářského oživení, podpory vzdělávání a odborného výcviku a základních a aplikovaných znalostí ve všech oborech, počínaje sociálními a humanitními vědami, přes další oblasti, jako jsou biologické a lékařské vědy a výzkum pro občanskou bezpečnost občanů a infrastruktury, až po klíčové technologie, s cílem podpořit evropské hospodářství a zaměstnanost; |
| --- | --- |

—

silné, stabilní a spravedlivé hospodářské základny, včetně hospodářského oživení, podpory vzdělávání a odborného výcviku a základních a aplikovaných znalostí ve všech oborech, počínaje sociálními a humanitními vědami, přes další oblasti, jako jsou biologické a lékařské vědy a výzkum pro občanskou bezpečnost občanů a infrastruktury, až po klíčové technologie, s cílem podpořit evropské hospodářství a zaměstnanost;

je přesvědčen, že by se SSR měl zaměřit na komplexní řešení řady těchto společenských výzev prostřednictvím vyváženého souboru nástrojů pokrývajících celé spektrum činností od vzdělávání a odborné přípravy, až po výzkum a inovace;

| 16. | připomíná význam zajištění návaznosti na úspěšné nástroje rámcového programu a SSR, zejména v programech spolupráce; vyzývá Komisi, aby posoudila účinnost stávajících nástrojů vzhledem k výsledkům konkrétních cílů jednotlivých politik a aby ty z nich, jejichž efektivnost nebo výrazné přínosy se neprokazují, upravila; |
| --- | --- |

16.

připomíná význam zajištění návaznosti na úspěšné nástroje rámcového programu a SSR, zejména v programech spolupráce; vyzývá Komisi, aby posoudila účinnost stávajících nástrojů vzhledem k výsledkům konkrétních cílů jednotlivých politik a aby ty z nich, jejichž efektivnost nebo výrazné přínosy se neprokazují, upravila;

| 17. | vyzývá k provedení nezávislého auditu účinnosti veřejných výdajů členských států, EU a místních orgánů v oblasti výzkumu, například Evropským účetním dvorem ve spolupráci s vnitrostátními účetními dvory, |
| --- | --- |

17.

vyzývá k provedení nezávislého auditu účinnosti veřejných výdajů členských států, EU a místních orgánů v oblasti výzkumu, například Evropským účetním dvorem ve spolupráci s vnitrostátními účetními dvory,

| 18. | vyzývá Komisi, aby zviditelnila přidanou hodnotu EU v oblasti výzkumu a inovací; |
| --- | --- |

18.

vyzývá Komisi, aby zviditelnila přidanou hodnotu EU v oblasti výzkumu a inovací;

| 19. | vyzývá k vynaložení spojeného úsilí veřejného a soukromého sektoru na evropské a vnitrostátní úrovni k dosažení evropského cíle, jímž jsou výdaje na výzkum a vývoj ve výši 3 % HDP; vyzývá orgány EU a členské státy, aby se neprodleně dohodly na konkrétním plánu, jak tohoto cíle dosáhnout; |
| --- | --- |

19.

vyzývá k vynaložení spojeného úsilí veřejného a soukromého sektoru na evropské a vnitrostátní úrovni k dosažení evropského cíle, jímž jsou výdaje na výzkum a vývoj ve výši 3 % HDP; vyzývá orgány EU a členské státy, aby se neprodleně dohodly na konkrétním plánu, jak tohoto cíle dosáhnout;

| 20. | zdůrazňuje, že je nutné se snažit o to, aby náklady v rámci SSR co nejvíce odpovídaly celkovým politickým cílům strategie Evropa 2020; vyzývá k jasné koordinaci s novými iniciativami, jako je Unie inovací a další relevantní stěžejní projekty; |
| --- | --- |

20.

zdůrazňuje, že je nutné se snažit o to, aby náklady v rámci SSR co nejvíce odpovídaly celkovým politickým cílům strategie Evropa 2020; vyzývá k jasné koordinaci s novými iniciativami, jako je Unie inovací a další relevantní stěžejní projekty;

| 21. | připomíná, že budoucí financování výzkumu a inovací by mělo sloužit k doplnění Evropského výzkumného prostoru (EVP) vytvářením součinnosti a lepší koordinací mezi různými politikami v oblasti výzkumu, vývoje a inovací a programy financování mezi EU, členskými státy a místními úřady; |
| --- | --- |

21.

připomíná, že budoucí financování výzkumu a inovací by mělo sloužit k doplnění Evropského výzkumného prostoru (EVP) vytvářením součinnosti a lepší koordinací mezi různými politikami v oblasti výzkumu, vývoje a inovací a programy financování mezi EU, členskými státy a místními úřady;

Na cestě k novému společnému strategickému rámci (SSR)

| 22. | zdůrazňuje skutečnost, že jádrem SSR musí být myšlenka, že rozdílnou povahu a rozsah projektů výzkumu, vývoje a inovací a různorodost režimů jejich financování je třeba organizovat tak, aby byla zajištěna soudržnost, široká reprezentativnost, skloubení, zjednodušení a komplementarita, které mají napomoci dosažení excelence; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje skutečnost, že jádrem SSR musí být myšlenka, že rozdílnou povahu a rozsah projektů výzkumu, vývoje a inovací a různorodost režimů jejich financování je třeba organizovat tak, aby byla zajištěna soudržnost, široká reprezentativnost, skloubení, zjednodušení a komplementarita, které mají napomoci dosažení excelence;

| 23. | poukazuje na to, že v zájmu umožnění účasti výzkumných pracovníků na projektech SSR by správní předpisy pokrývající smluvní postupy měly zohlednit různá vnitrostátní pravidla o univerzitách a výzkumných centrech; zdůrazňuje zejména, že mechanismy spolufinancování by neměly fungovat na úkor univerzit a výzkumných institutů a že univerzity by za žádných okolností neměly být znevýhodněny ve srovnání s jinými účastníky; |
| --- | --- |

23.

poukazuje na to, že v zájmu umožnění účasti výzkumných pracovníků na projektech SSR by správní předpisy pokrývající smluvní postupy měly zohlednit různá vnitrostátní pravidla o univerzitách a výzkumných centrech; zdůrazňuje zejména, že mechanismy spolufinancování by neměly fungovat na úkor univerzit a výzkumných institutů a že univerzity by za žádných okolností neměly být znevýhodněny ve srovnání s jinými účastníky;

| 24. | vyzývá Komisi, aby vytvořila jednoduchý a dostupný systém pro urychlení inovací, aby investovala do projektů výzkumu, vývoje a inovací v oblasti boje proti velkým společenským výzvám a aby měla skutečně ucelený přístup, který se zaměřuje na různé zásadní etapy inovací a hodnotového řetězce (od poskytovatele materiálu po konečný výrobek); |
| --- | --- |

24.

vyzývá Komisi, aby vytvořila jednoduchý a dostupný systém pro urychlení inovací, aby investovala do projektů výzkumu, vývoje a inovací v oblasti boje proti velkým společenským výzvám a aby měla skutečně ucelený přístup, který se zaměřuje na různé zásadní etapy inovací a hodnotového řetězce (od poskytovatele materiálu po konečný výrobek);

| 25. | je přesvědčen, že různé úkoly v rámci SSR by měly být řešeny odděleně, nicméně v úzké součinnosti a partnerství: Evropský inovační technologický institut by měl fungovat především jako síť znalostních a inovačních společenství (ZIS); části rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace (PKI), jež se týkají inovací, by se měly soustředit na své silné stránky při podpoře inovativních malých a středních podniků; další RP by měl zahrnout výzkum jako celek; strukturální fondy / fondy soudržnosti by měly být využívány v úzké spolupráci, ale měly by zůstat oddělené; domnívá se, že projekty spolupráce by měly zůstat páteří SSR; |
| --- | --- |

25.

je přesvědčen, že různé úkoly v rámci SSR by měly být řešeny odděleně, nicméně v úzké součinnosti a partnerství: Evropský inovační technologický institut by měl fungovat především jako síť znalostních a inovačních společenství (ZIS); části rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace (PKI), jež se týkají inovací, by se měly soustředit na své silné stránky při podpoře inovativních malých a středních podniků; další RP by měl zahrnout výzkum jako celek; strukturální fondy / fondy soudržnosti by měly být využívány v úzké spolupráci, ale měly by zůstat oddělené; domnívá se, že projekty spolupráce by měly zůstat páteří SSR;

| 26. | zdůrazňuje potřebu posílit flexibilitu společného strategického rámce, a to nejen proto, aby bylo možno přesouvat prostředky mezi jednotlivými kapitolami a výzvami, ale také v zájmu dostatečné flexibility SSR, aby vyhrazené prostředky splnily hlavní společenské výzvy, jež se objeví během rozpočtového období; |
| --- | --- |

26.

zdůrazňuje potřebu posílit flexibilitu společného strategického rámce, a to nejen proto, aby bylo možno přesouvat prostředky mezi jednotlivými kapitolami a výzvami, ale také v zájmu dostatečné flexibility SSR, aby vyhrazené prostředky splnily hlavní společenské výzvy, jež se objeví během rozpočtového období;

| 27. | žádá jasnou definici obecného systému financování a užší integraci výzkumu, vzdělávání a inovací; protože evropské politiky pro výzkum, vývoj a inovace vytvářejí evropskou přidanou hodnotu a s cílem dosáhnout cílů strategie Evropa 2020, požaduje, aby se rozpočet na výzkumné a inovační programy EU na další finanční období (s výjimkou rozpočtu určeného pro strukturální fondy a EIB) od roku 2014 zdvojnásobil jako přiměřená reakce na současnou hospodářskou krizi a velké společné problémy; domnívá se, že navýšený veřejný rozpočet by měl být zaměřen na dosažení širších sociálních přínosů a zlepšení konkurenceschopnosti; znovu připomíná potřebu posílit a rozvinout vstřícnost veškerých nástrojů EU vůči výzkumu, vývoji a inovacím, a to rovněž prostřednictvím úzké spolupráce s EIB a zjednodušení postupů pro přístup k financování; proto navrhuje nový organizační model založený na třech úrovních financování, zaměřený na udržení stability a konvergence: |
| --- | --- |

27.

žádá jasnou definici obecného systému financování a užší integraci výzkumu, vzdělávání a inovací; protože evropské politiky pro výzkum, vývoj a inovace vytvářejí evropskou přidanou hodnotu a s cílem dosáhnout cílů strategie Evropa 2020, požaduje, aby se rozpočet na výzkumné a inovační programy EU na další finanční období (s výjimkou rozpočtu určeného pro strukturální fondy a EIB) od roku 2014 zdvojnásobil jako přiměřená reakce na současnou hospodářskou krizi a velké společné problémy; domnívá se, že navýšený veřejný rozpočet by měl být zaměřen na dosažení širších sociálních přínosů a zlepšení konkurenceschopnosti; znovu připomíná potřebu posílit a rozvinout vstřícnost veškerých nástrojů EU vůči výzkumu, vývoji a inovacím, a to rovněž prostřednictvím úzké spolupráce s EIB a zjednodušení postupů pro přístup k financování; proto navrhuje nový organizační model založený na třech úrovních financování, zaměřený na udržení stability a konvergence:

1. úroveň:   Rozvoj kapacit a infrastruktury

| 28. | tato úroveň by měla pokrývat fondy EU spojené s infrastrukturou (v širším slova smyslu, včetně institucionální infrastruktury) a rozvoj kapacit; |
| --- | --- |

28.

tato úroveň by měla pokrývat fondy EU spojené s infrastrukturou (v širším slova smyslu, včetně institucionální infrastruktury) a rozvoj kapacit;

| 29. | režim financování na této úrovni zahrnuje část RP týkající se Programu kapacit a iniciativ Marie-Curie, evropské komponenty financování výzkumné infrastruktury a projektů, přístup k půjčkám od EIB (pro projekty nad 50 milionů EUR), granty spojené s výše uvedenými složkami RP a spolupráci se strukturálními fondy spojenými s infrastrukturou; |
| --- | --- |

29.

režim financování na této úrovni zahrnuje část RP týkající se Programu kapacit a iniciativ Marie-Curie, evropské komponenty financování výzkumné infrastruktury a projektů, přístup k půjčkám od EIB (pro projekty nad 50 milionů EUR), granty spojené s výše uvedenými složkami RP a spolupráci se strukturálními fondy spojenými s infrastrukturou;

| 30. | vyzývá k posílení úlohy Společného výzkumného střediska jakožto interního poskytovatele vědeckých a hospodářských analýz pro politiku rozvoje v souladu se strategií Evropa 2020; |
| --- | --- |

30.

vyzývá k posílení úlohy Společného výzkumného střediska jakožto interního poskytovatele vědeckých a hospodářských analýz pro politiku rozvoje v souladu se strategií Evropa 2020;

| 31. | zdůrazňuje, že by budoucí velké evropské investiční projekty, jako je ITER, Galileo a Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES), měly být financovány mimo RP a měly by se pro ně vytvářet samostatné rozpočtové položky s cílem zajistit transparentní a spolehlivou finanční strukturu a přitom kontrolovat a omezovat jejich případné překročení nákladů; doporučuje, aby byly částečně financovány z emisí projektových dluhopisů EIB; |
| --- | --- |

31.

zdůrazňuje, že by budoucí velké evropské investiční projekty, jako je ITER, Galileo a Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES), měly být financovány mimo RP a měly by se pro ně vytvářet samostatné rozpočtové položky s cílem zajistit transparentní a spolehlivou finanční strukturu a přitom kontrolovat a omezovat jejich případné překročení nákladů; doporučuje, aby byly částečně financovány z emisí projektových dluhopisů EIB;

| 32. | zdůrazňuje vedoucí úlohu rozsáhlých výzkumných infrastruktur pro rozvoj Evropského výzkumného prostoru a požaduje, aby bylo navýšeno financování EU pro výzkumnou infrastrukturu, zejména tam, kde je největší oblast evropské přidané hodnoty, aby bylo prodlouženo financování po přípravné fázi a aby byl k financování zaručen otevřený přístup založený na excelenci; |
| --- | --- |

32.

zdůrazňuje vedoucí úlohu rozsáhlých výzkumných infrastruktur pro rozvoj Evropského výzkumného prostoru a požaduje, aby bylo navýšeno financování EU pro výzkumnou infrastrukturu, zejména tam, kde je největší oblast evropské přidané hodnoty, aby bylo prodlouženo financování po přípravné fázi a aby byl k financování zaručen otevřený přístup založený na excelenci;

2. úroveň:   Výzkum, potenciál, spolupráce a konsolidace

| 33. | tato úroveň by měla být prostorem pro celkový výzkum, základní i aplikovaný, a to i pro společenské a humanitní vědy; koordinačními partnery jsou zde především univerzity a výzkumná centra a výzkumné instituty; průmyslové odvětví, zejména malé a střední podniky a inovativní neziskové organizace by měly být podporovány, aby se účastnily výzkumu a spolupracovaly s akademickými a veřejnými výzkumnými centry a aby případně jednali jako koordinátoři; tato úroveň představuje největší podíl rámcového programu a měla by se zaměřit na rozvoj pevné vědecké základny v oblasti základního i aplikovaného výzkumu, která je potřebná pro podnícení inovací; |
| --- | --- |

33.

tato úroveň by měla být prostorem pro celkový výzkum, základní i aplikovaný, a to i pro společenské a humanitní vědy; koordinačními partnery jsou zde především univerzity a výzkumná centra a výzkumné instituty; průmyslové odvětví, zejména malé a střední podniky a inovativní neziskové organizace by měly být podporovány, aby se účastnily výzkumu a spolupracovaly s akademickými a veřejnými výzkumnými centry a aby případně jednali jako koordinátoři; tato úroveň představuje největší podíl rámcového programu a měla by se zaměřit na rozvoj pevné vědecké základny v oblasti základního i aplikovaného výzkumu, která je potřebná pro podnícení inovací;

| 34. | klíčovými pojmy jsou originalita a relevantnost nápadů, kvalita a potenciál pro vědeckou excelenci a přínos projektů, včetně vysoce rizikového výzkumu a projektů týkajících se „netechnologických a sociálních inovací“; obchodní plán a tržní potenciál jsou pozitivními faktory, které je třeba zohlednit, avšak nikoli nezbytnou podmínkou pro schválení; |
| --- | --- |

34.

klíčovými pojmy jsou originalita a relevantnost nápadů, kvalita a potenciál pro vědeckou excelenci a přínos projektů, včetně vysoce rizikového výzkumu a projektů týkajících se „netechnologických a sociálních inovací“; obchodní plán a tržní potenciál jsou pozitivními faktory, které je třeba zohlednit, avšak nikoli nezbytnou podmínkou pro schválení;

| 35. | režim financování na této úrovni zajišťuje systém grantů RP EU a spolupráce se strukturálními fondy spojenými s výzkumem, vývojem a inovacemi; spolupůsobení těchto dvou zdrojů financování a usnadnění interakce mezi projekty financovanými ze strany EU a orgány pro financování mimo EU by mělo být přínosem; granty by měly být určeny v první řadě pro veřejné a soukromé výzkumné instituce a inovativní malé a střední podniky; |
| --- | --- |

35.

režim financování na této úrovni zajišťuje systém grantů RP EU a spolupráce se strukturálními fondy spojenými s výzkumem, vývojem a inovacemi; spolupůsobení těchto dvou zdrojů financování a usnadnění interakce mezi projekty financovanými ze strany EU a orgány pro financování mimo EU by mělo být přínosem; granty by měly být určeny v první řadě pro veřejné a soukromé výzkumné instituce a inovativní malé a střední podniky;

| 36. | vyzývá k flexibilnějším systémům financování v zájmu zatraktivnění tématu „Spolupráce“ pro malé a střední podniky, aby byly tyto podniky v případě možnosti schopné zapojit se do projektů spolupráce během provádění projektů, přičemž by pro tyto projekty měla být k dispozici otevřená rozpočtová položka; je přesvědčen, že tímto způsobem mohou malé a střední podniky zřetelněji vnímat příležitosti, neboť se zkrátí časový rámec mezi vstupem do projektu a tržními výsledky; |
| --- | --- |

36.

vyzývá k flexibilnějším systémům financování v zájmu zatraktivnění tématu „Spolupráce“ pro malé a střední podniky, aby byly tyto podniky v případě možnosti schopné zapojit se do projektů spolupráce během provádění projektů, přičemž by pro tyto projekty měla být k dispozici otevřená rozpočtová položka; je přesvědčen, že tímto způsobem mohou malé a střední podniky zřetelněji vnímat příležitosti, neboť se zkrátí časový rámec mezi vstupem do projektu a tržními výsledky;

| 37. | připomíná, že Evropská rada pro výzkum (ERV) se ukázala být úspěšná při podpoře vědecké excelence a jako posilující prvek Evropského výzkumného prostoru (EVP); žádá další zlepšení struktur a mechanismů Evropského výzkumného prostoru a posílení jeho nástrojů; zdůrazňuje potřebu podstatně zvýšit část rozpočtu věnovaného grantům pro mladé výzkumné pracovníky a pro ženy ve výzkumu a pro výzkumníky z inovativních malých a středních podniků (jak pro výzkumné skupiny, tak i pro jednotlivce) a posílit akce a iniciativy „Marie-Curie“ s cílem podpořit mobilitu (zavedením „páté svobody“ znalostí), kariérní postup a spolupráci mezi akademickými a veřejnými výzkumnými instituty a průmyslem a přístup k hlavním výzkumným infrastrukturám; žádá, aby se průmysl zapojil do doktorandských a postgraduálních výzkumných programů; vyzývá k zavádění nezbytných opatření s cílem zajistit důstojné pracovní podmínky vědeckých pracovníků v EU a učinit Evropu pro výzkumné pracovníky mezinárodně přitažlivější a bojovat s odchodem odborníků a dosažení excelence v Evropě; |
| --- | --- |

37.

připomíná, že Evropská rada pro výzkum (ERV) se ukázala být úspěšná při podpoře vědecké excelence a jako posilující prvek Evropského výzkumného prostoru (EVP); žádá další zlepšení struktur a mechanismů Evropského výzkumného prostoru a posílení jeho nástrojů; zdůrazňuje potřebu podstatně zvýšit část rozpočtu věnovaného grantům pro mladé výzkumné pracovníky a pro ženy ve výzkumu a pro výzkumníky z inovativních malých a středních podniků (jak pro výzkumné skupiny, tak i pro jednotlivce) a posílit akce a iniciativy „Marie-Curie“ s cílem podpořit mobilitu (zavedením „páté svobody“ znalostí), kariérní postup a spolupráci mezi akademickými a veřejnými výzkumnými instituty a průmyslem a přístup k hlavním výzkumným infrastrukturám; žádá, aby se průmysl zapojil do doktorandských a postgraduálních výzkumných programů; vyzývá k zavádění nezbytných opatření s cílem zajistit důstojné pracovní podmínky vědeckých pracovníků v EU a učinit Evropu pro výzkumné pracovníky mezinárodně přitažlivější a bojovat s odchodem odborníků a dosažení excelence v Evropě;

| 38. | zdůrazňuje, že mobilita výzkumných pracovníků v Evropě by měla být prioritní a vyzývá k posílení opatření (jako je převoditelnost důchodů a sociální zabezpečení, vzájemné uznávání odborných kvalifikací, opatření na sladění rodinného a pracovního života a výzkumné vouchery umožňující výzkumným pracovníkům přechod do jiného členského státu), která přispějí k mobilitě evropských výzkumných pracovníků, pomohou zastavit „odliv mozků“ a přispějí k atraktivitě kariéry výzkumného pracovníka v Evropě; vyzývá k zavedení prvku mobility do grantů ERV, je-li to vhodné; vyzývá Komisi a členské státy, aby vynaložily více úsilí na zjednodušení urychleného vzájemného uznávání akademických studijních plánů; |
| --- | --- |

38.

zdůrazňuje, že mobilita výzkumných pracovníků v Evropě by měla být prioritní a vyzývá k posílení opatření (jako je převoditelnost důchodů a sociální zabezpečení, vzájemné uznávání odborných kvalifikací, opatření na sladění rodinného a pracovního života a výzkumné vouchery umožňující výzkumným pracovníkům přechod do jiného členského státu), která přispějí k mobilitě evropských výzkumných pracovníků, pomohou zastavit „odliv mozků“ a přispějí k atraktivitě kariéry výzkumného pracovníka v Evropě; vyzývá k zavedení prvku mobility do grantů ERV, je-li to vhodné; vyzývá Komisi a členské státy, aby vynaložily více úsilí na zjednodušení urychleného vzájemného uznávání akademických studijních plánů;

| 39. | je přesvědčen, že existuje další potenciál pro rozšíření oblasti působnosti koncepce SSR na projekty spolupráce a víceoborové výzkumné projekty, pokud si uchovají povahu projektů iniciovaných zdola a pokud bude vědecká excelence ponechána jako hlavní kritérium výběru; |
| --- | --- |

39.

je přesvědčen, že existuje další potenciál pro rozšíření oblasti působnosti koncepce SSR na projekty spolupráce a víceoborové výzkumné projekty, pokud si uchovají povahu projektů iniciovaných zdola a pokud bude vědecká excelence ponechána jako hlavní kritérium výběru;

| 40. | vítá trvalý pokrok na cestě k vyvážené účasti mužů a žen v rámcovém programu; souhlasí s tím, že opatření ke zvýšení účasti žen by měla být posilována během celé realizace projektů a Komise by měla aktivněji přistupovat k podpoře vědeckých pracovnic a zaměřit se na aktivizaci členských států k tomu, aby se zabývaly rozdílným postavením mužů a žen se zvláštním zaměřením na přetrvávající překážky související s pohlavím; zdůrazňuje, že by měl být prosazován cíl 40 % účasti žen v programových a poradních komisích; vyzývá Komisi, aby spolu s Evropským institutem pro rovnost žen a mužů vytvořila akční plán pro rovnost žen a mužů s ukazateli a cíli zaměřenými na rovnost žen a mužů a aby sledovala jeho provádění; |
| --- | --- |

40.

vítá trvalý pokrok na cestě k vyvážené účasti mužů a žen v rámcovém programu; souhlasí s tím, že opatření ke zvýšení účasti žen by měla být posilována během celé realizace projektů a Komise by měla aktivněji přistupovat k podpoře vědeckých pracovnic a zaměřit se na aktivizaci členských států k tomu, aby se zabývaly rozdílným postavením mužů a žen se zvláštním zaměřením na přetrvávající překážky související s pohlavím; zdůrazňuje, že by měl být prosazován cíl 40 % účasti žen v programových a poradních komisích; vyzývá Komisi, aby spolu s Evropským institutem pro rovnost žen a mužů vytvořila akční plán pro rovnost žen a mužů s ukazateli a cíli zaměřenými na rovnost žen a mužů a aby sledovala jeho provádění;

| 41. | v souladu s uplatňováním hlediska rovných příležitostí pro ženy a muže zdůrazňuje nutnost povolit v možných případech vědeckým pracovníkům na všech úrovních pozdější zahájení činnosti na grantovém projektu nebo přerušení jeho řešení z důvodu mateřské, otcovské či rodičovské dovolené a aby vědečtí pracovníci měli možnost prodloužit platnost grantové smlouvy z těchto důvodů u projektů, u nichž čas nehraje významnou roli; vyzývá členské státy, aby vědeckým pracovníkům tyto možnosti poskytly; |
| --- | --- |

41.

v souladu s uplatňováním hlediska rovných příležitostí pro ženy a muže zdůrazňuje nutnost povolit v možných případech vědeckým pracovníkům na všech úrovních pozdější zahájení činnosti na grantovém projektu nebo přerušení jeho řešení z důvodu mateřské, otcovské či rodičovské dovolené a aby vědečtí pracovníci měli možnost prodloužit platnost grantové smlouvy z těchto důvodů u projektů, u nichž čas nehraje významnou roli; vyzývá členské státy, aby vědeckým pracovníkům tyto možnosti poskytly;

| 42. | zdůrazňuje, že plné provedení Evropského výzkumného prostoru vyžaduje legislativní opatření, která umožní všem zúčastněným stranám v EU účast na vnitrostátních programech s výběrovým řízením otevřeným pro všechny, a přijetí kroků směrem k harmonizaci pravidel, postupů, smluv a kritérií hodnocení; |
| --- | --- |

42.

zdůrazňuje, že plné provedení Evropského výzkumného prostoru vyžaduje legislativní opatření, která umožní všem zúčastněným stranám v EU účast na vnitrostátních programech s výběrovým řízením otevřeným pro všechny, a přijetí kroků směrem k harmonizaci pravidel, postupů, smluv a kritérií hodnocení;

3. úroveň:   Trh a inovace na cestě ke společným cílům

| 43. | tato úroveň by měla být prostorem pro rozvoj a posílení uvádění inovativních výrobků a služeb na trh a vytváření veřejného majetku; průmysl, zejména inovativní malé a střední podniky, zde sehrává klíčovou úlohu při vývoji nových produktů, služeb a postupů; |
| --- | --- |

43.

tato úroveň by měla být prostorem pro rozvoj a posílení uvádění inovativních výrobků a služeb na trh a vytváření veřejného majetku; průmysl, zejména inovativní malé a střední podniky, zde sehrává klíčovou úlohu při vývoji nových produktů, služeb a postupů;

| 44. | vzhledem k potřebě vybízet mladé lidi k účasti na výzkumných a inovačních činnostech a podporovat mladé podnikatele, kteří se podílejí na činnostech v oblasti výzkumu, vývoje a inovací a kteří využívají výsledky pro hospodářský a sociální rozvoj svých místních nebo regionálních společenství, vyzývá Komisi a členské státy, aby pokračovaly v programu Erasmus pro mladé podnikatele, a to rovněž v souvislosti s budoucím víceletým finančním rámcem, a aby navýšily finanční prostředky přidělené na tento program; |
| --- | --- |

44.

vzhledem k potřebě vybízet mladé lidi k účasti na výzkumných a inovačních činnostech a podporovat mladé podnikatele, kteří se podílejí na činnostech v oblasti výzkumu, vývoje a inovací a kteří využívají výsledky pro hospodářský a sociální rozvoj svých místních nebo regionálních společenství, vyzývá Komisi a členské státy, aby pokračovaly v programu Erasmus pro mladé podnikatele, a to rovněž v souvislosti s budoucím víceletým finančním rámcem, a aby navýšily finanční prostředky přidělené na tento program;

| 45. | uznává, že by se měla věnovat zvláštní pozornost zapojení malých a středních podniků s cílem umožnit pružné a efektivní využívání nových myšlenek a příležitostí tak, jak se objevují, a otevírat tak nové cesty pro inovace; zdůrazňuje, že odvětvová definice malých a středních podniků je podmínkou pro jejich úspěšnou účast v SSR; poukazuje navíc na to, že úspěch inovačních činností závisí na dovednostech a zkušenostech vedení; |
| --- | --- |

45.

uznává, že by se měla věnovat zvláštní pozornost zapojení malých a středních podniků s cílem umožnit pružné a efektivní využívání nových myšlenek a příležitostí tak, jak se objevují, a otevírat tak nové cesty pro inovace; zdůrazňuje, že odvětvová definice malých a středních podniků je podmínkou pro jejich úspěšnou účast v SSR; poukazuje navíc na to, že úspěch inovačních činností závisí na dovednostech a zkušenostech vedení;

| 46. | zdůrazňuje potřebu zlepšit přístup malých a středních podniků na místní a evropské úrovni ke službám pro výzkum a inovace; domnívá se, že prostřednictvím úspěšných programů, jako je například Eurostars, byly získány důležité zkušenosti v oblasti uspokojování potřeb inovativních podniků, a tyto programy by tudíž měly být posíleny; vyzývá na všech úrovních k úsilí zaměřenému na nalezení inovačních řešení specifických potřeb veřejného sektoru, a to zapojením malých podniků do soutěží o nápady, jež povedou ke krátkodobým smlouvám o rozvoji; |
| --- | --- |

46.

zdůrazňuje potřebu zlepšit přístup malých a středních podniků na místní a evropské úrovni ke službám pro výzkum a inovace; domnívá se, že prostřednictvím úspěšných programů, jako je například Eurostars, byly získány důležité zkušenosti v oblasti uspokojování potřeb inovativních podniků, a tyto programy by tudíž měly být posíleny; vyzývá na všech úrovních k úsilí zaměřenému na nalezení inovačních řešení specifických potřeb veřejného sektoru, a to zapojením malých podniků do soutěží o nápady, jež povedou ke krátkodobým smlouvám o rozvoji;

| 47. | režim financování na této úrovni je pokryt z prostředků EU poskytnutých Evropským inovačním technologickým institutem, z prostředků souvisejících s PKI, z přístupu k úvěrovému posílení EIF a specifickými úvěry od Evropské investiční banky (především pro projekty do 50 milionů EUR), a spolupráce se strukturálními fondy spojené s podnikáním; financování politiky EU v oblasti inovací však má chybějící spojovací článek: příslušné finanční nástroje, které odpovídají specifikům malých a středních podniků; je přesvědčen, že vytvoření programu EU pro malé a střední podniky, který lze považovat za zvláštní pobočku EIB plně specializovanou na inovační projekty malých a středních podniků, po řádném posouzení hodnocení dopadu, by bylo pro ERA velkým přínosem; |
| --- | --- |

47.

režim financování na této úrovni je pokryt z prostředků EU poskytnutých Evropským inovačním technologickým institutem, z prostředků souvisejících s PKI, z přístupu k úvěrovému posílení EIF a specifickými úvěry od Evropské investiční banky (především pro projekty do 50 milionů EUR), a spolupráce se strukturálními fondy spojené s podnikáním; financování politiky EU v oblasti inovací však má chybějící spojovací článek: příslušné finanční nástroje, které odpovídají specifikům malých a středních podniků; je přesvědčen, že vytvoření programu EU pro malé a střední podniky, který lze považovat za zvláštní pobočku EIB plně specializovanou na inovační projekty malých a středních podniků, po řádném posouzení hodnocení dopadu, by bylo pro ERA velkým přínosem;

| 48. | připomíná, že Evropský inovační technologický institut se ukázal jako úspěšný a posilující prvek Evropského výzkumného prostoru; zdůrazňuje potřebu užšího zaměření ZIS, větší koncentrace jejich sítí a nižšího rozpočtu, což umožní rovněž vyšší účast malých a středních podniků vzhledem k nižším nákladům na roční příspěvky; je přesvědčen, že tyto menší ZIS mohou vytvořit jednotný ústřední bod v EU jakožto místo pro setkávání vědců z celé EU v zájmu lepší konkurenceschopnosti na globálním trhu; |
| --- | --- |

48.

připomíná, že Evropský inovační technologický institut se ukázal jako úspěšný a posilující prvek Evropského výzkumného prostoru; zdůrazňuje potřebu užšího zaměření ZIS, větší koncentrace jejich sítí a nižšího rozpočtu, což umožní rovněž vyšší účast malých a středních podniků vzhledem k nižším nákladům na roční příspěvky; je přesvědčen, že tyto menší ZIS mohou vytvořit jednotný ústřední bod v EU jakožto místo pro setkávání vědců z celé EU v zájmu lepší konkurenceschopnosti na globálním trhu;

| 49. | domnívá se, že by se měly posoudit některé nástroje financování a opatření s cílem dále posílit účast malých a středních podniků v programech:






  — | zvýhodněné úvěry, které jsou v případě úspěchu proplaceny s výjimkou správních nákladů; |
| --- | --- | --- |

49.

domnívá se, že by se měly posoudit některé nástroje financování a opatření s cílem dále posílit účast malých a středních podniků v programech:

—

zvýhodněné úvěry, které jsou v případě úspěchu proplaceny s výjimkou správních nákladů;

| — | úsilí na poskytnutí komplexního financování malým a středním podnikům (zejména v počáteční fázi), jež pokryje celý inovační cyklus; |
| --- | --- |

—

úsilí na poskytnutí komplexního financování malým a středním podnikům (zejména v počáteční fázi), jež pokryje celý inovační cyklus;

| — | RSFF, který by měl být dále uplatňován tak, aby přidělování finančních prostředků v malém rozsahu bylo možné prostřednictvím vnitrostátních prostředníků; |
| --- | --- |

—

RSFF, který by měl být dále uplatňován tak, aby přidělování finančních prostředků v malém rozsahu bylo možné prostřednictvím vnitrostátních prostředníků;

| — | snadnější přístup k rizikovému kapitálu; |
| --- | --- |

—

snadnější přístup k rizikovému kapitálu;

| — | větší účast malých a středních podniků na stanovování výzkumných programů; |
| --- | --- |

—

větší účast malých a středních podniků na stanovování výzkumných programů;

| 50. | vyzývá k vyzkoušení nových a inovativních způsobů financování, jako jsou například inovační projektové dluhopisy a poukázky EU, které by podnikům umožnily tyto prostředky využít přímo v akreditovaných výzkumných střediscích; na tyto poukázky by se neměla vztahovat povinnost podávat zprávy o výdajích, protože jejich používání by potvrzovala střediska, ve kterých by tyto poukázky byly použity k úhradě; akreditační střediska by mohla být zřízena na vnitrostátní nebo regionální úrovni a jejich schvalování by mohl provádět některý evropský orgán, jako například Společné výzkumné středisko (JRC); domnívá se, že součástí přínosu JRC pro rámcový program, pokud jde o inovace, by měla být posílená spolupráce s průmyslovými subjekty; |
| --- | --- |

50.

vyzývá k vyzkoušení nových a inovativních způsobů financování, jako jsou například inovační projektové dluhopisy a poukázky EU, které by podnikům umožnily tyto prostředky využít přímo v akreditovaných výzkumných střediscích; na tyto poukázky by se neměla vztahovat povinnost podávat zprávy o výdajích, protože jejich používání by potvrzovala střediska, ve kterých by tyto poukázky byly použity k úhradě; akreditační střediska by mohla být zřízena na vnitrostátní nebo regionální úrovni a jejich schvalování by mohl provádět některý evropský orgán, jako například Společné výzkumné středisko (JRC); domnívá se, že součástí přínosu JRC pro rámcový program, pokud jde o inovace, by měla být posílená spolupráce s průmyslovými subjekty;

| 51. | vítá program inovačního výzkumu pro malé podniky v EU (SBIR), který má sloužit k určování technologických výzev ve veřejném sektoru a k financování projektů v oblasti vědy a výzkumu, a umožnit tak hledání nových řešení starších i nově vznikajících problémů; |
| --- | --- |

51.

vítá program inovačního výzkumu pro malé podniky v EU (SBIR), který má sloužit k určování technologických výzev ve veřejném sektoru a k financování projektů v oblasti vědy a výzkumu, a umožnit tak hledání nových řešení starších i nově vznikajících problémů;

*

* *

| 52. | zastává názor, že ne všechny inovace jsou založeny na výzkumu a že ne každý výzkum má za cíl inovace; je proto přesvědčen, že navrhovaná reorganizace by měla pokrýt celé spektrum činností spojených s inovacemi, od návrhu až po trh, včetně netechnologických, ekologických a sociálních inovací; domnívá se, že by to mělo zahrnovat podporu inovačních postupů (jako je například inovační a předkomerční zadávání zakázek, oceňování podnětů, politiky na ochranu duševního vlastnictví a iniciativy týkající se rozhodujících trhů) a usnadnění jejich všeobecné šíření; připomíná, že by při řešení velkých výzev a formování oblastí priorit SSR měla být vzata v úvahu normalizace, jež by však neměla být novým samostatným nástrojem nebo činností; |
| --- | --- |

52.

zastává názor, že ne všechny inovace jsou založeny na výzkumu a že ne každý výzkum má za cíl inovace; je proto přesvědčen, že navrhovaná reorganizace by měla pokrýt celé spektrum činností spojených s inovacemi, od návrhu až po trh, včetně netechnologických, ekologických a sociálních inovací; domnívá se, že by to mělo zahrnovat podporu inovačních postupů (jako je například inovační a předkomerční zadávání zakázek, oceňování podnětů, politiky na ochranu duševního vlastnictví a iniciativy týkající se rozhodujících trhů) a usnadnění jejich všeobecné šíření; připomíná, že by při řešení velkých výzev a formování oblastí priorit SSR měla být vzata v úvahu normalizace, jež by však neměla být novým samostatným nástrojem nebo činností;

| 53. | bere na vědomí dosavadní úspěch rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace a zdůrazňuje zásadní význam pokračování a dalšího rozšiřování tohoto programu, a to zejména za účelem posílení inovativních malých a středních podniků jakožto hnací síly evropského hospodářství; |
| --- | --- |

53.

bere na vědomí dosavadní úspěch rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace a zdůrazňuje zásadní význam pokračování a dalšího rozšiřování tohoto programu, a to zejména za účelem posílení inovativních malých a středních podniků jakožto hnací síly evropského hospodářství;

| 54. | zdůrazňuje však, že některé nástroje rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace by mohly přirozeně navázat na budoucí rámcový program, čímž by se zajistila kontinuita evropských projektů v oblasti výzkumu a inovací; domnívá se, že technologie vyvinutá v projektech rámcového programu by mohla být přenesena do inovativních projektů:






  — | rozšiřujících jejich použití do různých odvětví průmyslu a služeb, |
| --- | --- | --- |

54.

zdůrazňuje však, že některé nástroje rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace by mohly přirozeně navázat na budoucí rámcový program, čímž by se zajistila kontinuita evropských projektů v oblasti výzkumu a inovací; domnívá se, že technologie vyvinutá v projektech rámcového programu by mohla být přenesena do inovativních projektů:

—

rozšiřujících jejich použití do různých odvětví průmyslu a služeb,

| — | vytvářejících další aplikace v souvisejících či doplňkových oblastech; |
| --- | --- |

—

vytvářejících další aplikace v souvisejících či doplňkových oblastech;

| 55. | připomíná, že vysoce konkurenční charakter výzkumné, vědecké, technologické a inovační práce a udržování schopnosti budovat vědecké a inovační kapacity na místní úrovni závisí na existenci určité míry zdvojování úsilí a roztříštěnosti, bez nichž by výzkum založený na spolupráci mohl být ohrožen; |
| --- | --- |

55.

připomíná, že vysoce konkurenční charakter výzkumné, vědecké, technologické a inovační práce a udržování schopnosti budovat vědecké a inovační kapacity na místní úrovni závisí na existenci určité míry zdvojování úsilí a roztříštěnosti, bez nichž by výzkum založený na spolupráci mohl být ohrožen;

| 56. | zdůrazňuje, že v zájmu účinnějšího přilákání soukromých investic a zajištění účinného přispění výzkumu a vývoje k podpoře konkurenceschopnosti Evropy by měla být jako součást rámcového programu přijata vhodná opatření vedoucí k vytvoření pevného a účinného regulačního rámce na ochranu práv duševního vlastnictví v rané fázi výzkumného procesu; |
| --- | --- |

56.

zdůrazňuje, že v zájmu účinnějšího přilákání soukromých investic a zajištění účinného přispění výzkumu a vývoje k podpoře konkurenceschopnosti Evropy by měla být jako součást rámcového programu přijata vhodná opatření vedoucí k vytvoření pevného a účinného regulačního rámce na ochranu práv duševního vlastnictví v rané fázi výzkumného procesu;

| 57. | důrazně podporuje provádění vzdělávacích programů pro všechny potenciální účastníky, zejména pokud jde o uplatňování pravidel řízení, a vyzývá Komisi, aby vypracovala kritéria pro výběr, hodnocení a posuzování vzdělávacích projektů, mimo jiné s ohledem na vytváření předpokladů k dosažení excelence; naléhavě vyzývá Komisi, aby zvolila proaktivní přístup a pomohla veřejným orgánům, zejména těm, které existují v méně zastoupených členských státech, zlepšit jejich systémy řízení prostřednictvím provádění hodnocení a vydávání doporučení, jak by tyto orgány mohly vylepšit své žádosti o financování a řízení projektů, |
| --- | --- |

57.

důrazně podporuje provádění vzdělávacích programů pro všechny potenciální účastníky, zejména pokud jde o uplatňování pravidel řízení, a vyzývá Komisi, aby vypracovala kritéria pro výběr, hodnocení a posuzování vzdělávacích projektů, mimo jiné s ohledem na vytváření předpokladů k dosažení excelence; naléhavě vyzývá Komisi, aby zvolila proaktivní přístup a pomohla veřejným orgánům, zejména těm, které existují v méně zastoupených členských státech, zlepšit jejich systémy řízení prostřednictvím provádění hodnocení a vydávání doporučení, jak by tyto orgány mohly vylepšit své žádosti o financování a řízení projektů,

| 58. | znovu opakuje, že je třeba dosáhnout zásadního posunu ve zjednodušování řízení v oblasti financování evropského; je přesvědčen, že postup zjednodušení by měl spočívat především v nahrazení stávajícího přístupu založeného na kontrole přístupem více založeným na důvěře a tolerujícím rizika, což je přínosem především pro malé a střední podniky; vyzývá k provedení všech stanovených zjednodušujících opatření v novém SSR, včetně většího rozpětí přípustného rizika chyb, širokého přijímání obvyklých účetních postupů, využívání jednorázových částek a pevných sazeb (na dobrovolném základě), zjednodušení uplatňování a smluvních postupů a pravidel předběžného financování a způsobilosti nákladů, výrazného omezení požadavků na podávání finančních a vědeckých zpráv, zkrácení doby nezbytné k uzavření smlouvy na nejvýše 6 měsíců a výrazného zkrácení doby od přihlášení do udělení grantu a doby do obdržení plateb a zajištění toho, aby účastníci měli větší flexibilitu, pokud jde o zorganizování a řízení svých projektů a výběr partnerů; |
| --- | --- |

58.

znovu opakuje, že je třeba dosáhnout zásadního posunu ve zjednodušování řízení v oblasti financování evropského; je přesvědčen, že postup zjednodušení by měl spočívat především v nahrazení stávajícího přístupu založeného na kontrole přístupem více založeným na důvěře a tolerujícím rizika, což je přínosem především pro malé a střední podniky; vyzývá k provedení všech stanovených zjednodušujících opatření v novém SSR, včetně většího rozpětí přípustného rizika chyb, širokého přijímání obvyklých účetních postupů, využívání jednorázových částek a pevných sazeb (na dobrovolném základě), zjednodušení uplatňování a smluvních postupů a pravidel předběžného financování a způsobilosti nákladů, výrazného omezení požadavků na podávání finančních a vědeckých zpráv, zkrácení doby nezbytné k uzavření smlouvy na nejvýše 6 měsíců a výrazného zkrácení doby od přihlášení do udělení grantu a doby do obdržení plateb a zajištění toho, aby účastníci měli větší flexibilitu, pokud jde o zorganizování a řízení svých projektů a výběr partnerů;

| 59. | je přesvědčen, že by zjednodušení mělo vést se snížení kombinace míry financování a nepřímých metod výpočtu nákladů v systémech financování, a však nemělo by vyústit v odstranění rozlišení týkajícího se univerzit, výzkumných organizací a průmyslu; |
| --- | --- |

59.

je přesvědčen, že by zjednodušení mělo vést se snížení kombinace míry financování a nepřímých metod výpočtu nákladů v systémech financování, a však nemělo by vyústit v odstranění rozlišení týkajícího se univerzit, výzkumných organizací a průmyslu;

| 60. | doporučuje stanovit omezený soubor společných (administrativních, finančních a organizačních) pravidel a zásad, které budou snadno vyložitelné a uplatní se pro všechny programy a nástroje EU v oblasti výzkumu, vývoje a inovací; |
| --- | --- |

60.

doporučuje stanovit omezený soubor společných (administrativních, finančních a organizačních) pravidel a zásad, které budou snadno vyložitelné a uplatní se pro všechny programy a nástroje EU v oblasti výzkumu, vývoje a inovací;

| 61. | vyzývá Komisi a členské státy, aby ulehčily přístup k evropským programům v oblasti výzkumu, například vytvořením jednoho kontaktního místa, zavedením zásady „jeden projekt, jeden dokument“ a vytvořením fóra pro výměnu osvědčených postupů; v této souvislosti znovu opakuje, že je třeba vytvořit jedno snadno přístupné kontaktní místo, kde by potenciální účastníci mohli žádat o poradenství a finanční podporu; kritizuje nedostatečnou transparentnost a informování o budoucích výzvách k předkládání návrhů výzkumných projektů, která má za následek skutečnost, že se výzkumní pracovníci a instituce nejsou schopni řádně připravit, což brání jejich účasti; |
| --- | --- |

61.

vyzývá Komisi a členské státy, aby ulehčily přístup k evropským programům v oblasti výzkumu, například vytvořením jednoho kontaktního místa, zavedením zásady „jeden projekt, jeden dokument“ a vytvořením fóra pro výměnu osvědčených postupů; v této souvislosti znovu opakuje, že je třeba vytvořit jedno snadno přístupné kontaktní místo, kde by potenciální účastníci mohli žádat o poradenství a finanční podporu; kritizuje nedostatečnou transparentnost a informování o budoucích výzvách k předkládání návrhů výzkumných projektů, která má za následek skutečnost, že se výzkumní pracovníci a instituce nejsou schopni řádně připravit, což brání jejich účasti;

| 62. | zdůrazňuje, že soudržná politika vedoucí k vytvoření evropské společnosti založené na znalostech s sebou nese větší propojení mezi vzděláváním, výzkumem a inovacemi; zdůrazňuje, že SSR by měl být zaměřen na celý znalostní řetězec a integrovat jej, například pomocí rozvoje infrastruktury, normalizací, rozvojem vzdělávacích programů a opatření na podporu klíčových technologií; podporuje veškerou spolupráci mezi univerzitami, podniky a výzkumnými institucemi a domnívá se, že přenos dovedností a technologií je její důležitou složkou; žádá o vytvoření praktických nástrojů pro posílení přesunu technologií z výzkumu do průmyslového uplatnění, a to v odvětví služeb i zpracovatelském průmyslu; |
| --- | --- |

62.

zdůrazňuje, že soudržná politika vedoucí k vytvoření evropské společnosti založené na znalostech s sebou nese větší propojení mezi vzděláváním, výzkumem a inovacemi; zdůrazňuje, že SSR by měl být zaměřen na celý znalostní řetězec a integrovat jej, například pomocí rozvoje infrastruktury, normalizací, rozvojem vzdělávacích programů a opatření na podporu klíčových technologií; podporuje veškerou spolupráci mezi univerzitami, podniky a výzkumnými institucemi a domnívá se, že přenos dovedností a technologií je její důležitou složkou; žádá o vytvoření praktických nástrojů pro posílení přesunu technologií z výzkumu do průmyslového uplatnění, a to v odvětví služeb i zpracovatelském průmyslu;

| 63. | vyzývá k větší mezivládní účasti v rámci společných programových opatření, která by posílila spolupráci v oblasti výzkumu, rozvoje a inovací v celé Evropě; |
| --- | --- |

63.

vyzývá k větší mezivládní účasti v rámci společných programových opatření, která by posílila spolupráci v oblasti výzkumu, rozvoje a inovací v celé Evropě;

| 64. | vyzdvihuje důležitost společných iniciativ v oblasti technologií a evropských technologických platforem a doporučuje vytvořit zvláštní společný rámec pro všechna partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP) s jasnými a zjednodušenými společnými podmínkami, které jasně oddělí úlohu soukromého a veřejného sektoru; zdůrazňuje potřebu přijmout účinná opatření pro zlepšení transparentnosti a pro otevřený přístup k takovým nástrojům ze strany malých a středních podniků a odvětví veřejného výzkumu; vyzývá Komisi k vypracování hloubkové analýzy současného stavu, dopadu a relevantnosti právě probíhajících forem PPP předtím, než by konsolidovala či podporovala vytvoření partnerství nových, aby se zlepšila jejich správa, a tím se zajistilo výraznější zapojení více druhů zúčastněných stran jak při vytváření agendy výzkumu, tak při zajištění přístupu pro nové subjekty; zároveň je přesvědčen, že by tyto nástroje měly být jasně taženy veřejnými prioritními cíli (jež připisují velkou hodnotu společenským a udržitelným výsledkům) a měly by posílit skutečné soukromé investice; |
| --- | --- |

64.

vyzdvihuje důležitost společných iniciativ v oblasti technologií a evropských technologických platforem a doporučuje vytvořit zvláštní společný rámec pro všechna partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP) s jasnými a zjednodušenými společnými podmínkami, které jasně oddělí úlohu soukromého a veřejného sektoru; zdůrazňuje potřebu přijmout účinná opatření pro zlepšení transparentnosti a pro otevřený přístup k takovým nástrojům ze strany malých a středních podniků a odvětví veřejného výzkumu; vyzývá Komisi k vypracování hloubkové analýzy současného stavu, dopadu a relevantnosti právě probíhajících forem PPP předtím, než by konsolidovala či podporovala vytvoření partnerství nových, aby se zlepšila jejich správa, a tím se zajistilo výraznější zapojení více druhů zúčastněných stran jak při vytváření agendy výzkumu, tak při zajištění přístupu pro nové subjekty; zároveň je přesvědčen, že by tyto nástroje měly být jasně taženy veřejnými prioritními cíli (jež připisují velkou hodnotu společenským a udržitelným výsledkům) a měly by posílit skutečné soukromé investice;

| 65. | zdůrazňuje, že SSR by měl být atraktivním mechanismem financování pro subjekty soukromého a veřejného sektoru (i včetně nevládních organizací a organizací občanské společnosti); je přesvědčen, že všichni účastníci projektů v oblasti výzkumu, vývoje a inovací a evropských technologických platforem, které mají velký dopad, by měli mít slovo v diskuzi o stanovení priorit a také by měli mít přístup k výzkumným infrastrukturám; |
| --- | --- |

65.

zdůrazňuje, že SSR by měl být atraktivním mechanismem financování pro subjekty soukromého a veřejného sektoru (i včetně nevládních organizací a organizací občanské společnosti); je přesvědčen, že všichni účastníci projektů v oblasti výzkumu, vývoje a inovací a evropských technologických platforem, které mají velký dopad, by měli mít slovo v diskuzi o stanovení priorit a také by měli mít přístup k výzkumným infrastrukturám;

Některé pokyny pro příští rámcový program

| 66. | podporuje posun směrem k vědecky podloženému přístupu a vyzývá k tomu, aby bylo k výzkumným pracovníkům přistupováno s důvěrou a aby byl vůči účastníkům zaujímán postoj více tolerující rizika, a to ve všech fázích systému financování, včetně vědeckého zhodnocování a inovací; žádá, aby příští rámcový program zahrnoval vhodný model financování akademického výzkumu; |
| --- | --- |

66.

podporuje posun směrem k vědecky podloženému přístupu a vyzývá k tomu, aby bylo k výzkumným pracovníkům přistupováno s důvěrou a aby byl vůči účastníkům zaujímán postoj více tolerující rizika, a to ve všech fázích systému financování, včetně vědeckého zhodnocování a inovací; žádá, aby příští rámcový program zahrnoval vhodný model financování akademického výzkumu;

| 67. | je přesvědčen, že by SSR se neměl omezovat pouze na inovace založené na výzkumu a technologiích, nýbrž že by měl podporovat různé zdroje inovací; zdůrazňuje, že mnoho společností – zejména malých a středních podniků – využívá jiné zdroje inovací, jako jsou zákazníci, trhy, uživatelé a v neposlední řadě zaměstnanci, a že tato podoba inovací má často praktičtější charakter a je zaměřena na řešení specifických problematických otázek spojených s procesy, službami či produkty, jelikož jsou navrhovaná řešení často nalézána zaměstnanci, kteří jsou nejblíže výrobnímu procesu, trhům a zákazníkům; je proto přesvědčen, že by EU měla posílit inovace zaměřené na praxi a vycházející ze zkušeností a návrhů zaměstnanců; |
| --- | --- |

67.

je přesvědčen, že by SSR se neměl omezovat pouze na inovace založené na výzkumu a technologiích, nýbrž že by měl podporovat různé zdroje inovací; zdůrazňuje, že mnoho společností – zejména malých a středních podniků – využívá jiné zdroje inovací, jako jsou zákazníci, trhy, uživatelé a v neposlední řadě zaměstnanci, a že tato podoba inovací má často praktičtější charakter a je zaměřena na řešení specifických problematických otázek spojených s procesy, službami či produkty, jelikož jsou navrhovaná řešení často nalézána zaměstnanci, kteří jsou nejblíže výrobnímu procesu, trhům a zákazníkům; je proto přesvědčen, že by EU měla posílit inovace zaměřené na praxi a vycházející ze zkušeností a návrhů zaměstnanců;

| 68. | naléhavě vyzývá Komisi, aby zajistila přezkum režijních nákladů v rámci iniciativy HORIZONT 2020; žádá proto Komisi, aby zanalyzovala, jaký procentuální podíl sedmého rámcového programu tyto režijní náklady představují, a aby předložila návrhy, jak je udržet na co nejnižší úrovni; |
| --- | --- |

68.

naléhavě vyzývá Komisi, aby zajistila přezkum režijních nákladů v rámci iniciativy HORIZONT 2020; žádá proto Komisi, aby zanalyzovala, jaký procentuální podíl sedmého rámcového programu tyto režijní náklady představují, a aby předložila návrhy, jak je udržet na co nejnižší úrovni;

| 69. | vyzývá k tomu, aby výzkum založený na spolupráci (stávající program spolupráce) zůstal jádrem rámcového programu a posílil součinnost s cílem zvýšit a urychlit dopad a šíření výzkumných projektů, které jsou uskutečňovány ve spolupráci s celosvětově uznávanými partnery z Evropské Unie i ze zemí mimo ni; je přesvědčen, že financování výzkumu založeného na spolupráci by mělo nabízet větší tematickou flexibilitu (využívat širších výzev) a uživatelsky přívětivými mechanismy financování s cílem získat pro projekty špičkové vědce a reagovat na potřeby velkých seskupení i menších skupin; je přesvědčen, že by tak měl být pokryt celý řetězec inovací, od výzkumných aktivit až po rozsáhlé pilotní projekty a ukázkové aktivity, a případně měly by být vyčleněny samostatné rozpočty pro odvětví, jež si vytvořila strategickou vizi pro řešení společenských výzev s dlouhodobými investičními cykly; |
| --- | --- |

69.

vyzývá k tomu, aby výzkum založený na spolupráci (stávající program spolupráce) zůstal jádrem rámcového programu a posílil součinnost s cílem zvýšit a urychlit dopad a šíření výzkumných projektů, které jsou uskutečňovány ve spolupráci s celosvětově uznávanými partnery z Evropské Unie i ze zemí mimo ni; je přesvědčen, že financování výzkumu založeného na spolupráci by mělo nabízet větší tematickou flexibilitu (využívat širších výzev) a uživatelsky přívětivými mechanismy financování s cílem získat pro projekty špičkové vědce a reagovat na potřeby velkých seskupení i menších skupin; je přesvědčen, že by tak měl být pokryt celý řetězec inovací, od výzkumných aktivit až po rozsáhlé pilotní projekty a ukázkové aktivity, a případně měly by být vyčleněny samostatné rozpočty pro odvětví, jež si vytvořila strategickou vizi pro řešení společenských výzev s dlouhodobými investičními cykly;

| 70. | vyjadřuje svou nedůvěru, pokud jde o účinnost využívání finančních prostředků pro vytváření výzkumných sítí excelence a pořádání konferencí a akcí, a vyzývá k posílení opatření pro elektronické propojení výzkumu a inovaci a k šíření výsledků výzkumu po internetu; |
| --- | --- |

70.

vyjadřuje svou nedůvěru, pokud jde o účinnost využívání finančních prostředků pro vytváření výzkumných sítí excelence a pořádání konferencí a akcí, a vyzývá k posílení opatření pro elektronické propojení výzkumu a inovaci a k šíření výsledků výzkumu po internetu;

| 71. | zaujímá skeptický postoj k k tomu, že je často možné financovat jediný návrh z jedné výzvy, což má za následek plýtvání zdroji investovanými do přípravy a hodnocení ostatních návrhů a neposkytnutí finančních prostředků na excelentní myšlenky; vyzývá Komisi, aby prověřila, zda by nebylo možné financovat excelentní návrhy, které nebyly vybrány, prostřednictvím dodatečného rozpočtu na výzkum (odpovídajícího prostředkům financování výzkumu), který bude zahrnovat i členské státy a regionální a strukturální fondy; |
| --- | --- |

71.

zaujímá skeptický postoj k k tomu, že je často možné financovat jediný návrh z jedné výzvy, což má za následek plýtvání zdroji investovanými do přípravy a hodnocení ostatních návrhů a neposkytnutí finančních prostředků na excelentní myšlenky; vyzývá Komisi, aby prověřila, zda by nebylo možné financovat excelentní návrhy, které nebyly vybrány, prostřednictvím dodatečného rozpočtu na výzkum (odpovídajícího prostředkům financování výzkumu), který bude zahrnovat i členské státy a regionální a strukturální fondy;

| 72. | vyzývá k upevnění multidisciplinárního a interdisciplinárního výzkumu a k uznání sociálního rozměru výzkumu; v této souvislosti připomíná, že velké společenské problémy by měly být řešeny jednak pomocí technologií, ale i prostřednictvím evropského výzkumu společenských a humanitních věd a sociálních inovací, který zůstává rozhodujícím prostředkem pro jejich úspěšné řešení; je proto přesvědčen, že by v SSR měla být zajištěna samostatná tematická oblast „sociálně-ekonomické a humanitní vědy“, jež by se měla stát posílenou složkou všech z programu jednání vycházejících opatření; |
| --- | --- |

72.

vyzývá k upevnění multidisciplinárního a interdisciplinárního výzkumu a k uznání sociálního rozměru výzkumu; v této souvislosti připomíná, že velké společenské problémy by měly být řešeny jednak pomocí technologií, ale i prostřednictvím evropského výzkumu společenských a humanitních věd a sociálních inovací, který zůstává rozhodujícím prostředkem pro jejich úspěšné řešení; je proto přesvědčen, že by v SSR měla být zajištěna samostatná tematická oblast „sociálně-ekonomické a humanitní vědy“, jež by se měla stát posílenou složkou všech z programu jednání vycházejících opatření;

| 73. | vyzývá k pokračování tématu „věda ve společnosti“ jednak jako samostatné tematické oblasti, jednak v podobě horizontálně rozšířené na velké společenské problémy, s cílem zvýšit zájem občanů a občanské společnosti o výzkum a jejich zapojení do něj; kromě toho je přesvědčen, že by Komise měla podporovat další rozvoj a výraznější šíření obecných pokynů v oblasti etiky a další rozvoj nástrojů určených pro organizace občanské společnosti; |
| --- | --- |

73.

vyzývá k pokračování tématu „věda ve společnosti“ jednak jako samostatné tematické oblasti, jednak v podobě horizontálně rozšířené na velké společenské problémy, s cílem zvýšit zájem občanů a občanské společnosti o výzkum a jejich zapojení do něj; kromě toho je přesvědčen, že by Komise měla podporovat další rozvoj a výraznější šíření obecných pokynů v oblasti etiky a další rozvoj nástrojů určených pro organizace občanské společnosti;

| 74. | vyzývá k transparentnějšímu a účastnickému stanovování priorit a cílů v oblasti výzkumu prostřednictvím vyváženého zapojení zúčastněných stran, včetně vědecké komunity, výzkumných pracovníků (i z menších výzkumných organizací), veřejného sektoru, organizací občanské společnosti a malých a středních podniků; vyzývá k vytvoření zvláštní platformy umožňující dialog mezi organizacemi občanské společnosti a výzkumnými pracovníky o prioritních oblastech výzkumu v konkrétních odvětvích; je přesvědčen, že by rovněž měly být podporovány zvláštní platformy pro užší spolupráci malých a středních podniků a výzkumných pracovníků; |
| --- | --- |

74.

vyzývá k transparentnějšímu a účastnickému stanovování priorit a cílů v oblasti výzkumu prostřednictvím vyváženého zapojení zúčastněných stran, včetně vědecké komunity, výzkumných pracovníků (i z menších výzkumných organizací), veřejného sektoru, organizací občanské společnosti a malých a středních podniků; vyzývá k vytvoření zvláštní platformy umožňující dialog mezi organizacemi občanské společnosti a výzkumnými pracovníky o prioritních oblastech výzkumu v konkrétních odvětvích; je přesvědčen, že by rovněž měly být podporovány zvláštní platformy pro užší spolupráci malých a středních podniků a výzkumných pracovníků;

| 75. | je přesvědčen, že důležitým procesem, který je třeba zlepšit a šířeji podporovat, je posouzení a hodnocení specifických výzkumných programů, a to nejen z ekonomického, nýbrž i ze společenského a etického hlediska a z hlediska udržitelnosti, a to jak na celoevropské úrovni, tak na úrovni členských států; podporuje iniciativy Komise v této oblasti, jako je rozvoj zásad odpovědného výzkumu a inovací, a vybízí k jejich další podpoře a přejímání; |
| --- | --- |

75.

je přesvědčen, že důležitým procesem, který je třeba zlepšit a šířeji podporovat, je posouzení a hodnocení specifických výzkumných programů, a to nejen z ekonomického, nýbrž i ze společenského a etického hlediska a z hlediska udržitelnosti, a to jak na celoevropské úrovni, tak na úrovni členských států; podporuje iniciativy Komise v této oblasti, jako je rozvoj zásad odpovědného výzkumu a inovací, a vybízí k jejich další podpoře a přejímání;

| 76. | vyzývá k udržení rovnováhy mezi projekty iniciovanými zdola nahoru (např. stávající součást programu „Budoucí a vznikající technologie“ FET–Open) a projekty iniciovanými shora dolů (velké společenské výzvy) a k usnadnění existence menších projektů a výzkumu založeného na spolupráci iniciovaných zdola nahoru; je toho názoru, že menší vstupní překážky pro projekty spolupráce by vedly k posílení vědecké kapacity; je přesvědčen, že strategické priority musí být navázány na nově vznikající problémy; žádá Komisi, aby studovala rovnováhu mezi projekty iniciovanými zdola nahoru a shora dolů a posoudila ji ze společenského a finančního hlediska; zdůrazňuje, že při vytváření výzkumných agend je třeba vést konzultace a spolupracovat s výzkumnými pracovníky, průmyslem a subjekty občanské společnosti; |
| --- | --- |

76.

vyzývá k udržení rovnováhy mezi projekty iniciovanými zdola nahoru (např. stávající součást programu „Budoucí a vznikající technologie“ FET–Open) a projekty iniciovanými shora dolů (velké společenské výzvy) a k usnadnění existence menších projektů a výzkumu založeného na spolupráci iniciovaných zdola nahoru; je toho názoru, že menší vstupní překážky pro projekty spolupráce by vedly k posílení vědecké kapacity; je přesvědčen, že strategické priority musí být navázány na nově vznikající problémy; žádá Komisi, aby studovala rovnováhu mezi projekty iniciovanými zdola nahoru a shora dolů a posoudila ji ze společenského a finančního hlediska; zdůrazňuje, že při vytváření výzkumných agend je třeba vést konzultace a spolupracovat s výzkumnými pracovníky, průmyslem a subjekty občanské společnosti;

| 77. | je nakloněn tomu, aby se budoucí financování výzkumu zaměřilo na malé a střední projekty; je přesvědčen, že malé a střední projekty jsou snáze a levněji zvladatelné pro univerzity a malé a střední podniky a že prostřednictvím těchto projektů bude také možné zvýšit doposud neuspokojivou míru úspěšnosti žádostí; |
| --- | --- |

77.

je nakloněn tomu, aby se budoucí financování výzkumu zaměřilo na malé a střední projekty; je přesvědčen, že malé a střední projekty jsou snáze a levněji zvladatelné pro univerzity a malé a střední podniky a že prostřednictvím těchto projektů bude také možné zvýšit doposud neuspokojivou míru úspěšnosti žádostí;

| 78. | je přesvědčen, že pokud některé společenské potřeby nejsou našimi stávajícími modely inovací plněny, lze pro zaměření výzkumu na tyto oblasti a zajištění účinnosti veřejných výdajů uplatnit nové systémy veřejného financování a oceňování inovačních podnětů; vyzývá Komisi, aby co nejdříve spustila pilotní iniciativu pro oceňování inovačních podnětů ve zdravotnickém odvětví; |
| --- | --- |

78.

je přesvědčen, že pokud některé společenské potřeby nejsou našimi stávajícími modely inovací plněny, lze pro zaměření výzkumu na tyto oblasti a zajištění účinnosti veřejných výdajů uplatnit nové systémy veřejného financování a oceňování inovačních podnětů; vyzývá Komisi, aby co nejdříve spustila pilotní iniciativu pro oceňování inovačních podnětů ve zdravotnickém odvětví;

| 79. | vyzývá k soudržnému pokrytí celého řetězce výzkumu, vývoje a inovací prostřednictvím provádění pravidel transparentnosti a jasné koordinace mezi různými generálními ředitelstvími Komise, jež se zabývají financováním výzkumu a inovací; |
| --- | --- |

79.

vyzývá k soudržnému pokrytí celého řetězce výzkumu, vývoje a inovací prostřednictvím provádění pravidel transparentnosti a jasné koordinace mezi různými generálními ředitelstvími Komise, jež se zabývají financováním výzkumu a inovací;

| 80. | vyzývá k náležitému posílení mezinárodní spolupráce se strategickými partnery Evropské unie, včetně rychle se rozvíjejících zemí, jako jsou Brazílie, Rusko, Indie a Čína, na recipročním základě s cílem lépe se vypořádat s globálními výzvami; připomíná, že účast výzkumných pracovníků ze třetí země by se podpořila zjednodušenějšími postupy a výrazným zkrácením doby realizace žádostí; zdůrazňuje, že je třeba vytvářet větší vědecký potenciál v sousedních zemích, a to na základě lepší koordinace společného strategického rámce a nástrojů evropské politiky sousedství. je přesvědčen, že účinné budování kapacit a vytvoření spravedlivých a širokých partnerství s rozvojovými zeměmi je klíčem k oživení jejich udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

80.

vyzývá k náležitému posílení mezinárodní spolupráce se strategickými partnery Evropské unie, včetně rychle se rozvíjejících zemí, jako jsou Brazílie, Rusko, Indie a Čína, na recipročním základě s cílem lépe se vypořádat s globálními výzvami; připomíná, že účast výzkumných pracovníků ze třetí země by se podpořila zjednodušenějšími postupy a výrazným zkrácením doby realizace žádostí; zdůrazňuje, že je třeba vytvářet větší vědecký potenciál v sousedních zemích, a to na základě lepší koordinace společného strategického rámce a nástrojů evropské politiky sousedství. je přesvědčen, že účinné budování kapacit a vytvoření spravedlivých a širokých partnerství s rozvojovými zeměmi je klíčem k oživení jejich udržitelného rozvoje;

| 81. | domnívá se, že spolupráce se třetími zeměmi v oblasti výzkumu, jenž má dvojí možné využití, by měla být rozvíjena pouze s těmi zeměmi, které respektují lidská práva, rezoluce OSN a mezinárodní právo; |
| --- | --- |

81.

domnívá se, že spolupráce se třetími zeměmi v oblasti výzkumu, jenž má dvojí možné využití, by měla být rozvíjena pouze s těmi zeměmi, které respektují lidská práva, rezoluce OSN a mezinárodní právo;

*

* *

| 82. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

82.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0256.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0236.

(3)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0401.

(4)  Úř. věst. C 161 E, 31.5.2011, s. 104.

(5)  B7-0343/2011.

(6)  Viz usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. května 2008 o ženách a vědě, bod 2. (Úř. věst. C 279 E, 19.11.2009, s. 40.).

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/14

---

Úterý, 27. září 2011Systém Evropských škol

P7_TA(2011)0402

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o systému Evropských škol (2011/2036(INI))

2013/C 56 E/02

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 165 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 165 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na zprávu Komise určenou Evropskému parlamentu nazvanou „Systém Evropských škol v roce 2009“ (KOM(2010)0595), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise určenou Evropskému parlamentu nazvanou „Systém Evropských škol v roce 2009“ (KOM(2010)0595),

| — | s ohledem na Úmluvu o statutu Evropských škol (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu o statutu Evropských škol (1),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 8. září 2005 o možnostech rozvoje systému Evropských škol (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 8. září 2005 o možnostech rozvoje systému Evropských škol (2),

| — | s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 723/2004 ze dne 22. března 2004, kterým se mění služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 723/2004 ze dne 22. března 2004, kterým se mění služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství (3),

| — | s ohledem na Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením, která vstoupila v platnost dne 3. května 2008 a dne 23. prosince 2010 byla ratifikována Evropskou unií, a zejména s ohledem na článek 24 této úmluvy (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením, která vstoupila v platnost dne 3. května 2008 a dne 23. prosince 2010 byla ratifikována Evropskou unií, a zejména s ohledem na článek 24 této úmluvy (4),

| — | s ohledem na výroční zprávu generálního tajemníka Evropských škol, která byla předložena Nejvyšší radě na jejím zasedání konaném ve dnech 12., 13. a 14. dubna 2011 v Bruselu (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na výroční zprávu generálního tajemníka Evropských škol, která byla předložena Nejvyšší radě na jejím zasedání konaném ve dnech 12., 13. a 14. dubna 2011 v Bruselu (5),

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání a stanoviska Rozpočtového výboru a Výboru pro právní záležitosti (A7-0293/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání a stanoviska Rozpočtového výboru a Výboru pro právní záležitosti (A7-0293/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že článek 165 SFEU stanoví, že Unie přispívá k rozvoji kvalitního vzdělávání podporou spolupráce mezi členskými státy, a je-li to nezbytné, podporováním a doplňováním činnosti členských států, přičemž plně respektuje jejich odpovědnost za obsah výuky a za organizaci vzdělávacích systémů a jejich kulturní a jazykovou rozmanitost; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že článek 165 SFEU stanoví, že Unie přispívá k rozvoji kvalitního vzdělávání podporou spolupráce mezi členskými státy, a je-li to nezbytné, podporováním a doplňováním činnosti členských států, přičemž plně respektuje jejich odpovědnost za obsah výuky a za organizaci vzdělávacích systémů a jejich kulturní a jazykovou rozmanitost;

| B. | vzhledem k tomu, že v preambuli Úmluvy o statutu Evropských škol z roku 1994 se uvádí, že systém Evropských škol je jediný svého druhu a představuje formu spolupráce mezi členskými státy navzájem i mezi členskými státy a Evropskými společenstvími, přičemž je plně uznávána odpovědnost členských států za obsah výuky a za uspořádání jejich vzdělávacího systému, stejně jako za kulturní a jazykovou rozmanitost; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že v preambuli Úmluvy o statutu Evropských škol z roku 1994 se uvádí, že systém Evropských škol je jediný svého druhu a představuje formu spolupráce mezi členskými státy navzájem i mezi členskými státy a Evropskými společenstvími, přičemž je plně uznávána odpovědnost členských států za obsah výuky a za uspořádání jejich vzdělávacího systému, stejně jako za kulturní a jazykovou rozmanitost;

| C. | vzhledem k tomu, že článek 1 této Úmluvy umožňuje, aby školy navštěvovaly v rámci mezí stanovených Nejvyšší radou i jiné děti, přičemž Nejvyšší rada může podle bodu II.7 kapitoly XII sbírky svých rozhodnutí přiznat postavení kategorie I „personálu nebo jakékoli organizaci Společenství vytvořené aktem orgánů Společenství a personálu ve službě jiných organizací uznaných Nejvyšší radou“; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že článek 1 této Úmluvy umožňuje, aby školy navštěvovaly v rámci mezí stanovených Nejvyšší radou i jiné děti, přičemž Nejvyšší rada může podle bodu II.7 kapitoly XII sbírky svých rozhodnutí přiznat postavení kategorie I „personálu nebo jakékoli organizaci Společenství vytvořené aktem orgánů Společenství a personálu ve službě jiných organizací uznaných Nejvyšší radou“;

| D. | vzhledem k tomu, že Evropské školy umožňují žákům upevnit jejich kulturní identitu a získat vysoce kvalitní znalosti nejméně dvou jazyků, včetně mateřského jazyka, k jejichž studiu jsou pobízeni od velmi brzkého věku, zdůrazňuje význam multikulturalismu a posilování vzájemného porozumění a respektu; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Evropské školy umožňují žákům upevnit jejich kulturní identitu a získat vysoce kvalitní znalosti nejméně dvou jazyků, včetně mateřského jazyka, k jejichž studiu jsou pobízeni od velmi brzkého věku, zdůrazňuje význam multikulturalismu a posilování vzájemného porozumění a respektu;

| E. | vzhledem k tomu, že Evropské školy není možné považovat za mezinárodní školy v tom smyslu, že nejsou výsledkem volby výuky ze strany rodičů, ale splňují požadavek výuky dětí v jejich mateřském jazyce a rozvíjejí evropský rozměr ve vzdělávání; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Evropské školy není možné považovat za mezinárodní školy v tom smyslu, že nejsou výsledkem volby výuky ze strany rodičů, ale splňují požadavek výuky dětí v jejich mateřském jazyce a rozvíjejí evropský rozměr ve vzdělávání;

| F. | vzhledem k tomu, že způsob fungování Evropských škol, který je od počátku založen na úmluvě mezi členskými státy, by měl být zlepšen a že bude potřeba dát tomuto systému právní základy umožňující jeho zjednodušení a zvýšení jeho transparentnosti a účinnosti; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že způsob fungování Evropských škol, který je od počátku založen na úmluvě mezi členskými státy, by měl být zlepšen a že bude potřeba dát tomuto systému právní základy umožňující jeho zjednodušení a zvýšení jeho transparentnosti a účinnosti;

| G. | vzhledem k tomu, že v dubnu 2009 schválila Nejvyšší rada reformu systému Evropských škol; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že v dubnu 2009 schválila Nejvyšší rada reformu systému Evropských škol;

| H. | vzhledem k tomu, že ze zkušeností s fungováním Evropských škol za více než 50 let vyplývá, že tento systém i jeho vzdělávací model jsou jedinečné a atraktivní; vzhledem k tomu, že jedním z cílů reformy je zpřístupnění tohoto systému a evropské maturity pro další žáky v Unii, a vzhledem k tomu, že cílů reformy nelze úspěšně dosáhnout bez zásadní změny právního postavení, na němž je celý systém založen; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že ze zkušeností s fungováním Evropských škol za více než 50 let vyplývá, že tento systém i jeho vzdělávací model jsou jedinečné a atraktivní; vzhledem k tomu, že jedním z cílů reformy je zpřístupnění tohoto systému a evropské maturity pro další žáky v Unii, a vzhledem k tomu, že cílů reformy nelze úspěšně dosáhnout bez zásadní změny právního postavení, na němž je celý systém založen;

| I. | vzhledem k tomu, že Komise ve své zprávě o systému Evropských škol v roce 2009 (6) poukázala na to, že systémové problémy, jako je nedostatek vyslaných učitelů nebo skutečnost, že ve školních lokalitách nebyla zajištěna dostatečná infrastruktura nebo byla zajištěna opožděně, přetrvávají a vyostřují se, což má přímý dopad na kvalitu vzdělávání, zápis žáků do těchto škol, kvalitu života žáků, rodičů i učitelů a na finanční stránku provozování těchto škol; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že Komise ve své zprávě o systému Evropských škol v roce 2009 (6) poukázala na to, že systémové problémy, jako je nedostatek vyslaných učitelů nebo skutečnost, že ve školních lokalitách nebyla zajištěna dostatečná infrastruktura nebo byla zajištěna opožděně, přetrvávají a vyostřují se, což má přímý dopad na kvalitu vzdělávání, zápis žáků do těchto škol, kvalitu života žáků, rodičů i učitelů a na finanční stránku provozování těchto škol;

| J. | vzhledem k tomu, že školám v Bruselu a Lucemburku chybějí školní budovy a infrastruktura, což má negativní dopad na kvalitu výuky a brání přijímání dětí, jejichž rodiče nejsou zaměstnanci orgánů EU; vzhledem k tomu, že je nezbytné zajistit, aby všichni žáci obdrželi stejně kvalitní vzdělání bez ohledu na mateřský jazyk, umístění nebo kategorii školy; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že školám v Bruselu a Lucemburku chybějí školní budovy a infrastruktura, což má negativní dopad na kvalitu výuky a brání přijímání dětí, jejichž rodiče nejsou zaměstnanci orgánů EU; vzhledem k tomu, že je nezbytné zajistit, aby všichni žáci obdrželi stejně kvalitní vzdělání bez ohledu na mateřský jazyk, umístění nebo kategorii školy;

| K. | vzhledem k tomu, že hlavním cílem reformy Evropských škol v roce 2009 bylo otevřít tyto školy širšímu a rozmanitějšímu spektru zájemců a zároveň zajistit dlouhodobou životaschopnost systému; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že hlavním cílem reformy Evropských škol v roce 2009 bylo otevřít tyto školy širšímu a rozmanitějšímu spektru zájemců a zároveň zajistit dlouhodobou životaschopnost systému;

| L. | vzhledem k tomu, že vzdělávací model, z něhož Evropské školy vycházejí, by měl být prosazován v členských státech, neboť poskytuje přidanou hodnotu, a měl by se stát nedílnou součástí jejich vzdělávacích systémů; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že vzdělávací model, z něhož Evropské školy vycházejí, by měl být prosazován v členských státech, neboť poskytuje přidanou hodnotu, a měl by se stát nedílnou součástí jejich vzdělávacích systémů;

| M. | vzhledem k potížím, které jsou spojeny se slučováním studentů z rozdílných kulturních a jazykových prostředí, u nichž může existovat extrémně rozdílná úroveň nadání a schopností, do jednoho vzdělávacího systému – který je zaměřen výhradně na přípravu na evropskou maturitní zkoušku –, a vzhledem k tomu, že je tudíž nezbytné poskytnout vhodnou asistenci studentům se zvláštními vzdělávacími potřebami; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k potížím, které jsou spojeny se slučováním studentů z rozdílných kulturních a jazykových prostředí, u nichž může existovat extrémně rozdílná úroveň nadání a schopností, do jednoho vzdělávacího systému – který je zaměřen výhradně na přípravu na evropskou maturitní zkoušku –, a vzhledem k tomu, že je tudíž nezbytné poskytnout vhodnou asistenci studentům se zvláštními vzdělávacími potřebami;

| N. | uznávaje, že je nutné zvážit zavedení jiného certifikátu o ukončení studií, než je evropská maturita, pro studenty, kteří se chtějí zaměřit na odborné kurzy; |
| --- | --- |

N.

uznávaje, že je nutné zvážit zavedení jiného certifikátu o ukončení studií, než je evropská maturita, pro studenty, kteří se chtějí zaměřit na odborné kurzy;

| O. | vzhledem k tomu, že ve svém usnesení ze dne 8. září 2005 požadoval Parlament mimo jiné pilotní projekt střediska pro děti se zvláštními vzdělávacími potřebami; vzhledem k tomu, že za tímto účelem bylo z rozpočtu EU na rok 2008 vyčleněno 200 000 EUR a že tato částka byla nakonec použita na financování studie o politice a praxi výuky studentů se zvláštními vzdělávacími potřebami v evropských školách; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že ve svém usnesení ze dne 8. září 2005 požadoval Parlament mimo jiné pilotní projekt střediska pro děti se zvláštními vzdělávacími potřebami; vzhledem k tomu, že za tímto účelem bylo z rozpočtu EU na rok 2008 vyčleněno 200 000 EUR a že tato částka byla nakonec použita na financování studie o politice a praxi výuky studentů se zvláštními vzdělávacími potřebami v evropských školách;

| P. | vzhledem k tomu, že v článku 4 Úmluvy o statutu evropských škol se stanoví, že za účelem sblížení, podpory vzájemného porozumění a zlepšení jazykových schopností studentů různých jazykových sekcí se určité předměty ve stejných ročnících vyučují společně v kterémkoli jazyce Společenství, pokud okolnosti odůvodňují jeho použití; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že v článku 4 Úmluvy o statutu evropských škol se stanoví, že za účelem sblížení, podpory vzájemného porozumění a zlepšení jazykových schopností studentů různých jazykových sekcí se určité předměty ve stejných ročnících vyučují společně v kterémkoli jazyce Společenství, pokud okolnosti odůvodňují jeho použití;

| Q. | vzhledem k tomu, že Evropské školy jsou v souladu s článkem 25 Úmluvy o statutu evropských škol financovány zejména z příspěvků členských států v podobě vyslaných učitelů, přičemž tyto příspěvky v roce 2010 tvořily 21 % rozpočtu evropských škol, a vyrovnávacího příspěvku z rozpočtu EU, který je určen na pokrytí rozdílu mezi celkovými výdaji škol a jejich celkovými příjmy z jiných zdrojů a který v roce 2010 činil přibližně 58 % rozpočtu evropských škol; vzhledem k tomu, že Evropské školy jsou prostřednictvím Nejvyšší rady závislé na mezivládním výkonném orgánu; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že Evropské školy jsou v souladu s článkem 25 Úmluvy o statutu evropských škol financovány zejména z příspěvků členských států v podobě vyslaných učitelů, přičemž tyto příspěvky v roce 2010 tvořily 21 % rozpočtu evropských škol, a vyrovnávacího příspěvku z rozpočtu EU, který je určen na pokrytí rozdílu mezi celkovými výdaji škol a jejich celkovými příjmy z jiných zdrojů a který v roce 2010 činil přibližně 58 % rozpočtu evropských škol; vzhledem k tomu, že Evropské školy jsou prostřednictvím Nejvyšší rady závislé na mezivládním výkonném orgánu;

| R. | vzhledem k tomu, že článek 25 rovněž stanoví, že rozpočet evropských škol smí zahrnovat finanční příspěvek, o kterém jednomyslně rozhodne Nejvyšší rada; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že článek 25 rovněž stanoví, že rozpočet evropských škol smí zahrnovat finanční příspěvek, o kterém jednomyslně rozhodne Nejvyšší rada;

| S. | vzhledem k tomu, že hospodářská krize má dopad na financování evropských škol, a Komise tudíž požaduje reformy, které by zracionalizovaly jejich výdaje, avšak vzhledem k tomu, že by se mělo zabránit tomu, aby to mělo vliv na vzdělávání zranitelných dětí s poruchami učení a zvláštními potřebami a na výuku v mateřských jazycích nebo aby to vedlo k omezení výuky dalších jazyků kromě francouzštiny, němčiny a angličtiny; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že hospodářská krize má dopad na financování evropských škol, a Komise tudíž požaduje reformy, které by zracionalizovaly jejich výdaje, avšak vzhledem k tomu, že by se mělo zabránit tomu, aby to mělo vliv na vzdělávání zranitelných dětí s poruchami učení a zvláštními potřebami a na výuku v mateřských jazycích nebo aby to vedlo k omezení výuky dalších jazyků kromě francouzštiny, němčiny a angličtiny;

| T. | vzhledem k tomu, že v důsledku dvou posledních rozšíření EU počet studentů bez jazykových sekcí (SWALS) neustále roste, avšak vzhledem k tomu, že by tito studenti neměli být žádným způsobem znevýhodňováni na základě skutečnosti, že nemají vlastní jazykovou sekci; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že v důsledku dvou posledních rozšíření EU počet studentů bez jazykových sekcí (SWALS) neustále roste, avšak vzhledem k tomu, že by tito studenti neměli být žádným způsobem znevýhodňováni na základě skutečnosti, že nemají vlastní jazykovou sekci;

| U. | vzhledem k tomu, že nárůst počtu žáků evropských škol je přímým důsledkem personální politiky orgánů EU po roce 2004, jež vedla k náboru pracovníků mladších 30 let, kteří si mezitím založili rodiny a následně zapsali své děti do Evropských škol; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že nárůst počtu žáků evropských škol je přímým důsledkem personální politiky orgánů EU po roce 2004, jež vedla k náboru pracovníků mladších 30 let, kteří si mezitím založili rodiny a následně zapsali své děti do Evropských škol;

| V. | vzhledem k tomu, že studenti bez jazykové sekce mají k dispozici asistenci během výuky v jazyce dané jazykové sekce, do níž jsou zařazeni, aby byli schopni sledovat výuku, a hodiny mateřského jazyka, přičemž několik hodit týdně je naprosté minimum nezbytné pro udržení pouta s mateřským jazykem a kulturou; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že studenti bez jazykové sekce mají k dispozici asistenci během výuky v jazyce dané jazykové sekce, do níž jsou zařazeni, aby byli schopni sledovat výuku, a hodiny mateřského jazyka, přičemž několik hodit týdně je naprosté minimum nezbytné pro udržení pouta s mateřským jazykem a kulturou;

| W. | vzhledem k tomu, že v roce 2004 byl zaveden zvláštní odečet z platu úředníků určený mimo jiné pro Evropské školy, který měl odrážet náklady na sociální politiku, zlepšení pracovních podmínek a Evropské školy; |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že v roce 2004 byl zaveden zvláštní odečet z platu úředníků určený mimo jiné pro Evropské školy, který měl odrážet náklady na sociální politiku, zlepšení pracovních podmínek a Evropské školy;

Obecné úvahy

| 1. | lituje skutečnosti, že Evropské školy jsou často neprávem označovány za elitářské, za luxus a nikoli nutnost, i když jejich skutečným posláním je zajistit výuku v mateřském jazyce studentům, jejichž rodiče mohou být nuceni změnit místo zaměstnání nebo se vrátit zpět do země původu, a také rozvíjet evropský rozměr vzdělávání; |
| --- | --- |

1.

lituje skutečnosti, že Evropské školy jsou často neprávem označovány za elitářské, za luxus a nikoli nutnost, i když jejich skutečným posláním je zajistit výuku v mateřském jazyce studentům, jejichž rodiče mohou být nuceni změnit místo zaměstnání nebo se vrátit zpět do země původu, a také rozvíjet evropský rozměr vzdělávání;

| 2. | připomíná, že tento specifický vzdělávací systém umožňuje studentům studovat všechny předměty (zejména přírodovědné) v jejich mateřském jazyce a s kvalifikovanými učiteli, nebo v případě studentů bez jazykové sekce s nezbytnou studijní podporou a hodinami zaměřenými na udržování jejich mateřského jazyka; |
| --- | --- |

2.

připomíná, že tento specifický vzdělávací systém umožňuje studentům studovat všechny předměty (zejména přírodovědné) v jejich mateřském jazyce a s kvalifikovanými učiteli, nebo v případě studentů bez jazykové sekce s nezbytnou studijní podporou a hodinami zaměřenými na udržování jejich mateřského jazyka;

Uspořádání a propagace systému evropské maturity

| 3. | domnívá se, že tento specifický vzdělávací systém umožňuje studentům studovat všechny předměty v multikulturním a mnohojazyčném prostředí a s kvalifikovanými učiteli a zároveň si udržet mateřský jazyk; |
| --- | --- |

3.

domnívá se, že tento specifický vzdělávací systém umožňuje studentům studovat všechny předměty v multikulturním a mnohojazyčném prostředí a s kvalifikovanými učiteli a zároveň si udržet mateřský jazyk;

| 4. | zastává názor, že Evropské školy, které jsou skvělou ukázkou vzdělávání založenou na prověřeném přístupu k výuce, by se měly stát příkladem jedné z nejlepších možných forem vyučování v Evropě založené na šíření evropské kultury, hodnot a jazyků, a vzhledem k tomu, že začlenění některých prvků tohoto modelu, jako je např. důraz na znalost cizích jazyků, do vnitrostátních a regionálních vzdělávacích systémů by napomohlo profesní mobilitě a podporovalo mnohojazyčnost a evropskou integraci; |
| --- | --- |

4.

zastává názor, že Evropské školy, které jsou skvělou ukázkou vzdělávání založenou na prověřeném přístupu k výuce, by se měly stát příkladem jedné z nejlepších možných forem vyučování v Evropě založené na šíření evropské kultury, hodnot a jazyků, a vzhledem k tomu, že začlenění některých prvků tohoto modelu, jako je např. důraz na znalost cizích jazyků, do vnitrostátních a regionálních vzdělávacích systémů by napomohlo profesní mobilitě a podporovalo mnohojazyčnost a evropskou integraci;

| 5. | je přesvědčen, že Evropské školy hrají ve svých komunitách hodnotnou úlohu; |
| --- | --- |

5.

je přesvědčen, že Evropské školy hrají ve svých komunitách hodnotnou úlohu;

| 6. | domnívá se, že by Evropské školy měly působit také jako podpora multikulturalismu a mnohojazyčnosti a jako vzor ochrany a podpory jazyků, jež jsou v mezinárodním měřítku používány méně; je přesvědčen, že malý počet studentů vyžadujících vzdělání v daném jazyce by neměl vést k ukončení výuky v tomto jazyce, a připomíná, že vzdělávání v mateřském jazyce představuje základní princip evropských škol; |
| --- | --- |

6.

domnívá se, že by Evropské školy měly působit také jako podpora multikulturalismu a mnohojazyčnosti a jako vzor ochrany a podpory jazyků, jež jsou v mezinárodním měřítku používány méně; je přesvědčen, že malý počet studentů vyžadujících vzdělání v daném jazyce by neměl vést k ukončení výuky v tomto jazyce, a připomíná, že vzdělávání v mateřském jazyce představuje základní princip evropských škol;

| 7. | upozorňuje na to, že je třeba větší kompatibility vzdělávacích programů evropských škol s vnitrostátními vzdělávacími systémy, aby tak bylo usnadněno rychlé začlenění studentů vracejících se zpět do svých zemí původu; |
| --- | --- |

7.

upozorňuje na to, že je třeba větší kompatibility vzdělávacích programů evropských škol s vnitrostátními vzdělávacími systémy, aby tak bylo usnadněno rychlé začlenění studentů vracejících se zpět do svých zemí původu;

| 8. | zastává názor, že rozpočtová omezení, která Evropské školy budou muset přijmout, musí doprovázet výrazné posílení jejich autonomie v oblasti řízení – např. tím, že školám bude povoleno hledat jiné zdroje financování – a prostředky pro její provádění v souladu s cíli stanovenými v rámci reformy z roku 2009; taktéž zastává názor, že organizační reforma, jež má být provedena, by neměla negativně ovlivnit základní principy evropských škol; |
| --- | --- |

8.

zastává názor, že rozpočtová omezení, která Evropské školy budou muset přijmout, musí doprovázet výrazné posílení jejich autonomie v oblasti řízení – např. tím, že školám bude povoleno hledat jiné zdroje financování – a prostředky pro její provádění v souladu s cíli stanovenými v rámci reformy z roku 2009; taktéž zastává názor, že organizační reforma, jež má být provedena, by neměla negativně ovlivnit základní principy evropských škol;

| 9. | domnívá se, že větší rozpočtová autonomie každé z evropských škol může být účinným způsobem, jak zlepšit hospodaření se zdroji, které jsou jim poskytovány; zdůrazňuje, že tuto větší míru autonomie je třeba uplatňovat až poté, co Komise provede příslušné hodnocení, aby se zajistilo, že bude školám prospěšná; |
| --- | --- |

9.

domnívá se, že větší rozpočtová autonomie každé z evropských škol může být účinným způsobem, jak zlepšit hospodaření se zdroji, které jsou jim poskytovány; zdůrazňuje, že tuto větší míru autonomie je třeba uplatňovat až poté, co Komise provede příslušné hodnocení, aby se zajistilo, že bude školám prospěšná;

| 10. | zdůrazňuje, že Evropské školy se v současnosti nacházejí v situaci právního vakua, které se projevuje nejasným právním a jurisdikčním postavením aktů přijímaných orgány těchto škol, nedostatečnými možnostmi napadnout tyto akty před soudy jednotlivých států a nemožností odvolat se k evropskému veřejnému ochránci práv; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že Evropské školy se v současnosti nacházejí v situaci právního vakua, které se projevuje nejasným právním a jurisdikčním postavením aktů přijímaných orgány těchto škol, nedostatečnými možnostmi napadnout tyto akty před soudy jednotlivých států a nemožností odvolat se k evropskému veřejnému ochránci práv;

| 11. | domnívá se, že stávající mezivládní právní postavení evropských škol naráží na své hranice a žádá si důkladnou změnu; domnívá se, že tato změna by měla být takové povahy, aby činnost Unie podporovala, koordinovala či doplňovala činnosti jednotlivých členských států, aniž by Unie přebírala jejich pravomoc, a měla by umožnit přijetí právně závazných aktů za tímto účelem ve smyslu článků 2 a 6 SFEU; |
| --- | --- |

11.

domnívá se, že stávající mezivládní právní postavení evropských škol naráží na své hranice a žádá si důkladnou změnu; domnívá se, že tato změna by měla být takové povahy, aby činnost Unie podporovala, koordinovala či doplňovala činnosti jednotlivých členských států, aniž by Unie přebírala jejich pravomoc, a měla by umožnit přijetí právně závazných aktů za tímto účelem ve smyslu článků 2 a 6 SFEU;

| 12. | zdůrazňuje, že je nezbytné, aby Evropské školy měly odpovídající právní základ v rámci pravomocí EU, a doufá, že GŘ Komise pro vzdělávání a kulturu spolu s parlamentním Výborem pro kulturu a vzdělávání, který je na základě přílohy VII jednacího řádu Evropského parlamentu příslušný pro záležitosti týkající se podpory systému evropských škol, se mohou zapojit do všech diskusí týkajících se tohoto tématu a do všech debat týkajících se budoucnosti těchto škol; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že je nezbytné, aby Evropské školy měly odpovídající právní základ v rámci pravomocí EU, a doufá, že GŘ Komise pro vzdělávání a kulturu spolu s parlamentním Výborem pro kulturu a vzdělávání, který je na základě přílohy VII jednacího řádu Evropského parlamentu příslušný pro záležitosti týkající se podpory systému evropských škol, se mohou zapojit do všech diskusí týkajících se tohoto tématu a do všech debat týkajících se budoucnosti těchto škol;

| 13. | domnívá se, že Evropské školy by měly být zastřešovány Unií; domnívá se, že vhodným právním základem by v tomto ohledu mohl být článek 165 SFEU, který zní: „Unie přispívá k rozvoji kvalitního vzdělávání podporou spolupráce mezi členskými státy, a je-li to nezbytné, podporováním a doplňováním činnosti členských států při plném respektování jejich odpovědnosti za obsah výuky a za organizaci vzdělávacích systémů a jejich kulturní a jazykové rozmanitosti“ a dále popisuje cíle činnosti Unie, které se shodují s cíli evropských škol; |
| --- | --- |

13.

domnívá se, že Evropské školy by měly být zastřešovány Unií; domnívá se, že vhodným právním základem by v tomto ohledu mohl být článek 165 SFEU, který zní: „Unie přispívá k rozvoji kvalitního vzdělávání podporou spolupráce mezi členskými státy, a je-li to nezbytné, podporováním a doplňováním činnosti členských států při plném respektování jejich odpovědnosti za obsah výuky a za organizaci vzdělávacích systémů a jejich kulturní a jazykové rozmanitosti“ a dále popisuje cíle činnosti Unie, které se shodují s cíli evropských škol;

| 14. | naléhavě žádá Nejvyšší radu, aby předem lépe promyslela požadavky na infrastrukturu a přijala opatření, která umožní uspokojit skutečnou poptávku po evropských školách; vyzývá členské státy a Komisi, aby podporovaly rozvoj škol typu II a III; |
| --- | --- |

14.

naléhavě žádá Nejvyšší radu, aby předem lépe promyslela požadavky na infrastrukturu a přijala opatření, která umožní uspokojit skutečnou poptávku po evropských školách; vyzývá členské státy a Komisi, aby podporovaly rozvoj škol typu II a III;

| 15. | vybízí členské státy a regionální vlády s legislativními pravomocemi v oblasti vzdělávání, aby podporovaly koncepci evropských škol na svém území organizováním kampaní s cílem zvýšit povědomí o evropském vzdělávání, propagací evropské maturity a vytvořením pilotních projektů, jak byly stanoveny v rámci reformy z roku 2009, a umožnily tak otevření systému s cílem podporovat přístup k evropské výuce a evropské maturitní zkoušce napříč členskými státy; |
| --- | --- |

15.

vybízí členské státy a regionální vlády s legislativními pravomocemi v oblasti vzdělávání, aby podporovaly koncepci evropských škol na svém území organizováním kampaní s cílem zvýšit povědomí o evropském vzdělávání, propagací evropské maturity a vytvořením pilotních projektů, jak byly stanoveny v rámci reformy z roku 2009, a umožnily tak otevření systému s cílem podporovat přístup k evropské výuce a evropské maturitní zkoušce napříč členskými státy;

| 16. | vyzývá členské státy, aby při vytváření vnitrostátních osnov spolupracovaly a aby přitom těžily z pedagogických zkušeností evropských škol, čímž by vnitrostátní systémy a systém evropských škol sblížily; zdůrazňuje zvláštní význam studijních programů v oblasti výuky jazyků, dějepisu a zeměpisu pro posilování společné evropské identity; opakuje svou žádost členským státům, aby podporovaly začlenění zvláštního předmětu o historii, cílech a fungování Evropské unie a jejích orgánů do výuky na maturitní či srovnatelné úrovni, což pomůže mladým lidem, aby se cítili více zapojeni do procesu evropské integrace; |
| --- | --- |

16.

vyzývá členské státy, aby při vytváření vnitrostátních osnov spolupracovaly a aby přitom těžily z pedagogických zkušeností evropských škol, čímž by vnitrostátní systémy a systém evropských škol sblížily; zdůrazňuje zvláštní význam studijních programů v oblasti výuky jazyků, dějepisu a zeměpisu pro posilování společné evropské identity; opakuje svou žádost členským státům, aby podporovaly začlenění zvláštního předmětu o historii, cílech a fungování Evropské unie a jejích orgánů do výuky na maturitní či srovnatelné úrovni, což pomůže mladým lidem, aby se cítili více zapojeni do procesu evropské integrace;

| 17. | vyzývá členské státy, aby kolektivně zvážily, jak nejlépe by se dal zrealizovat záměr otevřít tento systém; |
| --- | --- |

17.

vyzývá členské státy, aby kolektivně zvážily, jak nejlépe by se dal zrealizovat záměr otevřít tento systém;

| 18. | doporučuje členským státům, aby ve svých vzdělávacích systémech prosazovaly některé koncepce používané v evropských školách s cílem podpořit vytváření evropského občanství již od raného věku; |
| --- | --- |

18.

doporučuje členským státům, aby ve svých vzdělávacích systémech prosazovaly některé koncepce používané v evropských školách s cílem podpořit vytváření evropského občanství již od raného věku;

| 19. | vyzývá ústřední přijímací komisi, aby pro všechny rodiče, kteří nezajistili místo pro své děti v jimi zvolené škole, vytvořila fórum pro výměnu, aby tyto děti mohly být převedeny na školu podle své volby prostřednictvím výměny s jinými studenty; |
| --- | --- |

19.

vyzývá ústřední přijímací komisi, aby pro všechny rodiče, kteří nezajistili místo pro své děti v jimi zvolené škole, vytvořila fórum pro výměnu, aby tyto děti mohly být převedeny na školu podle své volby prostřednictvím výměny s jinými studenty;

| 20. | připomíná, že podle článku 5 Úmluvy o statutu evropských škol se mohou úspěšní absolventi evropské maturitní zkoušky ucházet o přijetí na kteroukoli z univerzit v rámci EU se stejnými právy jako studenti z dané země se srovnatelnou kvalifikací, a naléhavě žádá, aby členské státy zajistily, aby se postupovalo v souladu s příslušnými ustanoveními, aby tak evropská maturitní zkouška byla automaticky uznávána ve všech členských státech, čímž by se zabránilo jakémukoli druhu diskriminace mezi studenty evropských škol a studenty se srovnatelnou vnitrostátní kvalifikací; |
| --- | --- |

20.

připomíná, že podle článku 5 Úmluvy o statutu evropských škol se mohou úspěšní absolventi evropské maturitní zkoušky ucházet o přijetí na kteroukoli z univerzit v rámci EU se stejnými právy jako studenti z dané země se srovnatelnou kvalifikací, a naléhavě žádá, aby členské státy zajistily, aby se postupovalo v souladu s příslušnými ustanoveními, aby tak evropská maturitní zkouška byla automaticky uznávána ve všech členských státech, čímž by se zabránilo jakémukoli druhu diskriminace mezi studenty evropských škol a studenty se srovnatelnou vnitrostátní kvalifikací;

| 21. | naléhá na členské státy, aby zajistily, že všechny jejich univerzity a vysoké školy budou na studenty evropských škol uplatňovat stejné požadavky při uznávání vzdělání jako na studenty vnitrostátních škol a že tito studenti obdrží za své vzdělání stejný počet kreditů, aby tak měli rovné možnosti a příležitosti, pokud se budou ucházet o vysokoškolské vzdělání; |
| --- | --- |

21.

naléhá na členské státy, aby zajistily, že všechny jejich univerzity a vysoké školy budou na studenty evropských škol uplatňovat stejné požadavky při uznávání vzdělání jako na studenty vnitrostátních škol a že tito studenti obdrží za své vzdělání stejný počet kreditů, aby tak měli rovné možnosti a příležitosti, pokud se budou ucházet o vysokoškolské vzdělání;

| 22. | vybízí členské státy a regionální vlády s legislativními pravomocemi v oblasti vzdělávání, aby homologovaly příslušnou část svého systému veřejných škol tak, aby mohly studentům při ukončení střední školy vydat vysvědčení o evropské maturitní zkoušce; |
| --- | --- |

22.

vybízí členské státy a regionální vlády s legislativními pravomocemi v oblasti vzdělávání, aby homologovaly příslušnou část svého systému veřejných škol tak, aby mohly studentům při ukončení střední školy vydat vysvědčení o evropské maturitní zkoušce;

| 23. | vyzývá Nejvyšší radu, aby aktivněji rozvíjela Evropské školy tím, že bude následovat příklady nejlepších školských systémů na světě podle výsledků studie PISA, a podporuje vytváření partnerství mezi evropskými školami a školami na vnitrostátní úrovni, neboť usnadňují výměnné pobyty žáků a učitelů a zvyšují povědomí o systému evropských škol v členských státech po vzoru programu Comenius; |
| --- | --- |

23.

vyzývá Nejvyšší radu, aby aktivněji rozvíjela Evropské školy tím, že bude následovat příklady nejlepších školských systémů na světě podle výsledků studie PISA, a podporuje vytváření partnerství mezi evropskými školami a školami na vnitrostátní úrovni, neboť usnadňují výměnné pobyty žáků a učitelů a zvyšují povědomí o systému evropských škol v členských státech po vzoru programu Comenius;

Rozpočtová hlediska

| 24. | konstatuje, že příjmy škol stagnují nebo se snižují, zejména v důsledku toho, že se v současné době s ohledem na nedostatečný počet míst zamítají žádosti o zápis dětí, jejichž rodiče pracují pro smluvní organizace nebo nejsou zaměstnanci orgánů a institucí Společenství, a naléhavě požaduje, aby se hledala nová řešení vzhledem k tomu, že jsou díky mobilitě dostupné nové finanční prostředky od pracovníků soukromého sektoru a dalších mezinárodních institucí; |
| --- | --- |

24.

konstatuje, že příjmy škol stagnují nebo se snižují, zejména v důsledku toho, že se v současné době s ohledem na nedostatečný počet míst zamítají žádosti o zápis dětí, jejichž rodiče pracují pro smluvní organizace nebo nejsou zaměstnanci orgánů a institucí Společenství, a naléhavě požaduje, aby se hledala nová řešení vzhledem k tomu, že jsou díky mobilitě dostupné nové finanční prostředky od pracovníků soukromého sektoru a dalších mezinárodních institucí;

| 25. | upozorňuje, že je zapotřebí racionalizovat provozní náklady škol, zdůrazňuje však, že snahy o provádění škrtů ve výdajích nesmí ohrozit základní principy, na nichž je založena koncepce evropských škol, jako je např. výuka v mateřském jazyce rodilými mluvčími, nesmí ovlivnit základní studijní programy, jako jsou např. přírodní vědy a matematika, a nesmí být na úkor kvality výuky; zdůrazňuje, že v rámci Evropských škol musí být zaručeny stejné a rovnocenné podmínky vyučování dětí ze všech jazykových společenství; |
| --- | --- |

25.

upozorňuje, že je zapotřebí racionalizovat provozní náklady škol, zdůrazňuje však, že snahy o provádění škrtů ve výdajích nesmí ohrozit základní principy, na nichž je založena koncepce evropských škol, jako je např. výuka v mateřském jazyce rodilými mluvčími, nesmí ovlivnit základní studijní programy, jako jsou např. přírodní vědy a matematika, a nesmí být na úkor kvality výuky; zdůrazňuje, že v rámci Evropských škol musí být zaručeny stejné a rovnocenné podmínky vyučování dětí ze všech jazykových společenství;

| 26. | žádá Evropskou unii, aby stanovila příspěvky z rozpočtu tak, aby respektovaly tyto principy a aby řádně zohledňovaly studenty se zvláštními vzdělávacími potřebami nebo studenty s jinými poruchami učení, jež vyžadují zvláštní podporu, a aby poskytla detailní rozpis finančních prostředků přidělených studentům se zvláštními vzdělávacími potřebami, aby se tak zajistilo optimální využití těchto prostředků; vyzývá Komisi, aby dříve, než rozhodne o jakýchkoli rozpočtových změnách, vypracovala ve spolupráci se školami a sdruženími rodičů a vyučujících hodnocení dopadů různých možností racionalizace systému, včetně přezkumu vzdělávacích aspektů; |
| --- | --- |

26.

žádá Evropskou unii, aby stanovila příspěvky z rozpočtu tak, aby respektovaly tyto principy a aby řádně zohledňovaly studenty se zvláštními vzdělávacími potřebami nebo studenty s jinými poruchami učení, jež vyžadují zvláštní podporu, a aby poskytla detailní rozpis finančních prostředků přidělených studentům se zvláštními vzdělávacími potřebami, aby se tak zajistilo optimální využití těchto prostředků; vyzývá Komisi, aby dříve, než rozhodne o jakýchkoli rozpočtových změnách, vypracovala ve spolupráci se školami a sdruženími rodičů a vyučujících hodnocení dopadů různých možností racionalizace systému, včetně přezkumu vzdělávacích aspektů;

| 27. | domnívá se, že je vhodné v krátké době dostát závazkům Evropské unie a zároveň brát v úvahu situaci rozpočtových omezení, která převládá jak na úrovni Unie, tak na úrovni členských států; konstatuje, že návrh rozpočtu na rok 2012 stanovuje pro Evropské školy navýšení financování o 1,7 %, přičemž s ohledem na rozpočtové problémy Komise navrhla zmrazit své administrativní výdaje a zvýšit administrativní výdaje evropských orgánů a institucí o 1,3 %; zavazuje se pozorně přezkoumat prostředky zapsané v příslušných rozpočtových položkách, aby bylo možné dostát všem rozpočtovým potřebám; |
| --- | --- |

27.

domnívá se, že je vhodné v krátké době dostát závazkům Evropské unie a zároveň brát v úvahu situaci rozpočtových omezení, která převládá jak na úrovni Unie, tak na úrovni členských států; konstatuje, že návrh rozpočtu na rok 2012 stanovuje pro Evropské školy navýšení financování o 1,7 %, přičemž s ohledem na rozpočtové problémy Komise navrhla zmrazit své administrativní výdaje a zvýšit administrativní výdaje evropských orgánů a institucí o 1,3 %; zavazuje se pozorně přezkoumat prostředky zapsané v příslušných rozpočtových položkách, aby bylo možné dostát všem rozpočtovým potřebám;

| 28. | zdůrazňuje, že aktivní účast Unie v evropských školách je neúměrně malá ve srovnání s finančními příspěvky z jejího rozpočtu; |
| --- | --- |

28.

zdůrazňuje, že aktivní účast Unie v evropských školách je neúměrně malá ve srovnání s finančními příspěvky z jejího rozpočtu;

| 29. | zdůrazňuje, že navrhované škrty v rozpočtech evropských škol představují závažnou hrozbu pro kvalitu vzdělávání a řádné fungování evropských škol, a s rozpočtovými škrty tudíž nesouhlasí; |
| --- | --- |

29.

zdůrazňuje, že navrhované škrty v rozpočtech evropských škol představují závažnou hrozbu pro kvalitu vzdělávání a řádné fungování evropských škol, a s rozpočtovými škrty tudíž nesouhlasí;

| 30. | domnívá se, že mnoho systémových problémů může mít příčinu v neplnění povinností ze strany členských států; poukazuje na skutečnost, že po právní stránce není nijak zaručeno plnění povinností, které jim ukládá Úmluva, ze strany členských států; |
| --- | --- |

30.

domnívá se, že mnoho systémových problémů může mít příčinu v neplnění povinností ze strany členských států; poukazuje na skutečnost, že po právní stránce není nijak zaručeno plnění povinností, které jim ukládá Úmluva, ze strany členských států;

| 31. | konstatuje, že některé členské státy stále častěji neplní své povinnosti s ohledem na přidělování učitelů a odvolávají se přitom zejména na rozdíly mezi procentuálním zastoupením studentů jejich národnosti ve škole a příspěvky, které se od nich žádají do rozpočtů škol; |
| --- | --- |

31.

konstatuje, že některé členské státy stále častěji neplní své povinnosti s ohledem na přidělování učitelů a odvolávají se přitom zejména na rozdíly mezi procentuálním zastoupením studentů jejich národnosti ve škole a příspěvky, které se od nich žádají do rozpočtů škol;

| 32. | zdůrazňuje, že přerozdělovací klíč musí být rovněž nastaven ve prospěch spravedlivějšího systému plateb školného požadovaného po rodičích, kteří nejsou zaměstnanci evropských orgánů a institucí či podniků, jež uzavřely dohodu s evropskými školami; |
| --- | --- |

32.

zdůrazňuje, že přerozdělovací klíč musí být rovněž nastaven ve prospěch spravedlivějšího systému plateb školného požadovaného po rodičích, kteří nejsou zaměstnanci evropských orgánů a institucí či podniků, jež uzavřely dohodu s evropskými školami;

| 33. | žádá Komisi, aby zvážila vytvoření systému rezervních seznamů s cílem obsadit místa, která nemohou obsadit vyslaní učitelé, a místa, která musí obsadit vyučující na místní úrovni, a to s cílem zajistit potřebný počet učitelů a kvalitu a kontinuitu výuky; |
| --- | --- |

33.

žádá Komisi, aby zvážila vytvoření systému rezervních seznamů s cílem obsadit místa, která nemohou obsadit vyslaní učitelé, a místa, která musí obsadit vyučující na místní úrovni, a to s cílem zajistit potřebný počet učitelů a kvalitu a kontinuitu výuky;

| 34. | vyzývá k vytváření nových jazykových sekcí, jakmile se dosáhne stanoveného počtu studentů, aby se studentům bez jazykové sekce umožnilo studovat v jejich mateřském jazyce a zabránilo se tak jakékoli diskriminaci ve srovnání se studenty z jiných jazykových sekcí a omezily se náklady spojené se zvláštním statutem studentů bez jazykové sekce; |
| --- | --- |

34.

vyzývá k vytváření nových jazykových sekcí, jakmile se dosáhne stanoveného počtu studentů, aby se studentům bez jazykové sekce umožnilo studovat v jejich mateřském jazyce a zabránilo se tak jakékoli diskriminaci ve srovnání se studenty z jiných jazykových sekcí a omezily se náklady spojené se zvláštním statutem studentů bez jazykové sekce;

| 35. | konstatuje se znepokojením, že nedostatek přidělených učitelů je třeba kompenzovat náborem učitelů na místní úrovni, přičemž jejich odměna je hrazena z rozpočtu škol; žádá Nejvyšší radu, aby usilovala o to, aby členské státy, které finančně nepřispívají přidělením učitelů, poskytly odpovídající finanční příspěvek do rozpočtu jednotlivých škol; |
| --- | --- |

35.

konstatuje se znepokojením, že nedostatek přidělených učitelů je třeba kompenzovat náborem učitelů na místní úrovni, přičemž jejich odměna je hrazena z rozpočtu škol; žádá Nejvyšší radu, aby usilovala o to, aby členské státy, které finančně nepřispívají přidělením učitelů, poskytly odpovídající finanční příspěvek do rozpočtu jednotlivých škol;

| 36. | domnívá se, že stávající systém financování představuje pro některé členské státy neúměrnou finanční zátěž, pokud jde o přidělování učitelů a zajišťování infrastruktury škol, a žádá Nejvyšší radu, aby provedla přezkum současného modelu financování škol a náboru učitelů; |
| --- | --- |

36.

domnívá se, že stávající systém financování představuje pro některé členské státy neúměrnou finanční zátěž, pokud jde o přidělování učitelů a zajišťování infrastruktury škol, a žádá Nejvyšší radu, aby provedla přezkum současného modelu financování škol a náboru učitelů;

| 37. | znovu potvrzuje, že Evropské školy musejí být financovány solidním a vhodným způsobem, aby plnily závazky přijaté v rámci Úmluvy a v rámci služebního řádu úředníků a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství a aby zaručovaly kvalitní vzdělání a stejné a rovnocenné podmínky vyučování dětí ze všech jazykových společenství v rámci evropských škol; v této souvislosti bere na vědomí nedávnou petici sdružení rodičů žáků a učitelů evropských škol v Bruselu proti případnému snižování rozpočtu, která poukazuje na vážnou hrozbu navrhovaných škrtů z hlediska kvality vzdělávání a řádného fungování evropských škol, a proto se staví proti jakýmkoli rozpočtovým škrtům; |
| --- | --- |

37.

znovu potvrzuje, že Evropské školy musejí být financovány solidním a vhodným způsobem, aby plnily závazky přijaté v rámci Úmluvy a v rámci služebního řádu úředníků a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství a aby zaručovaly kvalitní vzdělání a stejné a rovnocenné podmínky vyučování dětí ze všech jazykových společenství v rámci evropských škol; v této souvislosti bere na vědomí nedávnou petici sdružení rodičů žáků a učitelů evropských škol v Bruselu proti případnému snižování rozpočtu, která poukazuje na vážnou hrozbu navrhovaných škrtů z hlediska kvality vzdělávání a řádného fungování evropských škol, a proto se staví proti jakýmkoli rozpočtovým škrtům;

| 38. | žádá Komisi, aby přijala opatření, která umožní stanovit procento zvláštních poplatků určených pro Evropské školy; |
| --- | --- |

38.

žádá Komisi, aby přijala opatření, která umožní stanovit procento zvláštních poplatků určených pro Evropské školy;

| 39. | zdůrazňuje, že je z dlouhodobého hlediska důležité zajistit větší transparentnost, pokud jde o finanční příspěvek Evropské unie, a lépe zajistit otevřenost a rozmanitost v těchto školách a zároveň zavést udržitelný systém jejich financování; v této souvislosti žádá Komisi, aby poskytla konkrétní informace o tom, k čemu se zvláštní poplatek používá; žádá Komisi, aby mu předložila aktuální zprávu o provádění reformy z roku 2009 a o potřebách financování v příštích letech, zejména pokud jde o politiku v oblasti nemovitostí; |
| --- | --- |

39.

zdůrazňuje, že je z dlouhodobého hlediska důležité zajistit větší transparentnost, pokud jde o finanční příspěvek Evropské unie, a lépe zajistit otevřenost a rozmanitost v těchto školách a zároveň zavést udržitelný systém jejich financování; v této souvislosti žádá Komisi, aby poskytla konkrétní informace o tom, k čemu se zvláštní poplatek používá; žádá Komisi, aby mu předložila aktuální zprávu o provádění reformy z roku 2009 a o potřebách financování v příštích letech, zejména pokud jde o politiku v oblasti nemovitostí;

Vzdělávací hlediska

| 40. | přeje si, aby bylo – v souladu s článkem 4 Úmluvy o statutu evropských škol, jehož cílem je podpora sbližování mezi studenty různých jazykových skupin prostřednictvím výuky některých předmětů ve společných třídách stejné úrovně – stanoveno širší využití pracovních jazyků pro výuku všech vedlejších předmětů, aniž by to poškozovalo ty, jejichž mateřským jazykem není jeden z pracovních jazyků; |
| --- | --- |

40.

přeje si, aby bylo – v souladu s článkem 4 Úmluvy o statutu evropských škol, jehož cílem je podpora sbližování mezi studenty různých jazykových skupin prostřednictvím výuky některých předmětů ve společných třídách stejné úrovně – stanoveno širší využití pracovních jazyků pro výuku všech vedlejších předmětů, aniž by to poškozovalo ty, jejichž mateřským jazykem není jeden z pracovních jazyků;

| 41. | tvrdí, že výuka některých předmětů v méně rozšířených jazycích, jimiž hovoří malý počet občanů EU, má svoji hodnotu; |
| --- | --- |

41.

tvrdí, že výuka některých předmětů v méně rozšířených jazycích, jimiž hovoří malý počet občanů EU, má svoji hodnotu;

| 42. | zdůrazňuje, že je nezbytné provést externí hodnocení vzdělávacích programů evropských škol, které by nevedlo ke vzniku dodatečných nákladů pro tyto školy, a že je důležité uplatňovat probíhající reformu maturit; |
| --- | --- |

42.

zdůrazňuje, že je nezbytné provést externí hodnocení vzdělávacích programů evropských škol, které by nevedlo ke vzniku dodatečných nákladů pro tyto školy, a že je důležité uplatňovat probíhající reformu maturit;

| 43. | žádá, aby nábor vyučujících na místní úrovni skutečně splňoval nejvyšší kritéria, aby byla zajištěna kvalitní výuka, odborná příprava a zastupování v případě nepřítomnosti a aby Nejvyšší rada zajistila, aby profesní schopnosti těchto vyučujících posuzovali inspektoři; |
| --- | --- |

43.

žádá, aby nábor vyučujících na místní úrovni skutečně splňoval nejvyšší kritéria, aby byla zajištěna kvalitní výuka, odborná příprava a zastupování v případě nepřítomnosti a aby Nejvyšší rada zajistila, aby profesní schopnosti těchto vyučujících posuzovali inspektoři;

| 44. | domnívá se, že by pro učitele přicházející z různých vnitrostátních systémů měly být uspořádány zvláštní vzdělávací programy a profesní semináře, aby se – podle společných norem a kritérií – připravili na práci v rámci systému evropských škol; |
| --- | --- |

44.

domnívá se, že by pro učitele přicházející z různých vnitrostátních systémů měly být uspořádány zvláštní vzdělávací programy a profesní semináře, aby se – podle společných norem a kritérií – připravili na práci v rámci systému evropských škol;

| 45. | znovu opakuje, že péče o žáky se zvláštními vzdělávacími potřebami zůstává nadále prioritou a že Evropské školy musí učinit vše pro zvýšení svých kompetencí v oblasti vzdělávání zdravotně postižených žáků; žádá v tomto ohledu Nejvyšší radu, aby při výpočtu velikosti jednotlivých tříd usilovala o uplatňování koeficientů s ohledem na tuto kategorii žáků a aby zajistila úplnou integraci těchto žáků; |
| --- | --- |

45.

znovu opakuje, že péče o žáky se zvláštními vzdělávacími potřebami zůstává nadále prioritou a že Evropské školy musí učinit vše pro zvýšení svých kompetencí v oblasti vzdělávání zdravotně postižených žáků; žádá v tomto ohledu Nejvyšší radu, aby při výpočtu velikosti jednotlivých tříd usilovala o uplatňování koeficientů s ohledem na tuto kategorii žáků a aby zajistila úplnou integraci těchto žáků;

| 46. | žádá Nejvyšší radu evropských škol, aby přistoupila k provedení doporučení týkajících se studentů se zvláštními vzdělávacími potřebami vzešlých z šetření skupiny švédských expertů z roku 2009 a aby vypracovala akční plán v této oblasti; |
| --- | --- |

46.

žádá Nejvyšší radu evropských škol, aby přistoupila k provedení doporučení týkajících se studentů se zvláštními vzdělávacími potřebami vzešlých z šetření skupiny švédských expertů z roku 2009 a aby vypracovala akční plán v této oblasti;

| 47. | zdůrazňuje potřebu vypracovat správně fungující systém pomoci studentům se zdravotním postižením v procesu jejich integrace do evropských škol (např. asistence specializovaných učitelů) za účelem zajištění mobility jejich rodičů; |
| --- | --- |

47.

zdůrazňuje potřebu vypracovat správně fungující systém pomoci studentům se zdravotním postižením v procesu jejich integrace do evropských škol (např. asistence specializovaných učitelů) za účelem zajištění mobility jejich rodičů;

| 48. | konstatuje, že oficiální statistika neúspěšného ukončení školní docházky, která činí 2,7 %, nebere v potaz velké rozdíly mezi evropskými školami, kde zejména ve francouzské jazykové sekci je již několik let dosahována neobvykle vysoká míra neúspěšného ukončení školní docházky; žádá Nejvyšší radu, aby se zabývala pedagogickými a finančními příčinami a důsledky tohoto problému, statistikou neúspěšného ukončení školní docházky obecně a trvale vysokými počty dětí opakujících ročník; |
| --- | --- |

48.

konstatuje, že oficiální statistika neúspěšného ukončení školní docházky, která činí 2,7 %, nebere v potaz velké rozdíly mezi evropskými školami, kde zejména ve francouzské jazykové sekci je již několik let dosahována neobvykle vysoká míra neúspěšného ukončení školní docházky; žádá Nejvyšší radu, aby se zabývala pedagogickými a finančními příčinami a důsledky tohoto problému, statistikou neúspěšného ukončení školní docházky obecně a trvale vysokými počty dětí opakujících ročník;

| 49. | opětovně zdůrazňuje svou žádost, aby Nejvyšší rada usilovala o nalezení alternativ pro žáky, kteří opustí přípravu na evropskou maturitní zkoušku, a zvážila zavedení certifikátu o ukončení studií, který nahradí maturitní vysvědčení pro studenty, kteří mají zájem orientovat se na odbornou přípravu; prohlašuje, že jakýkoli nový certifikát musí projít hodnocením dopadů a musí zajistit přidanou hodnotu k již existujícím kvalifikačním rámcům; |
| --- | --- |

49.

opětovně zdůrazňuje svou žádost, aby Nejvyšší rada usilovala o nalezení alternativ pro žáky, kteří opustí přípravu na evropskou maturitní zkoušku, a zvážila zavedení certifikátu o ukončení studií, který nahradí maturitní vysvědčení pro studenty, kteří mají zájem orientovat se na odbornou přípravu; prohlašuje, že jakýkoli nový certifikát musí projít hodnocením dopadů a musí zajistit přidanou hodnotu k již existujícím kvalifikačním rámcům;

| 50. | znovu opakuje, že péče o studenty se zvláštními vzdělávacími potřebami musí zůstat prioritou, zejména pokud Evropské školy nabízejí v současné době pouze jeden druh vysvědčení, a musí tudíž zajistit co nejvyšší míru asistence s cílem vyvinout maximální úsilí pro zabránění neúspěšnému ukončení školní docházky, jež hrozí přerůst v neřešitelnou situaci, pokud student z jazykových či jiných důvodů nemá přístup k jiným typům vnitrostátního vzdělávání hostitelské země; |
| --- | --- |

50.

znovu opakuje, že péče o studenty se zvláštními vzdělávacími potřebami musí zůstat prioritou, zejména pokud Evropské školy nabízejí v současné době pouze jeden druh vysvědčení, a musí tudíž zajistit co nejvyšší míru asistence s cílem vyvinout maximální úsilí pro zabránění neúspěšnému ukončení školní docházky, jež hrozí přerůst v neřešitelnou situaci, pokud student z jazykových či jiných důvodů nemá přístup k jiným typům vnitrostátního vzdělávání hostitelské země;

*

* *

| 51. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, členským států a Nejvyšší radě evropských škol. |
| --- | --- |

51.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, členským států a Nejvyšší radě evropských škol.

---

(1)  Úř. věst. L 212, 17.8.1994, s. 3.

(2)  Úř. věst. C 193E, 17.8.2006, s. 333.

(3)  Úř. věst. L 124, 27.4.2004, s. 1.

(4)  http://www.un.org/disabilities/documents/convention/convoptprot-f.pdf.

(5)  Ref.: 2011-02-D-39.

(6)  KOM(2010)0595

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/22

---

Úterý, 27. září 2011Budoucí politika soudržnosti EU

P7_TA(2011)0403

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o využívání prostředků ze strukturálních fondů a z Fondu soudržnosti: ponaučení pro budoucí politiku soudržnosti EU (2010/2305(INI))

2013/C 56 E/03

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a především na její články 174 až 178, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a především na její články 174 až 178,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. ledna 2011 nazvané „Přínos regionální politiky k udržitelnému růstu v rámci strategie Evropa 2020“ (KOM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. ledna 2011 nazvané „Přínos regionální politiky k udržitelnému růstu v rámci strategie Evropa 2020“ (KOM(2011)0017),

| — | s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise nazvaný „Přínos regionální politiky k udržitelnému růstu v rámci strategie Evropa 2020“ (SEK(2011)0092), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise nazvaný „Přínos regionální politiky k udržitelnému růstu v rámci strategie Evropa 2020“ (SEK(2011)0092),

| — | s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 25. října 2010 nazvaný „Politika soudržnosti: Reakce na hospodářskou krizi, přezkum provedení opatření politiky soudržnosti přijatých na podporu Plánu evropské hospodářské obnovy“ (SEK(2010)1291), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 25. října 2010 nazvaný „Politika soudržnosti: Reakce na hospodářskou krizi, přezkum provedení opatření politiky soudržnosti přijatých na podporu Plánu evropské hospodářské obnovy“ (SEK(2010)1291),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 31. března 2010 nazvané „Politika soudržnosti: Strategická zpráva za rok 2010 o provádění programů na období 2007–2013“ (KOM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 31. března 2010 nazvané „Politika soudržnosti: Strategická zpráva za rok 2010 o provádění programů na období 2007–2013“ (KOM(2010)0110),

| — | s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 31. března 2010 nazvaný „Doprovodný dokument ke sdělení Komise ze dne 31. března 2010 – Politika soudržnosti: Strategická zpráva 2010 o provádění programů na období 2007–2013“ (SEK(2010)0360), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 31. března 2010 nazvaný „Doprovodný dokument ke sdělení Komise ze dne 31. března 2010 – Politika soudržnosti: Strategická zpráva 2010 o provádění programů na období 2007–2013“ (SEK(2010)0360),

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (KOM(2010)2020),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 539/2010 ze dne 16. června 2010, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti, pokud jde o zjednodušení určitých požadavků a o některá ustanovení týkající se finančního řízení (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 539/2010 ze dne 16. června 2010, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti, pokud jde o zjednodušení určitých požadavků a o některá ustanovení týkající se finančního řízení (1),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 437/2010 ze dne 19. května 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, pokud jde o způsobilost intervencí do bydlení ve prospěch marginalizovaných skupin obyvatel (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 437/2010 ze dne 19. května 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, pokud jde o způsobilost intervencí do bydlení ve prospěch marginalizovaných skupin obyvatel (2),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 397/2009 ze dne 6. května 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, pokud jde o způsobilost investic do energetické účinnosti a obnovitelné energie v oblasti bydlení (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 397/2009 ze dne 6. května 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, pokud jde o způsobilost investic do energetické účinnosti a obnovitelné energie v oblasti bydlení (3),

| — | s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 284/2009 ze dne 7. dubna 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 284/2009 ze dne 7. dubna 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení (4),

| — | s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 85/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 85/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení (5),

| — | s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006, kterým se stanoví všeobecná ustanovení týkající se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006, kterým se stanoví všeobecná ustanovení týkající se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti (6),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení (ES) č. 1784/1999 (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení (ES) č. 1784/1999 (7),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o zrušení nařízení (ES) č. 1783/1999 (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o zrušení nařízení (ES) č. 1783/1999 (8),

| — | s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1828/2006 ze dne 8. prosince 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1828/2006 ze dne 8. prosince 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj (9),

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2006/702/ES ze dne 6. října 2006 o strategických obecných zásadách Společenství pro soudržnost (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2006/702/ES ze dne 6. října 2006 o strategických obecných zásadách Společenství pro soudržnost (10),

| — | s ohledem na závěry Rady ke strategické zprávě Komise za rok 2010 o provádění programů politiky soudržnosti, které byly přijaty na zasedání Rady pro zahraniční věci, jež se konalo dne 14. června 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ke strategické zprávě Komise za rok 2010 o provádění programů politiky soudržnosti, které byly přijaty na zasedání Rady pro zahraniční věci, jež se konalo dne 14. června 2010,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 14. července 2010 nazvané „Jak podněcovat účinná partnerství při řízení programů politiky soudržnosti na základě osvědčených postupů z období 2007–2013“ (ECO/258), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 14. července 2010 nazvané „Jak podněcovat účinná partnerství při řízení programů politiky soudržnosti na základě osvědčených postupů z období 2007–2013“ (ECO/258),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů nazvané „Politika soudržnosti: Strategická zpráva 2010 o provádění programů na období 2007–2013“ z 1.–2. prosince 2010 (CdR 159/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů nazvané „Politika soudržnosti: Strategická zpráva 2010 o provádění programů na období 2007–2013“ z 1.–2. prosince 2010 (CdR 159/2010),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 23. června 2011 ke zprávě za rok 2010 o provádění programů politiky soudržnosti na období 2007–2013 (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 23. června 2011 ke zprávě za rok 2010 o provádění programů politiky soudržnosti na období 2007–2013 (11),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 14. prosince 2010 o dosažení skutečné územní, sociální a hospodářské soudržnosti v EU – nezbytné podmínky konkurenceschopnosti na světové úrovni? (12), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 14. prosince 2010 o dosažení skutečné územní, sociální a hospodářské soudržnosti v EU – nezbytné podmínky konkurenceschopnosti na světové úrovni? (12),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 24. března 2009 k provádění nařízení o strukturálních fondech v období 2007–2013: výsledky jednání ohledně vnitrostátních strategií a operačních programů politiky soudržnosti (13), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 24. března 2009 k provádění nařízení o strukturálních fondech v období 2007–2013: výsledky jednání ohledně vnitrostátních strategií a operačních programů politiky soudržnosti (13),

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a na stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0287/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a na stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0287/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že schopnost využívat prostředky je chápána jako míra, do které jsou členský stát a jeho regiony schopny účelně a účinně vynakládat finanční prostředky získané ze strukturálních fondů a z Fondu soudržnosti, a vzhledem k tomu, že tato schopnost je nezbytná pro to, aby se za pomoci zdrojů z fondů EU co nejvíce přispělo k hospodářské, sociální a územní soudržnosti, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že schopnost využívat prostředky je chápána jako míra, do které jsou členský stát a jeho regiony schopny účelně a účinně vynakládat finanční prostředky získané ze strukturálních fondů a z Fondu soudržnosti, a vzhledem k tomu, že tato schopnost je nezbytná pro to, aby se za pomoci zdrojů z fondů EU co nejvíce přispělo k hospodářské, sociální a územní soudržnosti,

| B. | vzhledem k tomu, že politika soudržnosti Unie má zásadní význam pro podporu harmonického rozvoje Unie a že přes pokrok dosažený při snižování nerovnosti v rozvoji jednotlivých regionů i nadále přetrvávají podstatné rozdíly v úrovni jejich hospodářského, sociálního a územního rozvoje, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že politika soudržnosti Unie má zásadní význam pro podporu harmonického rozvoje Unie a že přes pokrok dosažený při snižování nerovnosti v rozvoji jednotlivých regionů i nadále přetrvávají podstatné rozdíly v úrovni jejich hospodářského, sociálního a územního rozvoje,

| C. | vzhledem k tomu, že nejvíce znevýhodněným regionům a mikroregionům chybí finanční a lidské zdroje a administrativní podpora, které jsou nutné pro řádné využívání dostupných prostředků EU; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že nejvíce znevýhodněným regionům a mikroregionům chybí finanční a lidské zdroje a administrativní podpora, které jsou nutné pro řádné využívání dostupných prostředků EU;

| D. | vzhledem k tomu, že regionální politika EU je životně důležitým nástrojem při prosazování hospodářské a sociální soudržnosti, který EU umožňuje přijímat opatření s cílem snižovat regionální nerovnosti, podporovat skutečnou konvergenci a stimulovat rozvoj, kvalitní zaměstnanost a sociální pokrok a který je prospěšný také z hlediska méně rozvinutých regionů; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že regionální politika EU je životně důležitým nástrojem při prosazování hospodářské a sociální soudržnosti, který EU umožňuje přijímat opatření s cílem snižovat regionální nerovnosti, podporovat skutečnou konvergenci a stimulovat rozvoj, kvalitní zaměstnanost a sociální pokrok a který je prospěšný také z hlediska méně rozvinutých regionů;

| E. | vzhledem k tomu, že schopnost využívat prostředky není stálým, nýbrž proměnným ukazatelem, a vzhledem k tomu, že v jednotlivých členských státech a regionech se velmi liší, takže pro zvýšení této schopnosti je nutné přijímat individuální řešení, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že schopnost využívat prostředky není stálým, nýbrž proměnným ukazatelem, a vzhledem k tomu, že v jednotlivých členských státech a regionech se velmi liší, takže pro zvýšení této schopnosti je nutné přijímat individuální řešení,

| F. | vzhledem k tomu, že snaha o využívání co největší možné finanční podpory vyžaduje trvalé úsilí členských států a řídících úřadů a zapojení správy na místní a regionální úrovni ve všech stadiích procesu, stejně jako odpovídající kapacitu institučních infrastruktur a účinné systémy řízení a kontroly, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že snaha o využívání co největší možné finanční podpory vyžaduje trvalé úsilí členských států a řídících úřadů a zapojení správy na místní a regionální úrovni ve všech stadiích procesu, stejně jako odpovídající kapacitu institučních infrastruktur a účinné systémy řízení a kontroly,

| G. | vzhledem k tomu, že administrativní kapacita, zejména pokud jde o plánování a provádění projektů, je klíčovým prvkem při zvyšování schopnosti využívat prostředky a potřeb s tím spojených, přičemž se pozornost upírá zejména na členské státy, které jsou ve skluzu a vykazují nízkou schopnost využívat prostředky, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že administrativní kapacita, zejména pokud jde o plánování a provádění projektů, je klíčovým prvkem při zvyšování schopnosti využívat prostředky a potřeb s tím spojených, přičemž se pozornost upírá zejména na členské státy, které jsou ve skluzu a vykazují nízkou schopnost využívat prostředky,

| H. | vzhledem k tomu, že pravidla týkající se strukturálních fondů a Fondu soudržnosti jsou ze své povahy složitá, a je tedy obtížné je provést v právních předpisech členských států a splnit je, což může vést k chybám, takže členské státy a regiony tráví neúměrné množství času snahou zvládat a kontrolovat tyto chyby, a proto by tato pravidla měla zůstat stabilní v čase, aby bylo možné si je lépe osvojit; vzhledem k tomu, že je naopak třeba podpořit veškerá zjednodušení usnadňující používání finančních nástrojů, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že pravidla týkající se strukturálních fondů a Fondu soudržnosti jsou ze své povahy složitá, a je tedy obtížné je provést v právních předpisech členských států a splnit je, což může vést k chybám, takže členské státy a regiony tráví neúměrné množství času snahou zvládat a kontrolovat tyto chyby, a proto by tato pravidla měla zůstat stabilní v čase, aby bylo možné si je lépe osvojit; vzhledem k tomu, že je naopak třeba podpořit veškerá zjednodušení usnadňující používání finančních nástrojů,

| I. | vzhledem k tomu, že přes snížení míry chyb a zpronevěr při využívání prostředků ze strukturálních fondů je vhodné zpřísnit opatření přijímaná členskými státy k omezení zpronevěry finančních prostředků a pro zpětné získání neoprávněně vyplacených částek, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že přes snížení míry chyb a zpronevěr při využívání prostředků ze strukturálních fondů je vhodné zpřísnit opatření přijímaná členskými státy k omezení zpronevěry finančních prostředků a pro zpětné získání neoprávněně vyplacených částek,

| J. | vzhledem k tomu, že s výraznými obtížemi při využívání prostředků, které vyplývají z podstatného navýšení množství dostupných prostředků ve srovnání s prostředky z předvstupních fondů a ze selhání administrativních struktur při sestavování, sledování a hodnocení projektů, se potýkají zejména členské státy, jež přistoupily k EU v průběhu stávajícího programového období, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že s výraznými obtížemi při využívání prostředků, které vyplývají z podstatného navýšení množství dostupných prostředků ve srovnání s prostředky z předvstupních fondů a ze selhání administrativních struktur při sestavování, sledování a hodnocení projektů, se potýkají zejména členské státy, jež přistoupily k EU v průběhu stávajícího programového období,

| K. | vzhledem k tomu, že nedostatečné informace o míře využívání fondů v krátkodobém a střednědobém horizontu brzdí schopnost jejich využívání a že je zapotřebí větší transparentnosti na všech úrovních správy, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že nedostatečné informace o míře využívání fondů v krátkodobém a střednědobém horizontu brzdí schopnost jejich využívání a že je zapotřebí větší transparentnosti na všech úrovních správy,

| L. | vzhledem k tomu, že Evropský sociální fond (ESF) poskytuje nezbytnou podporu politice pracovního trhu a hraje významnou úlohu při prosazování sociálního začleňování, a vzhledem k tomu, že je potřeba podstatně navýšit jeho finanční prostředky; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že Evropský sociální fond (ESF) poskytuje nezbytnou podporu politice pracovního trhu a hraje významnou úlohu při prosazování sociálního začleňování, a vzhledem k tomu, že je potřeba podstatně navýšit jeho finanční prostředky;

| 1. | poukazuje na to, že přes výše uvedené problémy je vyvíjeno úsilí o rychlejší využívání finančních prostředků a plnění rozpočtu v rámci politiky soudržnosti v průběhu roku 2010, a uvědomuje si pozitivní dopad zásahů spojených s politikou soudržnosti, kterého dosáhl Plán evropské hospodářské obnovy na základě rychlejšího provádění programů a urychleného poskytování finančních prostředků příjemcům; žádá Komisi, aby pokrčovala ve svých zásazích i v průběhu období 2014–2020; |
| --- | --- |

1.

poukazuje na to, že přes výše uvedené problémy je vyvíjeno úsilí o rychlejší využívání finančních prostředků a plnění rozpočtu v rámci politiky soudržnosti v průběhu roku 2010, a uvědomuje si pozitivní dopad zásahů spojených s politikou soudržnosti, kterého dosáhl Plán evropské hospodářské obnovy na základě rychlejšího provádění programů a urychleného poskytování finančních prostředků příjemcům; žádá Komisi, aby pokrčovala ve svých zásazích i v průběhu období 2014–2020;

| 2. | upozorňuje na to, že problémy spojené s využíváním prostředků jsou způsobeny těmito hlavními faktory:






  — | obtížemi při dokončování postupů posouzení shody, pokud jde o nový řídící a kontrolní systém, které jsou obvykle spojeny se začátkem programového období; |
| --- | --- | --- |

2.

upozorňuje na to, že problémy spojené s využíváním prostředků jsou způsobeny těmito hlavními faktory:

—

obtížemi při dokončování postupů posouzení shody, pokud jde o nový řídící a kontrolní systém, které jsou obvykle spojeny se začátkem programového období;

| — | celosvětovou hospodářskou krizí, která má přímý dopad ve formě opatření zaměřených na krácení veřejných rozpočtů, a obtížemi při zajišťování financování v rámci členských států; |
| --- | --- |

—

celosvětovou hospodářskou krizí, která má přímý dopad ve formě opatření zaměřených na krácení veřejných rozpočtů, a obtížemi při zajišťování financování v rámci členských států;

| — | nedostatečnými zdroji pro spolufinancování projektů; |
| --- | --- |

—

nedostatečnými zdroji pro spolufinancování projektů;

| — | zpožděním ve vytváření a zavádění pravidel EU a členských států nebo s nimi spojených pokynů a neúplnými nebo nepřesnými pravidly; |
| --- | --- |

—

zpožděním ve vytváření a zavádění pravidel EU a členských států nebo s nimi spojených pokynů a neúplnými nebo nepřesnými pravidly;

| — | zpožděním při překladu pokynů a získávání objasnění ze strany Komise a nesrovnalostmi v pokynech Komise; |
| --- | --- |

—

zpožděním při překladu pokynů a získávání objasnění ze strany Komise a nesrovnalostmi v pokynech Komise;

| — | příliš složitými a nadmíru přísnými vnitrostátními postupy a jejich častými změnami; |
| --- | --- |

—

příliš složitými a nadmíru přísnými vnitrostátními postupy a jejich častými změnami;

| — | nutností vytvořit nové instituce pro provádění programů, což může vést k jejich pozdějšímu zahájení a pozdější realizaci; |
| --- | --- |

—

nutností vytvořit nové instituce pro provádění programů, což může vést k jejich pozdějšímu zahájení a pozdější realizaci;

| — | nedostatečným rozdělením kompetencí orgánů v členských státech, problémy s hierarchií institucí a interními potížemi s přidělováním úkolů a povinností; |
| --- | --- |

—

nedostatečným rozdělením kompetencí orgánů v členských státech, problémy s hierarchií institucí a interními potížemi s přidělováním úkolů a povinností;

| — | nedostatečným zapojením orgánů na regionální a místní úrovni do vypracovávání operačních programů; |
| --- | --- |

—

nedostatečným zapojením orgánů na regionální a místní úrovni do vypracovávání operačních programů;

| — | omezeným počtem pracovníků, nedostatečnou kvalifikací pracovníků na celostátní a regionální úrovni a obtížemi, pokud jde o jejich udržení; |
| --- | --- |

—

omezeným počtem pracovníků, nedostatečnou kvalifikací pracovníků na celostátní a regionální úrovni a obtížemi, pokud jde o jejich udržení;

| — | problémy se zaváděním systémů informačních technologií; |
| --- | --- |

—

problémy se zaváděním systémů informačních technologií;

| — | neúměrností mezi mírou kontroly a rozsáhlostí projektu; |
| --- | --- |

—

neúměrností mezi mírou kontroly a rozsáhlostí projektu;

| — | nedostatečnou počáteční přípravou, pokud jde o provádění projektů, a nedostatkem plánovaných projektů; |
| --- | --- |

—

nedostatečnou počáteční přípravou, pokud jde o provádění projektů, a nedostatkem plánovaných projektů;

| — | politicky motivovanými změnami v investičních prioritách; |
| --- | --- |

—

politicky motivovanými změnami v investičních prioritách;

| 3. | domnívá se, že řadu zjištěných problémů by bylo možné vyřešit díky zapojení všech dotyčných partnerů na celostátní, regionální a lokální úrovni už ve fázi programování, a to tak, aby návrhy budoucích rámcových dokumentů a operačních programů co nejvíce odpovídaly jejich potřebám, což by mělo jednoznačněji a ve větší míře přispět k uskutečňování cílů EU; |
| --- | --- |

3.

domnívá se, že řadu zjištěných problémů by bylo možné vyřešit díky zapojení všech dotyčných partnerů na celostátní, regionální a lokální úrovni už ve fázi programování, a to tak, aby návrhy budoucích rámcových dokumentů a operačních programů co nejvíce odpovídaly jejich potřebám, což by mělo jednoznačněji a ve větší míře přispět k uskutečňování cílů EU;

| 4. | znovu opakuje, že je nutné zjednodušit pravidla a postupy na úrovni Unie a na úrovni členských států a učinit je pružnějšími s cílem usnadnit přístup k evropským fondům organizátorům projektů a usnadnit jejich řádnou správu správními odděleními, aniž by to vedlo k zásadním problémům z hlediska příjemců prostředků; domnívá se, že zjednodušení přispěje k rychlejšímu přidělování finančních prostředků, vyšší míře jejich využívání, větší účinnosti a transparentnosti, menšímu počtu chyb a ke kratší době vyplácení prostředků; domnívá se, že je zapotřebí dosáhnout rovnováhy mezi zjednodušením a stabilitou pravidel, postupů a kontrol; podotýká, že nezbytnou podmínkou úspěšné realizace projektů je v každém případě poskytování dostatečných informací případným žadatelům a příjemcům prostředků; |
| --- | --- |

4.

znovu opakuje, že je nutné zjednodušit pravidla a postupy na úrovni Unie a na úrovni členských států a učinit je pružnějšími s cílem usnadnit přístup k evropským fondům organizátorům projektů a usnadnit jejich řádnou správu správními odděleními, aniž by to vedlo k zásadním problémům z hlediska příjemců prostředků; domnívá se, že zjednodušení přispěje k rychlejšímu přidělování finančních prostředků, vyšší míře jejich využívání, větší účinnosti a transparentnosti, menšímu počtu chyb a ke kratší době vyplácení prostředků; domnívá se, že je zapotřebí dosáhnout rovnováhy mezi zjednodušením a stabilitou pravidel, postupů a kontrol; podotýká, že nezbytnou podmínkou úspěšné realizace projektů je v každém případě poskytování dostatečných informací případným žadatelům a příjemcům prostředků;

| 5. | zdůrazňuje, že zvýšení míry využívání prostředků nepřinese reálné výsledky, nebudou-li respektovány předpisy Společenství; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že zvýšení míry využívání prostředků nepřinese reálné výsledky, nebudou-li respektovány předpisy Společenství;

| 6. | domnívá se, že je třeba klást zvláštní důraz na hlediska týkající se dosahování žádaných výsledků a plnění stanovených cílů, aniž by se ztrácel ze zřetele stálý význam kontroly vstupů; v souladu se stávajícími ustanoveními týkajícími se systémů realizace projektů, jejich kontroly a financování zastává názor, že by se měla zlepšit vyváženost mezi pravidly a postupy, jichž je třeba pro zajištění legálnosti a správnosti výdajů EU, a mezi tím, aby se politika soudržnosti více zaměřila na dosahování cílů a byla hospodárnější; |
| --- | --- |

6.

domnívá se, že je třeba klást zvláštní důraz na hlediska týkající se dosahování žádaných výsledků a plnění stanovených cílů, aniž by se ztrácel ze zřetele stálý význam kontroly vstupů; v souladu se stávajícími ustanoveními týkajícími se systémů realizace projektů, jejich kontroly a financování zastává názor, že by se měla zlepšit vyváženost mezi pravidly a postupy, jichž je třeba pro zajištění legálnosti a správnosti výdajů EU, a mezi tím, aby se politika soudržnosti více zaměřila na dosahování cílů a byla hospodárnější;

| 7. | vyzývá ke zjednodušení procesu plánování, monitorování a hodnocení politiky soudržnosti s cílem zvýšit poradenskou úlohu Komise a snížit administrativní zátěž související s prováděním kontrol a auditů; |
| --- | --- |

7.

vyzývá ke zjednodušení procesu plánování, monitorování a hodnocení politiky soudržnosti s cílem zvýšit poradenskou úlohu Komise a snížit administrativní zátěž související s prováděním kontrol a auditů;

| 8. | je toho názoru, že spíše než na postihování formálních nesrovnalostí je zapotřebí více se soustředit na postihování podvodů; vyslovuje se pro pružnější a diferencovanější přístup v závislosti na závažnosti zjištěných nesrovnalostí; |
| --- | --- |

8.

je toho názoru, že spíše než na postihování formálních nesrovnalostí je zapotřebí více se soustředit na postihování podvodů; vyslovuje se pro pružnější a diferencovanější přístup v závislosti na závažnosti zjištěných nesrovnalostí;

| 9. | zdůrazňuje, že je nutné zvýšit uplatňování zásady proporcionality na kontrolní postupy v závislosti na rozsahu daného projektu, a to na základě zjednodušení požadavků, pokud jde o informace, které je nutné poskytnout, a o sledování realizace menších projektů a programů; připomíná však, že zjednodušená pravidla nesmějí mít žádný nepříznivý vliv na transparentnost a odpovědnost; vyzývá ke zpřísnění a zdokonalení koordinace auditní činnosti, ke zrušení nadbytečných kontrol v členských státech, které mají odpovídající systémy hospodaření s finančními prostředky a k přijetí zásady jednotného auditu v příštím programovém období, která by stejně jako v případě zásady „smluv o důvěře“ měla být uplatňována co nejčastěji; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje, že je nutné zvýšit uplatňování zásady proporcionality na kontrolní postupy v závislosti na rozsahu daného projektu, a to na základě zjednodušení požadavků, pokud jde o informace, které je nutné poskytnout, a o sledování realizace menších projektů a programů; připomíná však, že zjednodušená pravidla nesmějí mít žádný nepříznivý vliv na transparentnost a odpovědnost; vyzývá ke zpřísnění a zdokonalení koordinace auditní činnosti, ke zrušení nadbytečných kontrol v členských státech, které mají odpovídající systémy hospodaření s finančními prostředky a k přijetí zásady jednotného auditu v příštím programovém období, která by stejně jako v případě zásady „smluv o důvěře“ měla být uplatňována co nejčastěji;

| 10. | zdůrazňuje, že klíčový význam má včasné přijetí víceletého finančního rámce a jasných a konečných pravidel a pokynů pro členské státy, aby se tak zabránilo počátečním problémům a zpožděním vyvolaným vypracováváním vnitrostátních pravidel a prováděním předběžných podmínek ze strany členských států na počátku příštího programového období; konstatuje, že Komise musí poskytovat odbornou pomoc s cílem zajistit, aby byly dobře srozumitelné pro členské státy; zdůrazňuje, že doba trvání víceletého finančního rámce je klíčovou otázkou z hlediska politiky soudržnosti a schopnosti využívat finanční prostředky, protože příliš krátký víceletý finanční rámec představuje překážky pro projekty, které mají jednak delší dobu trvání a jednak jsou velmi významné z hlediska rozvoje; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že klíčový význam má včasné přijetí víceletého finančního rámce a jasných a konečných pravidel a pokynů pro členské státy, aby se tak zabránilo počátečním problémům a zpožděním vyvolaným vypracováváním vnitrostátních pravidel a prováděním předběžných podmínek ze strany členských států na počátku příštího programového období; konstatuje, že Komise musí poskytovat odbornou pomoc s cílem zajistit, aby byly dobře srozumitelné pro členské státy; zdůrazňuje, že doba trvání víceletého finančního rámce je klíčovou otázkou z hlediska politiky soudržnosti a schopnosti využívat finanční prostředky, protože příliš krátký víceletý finanční rámec představuje překážky pro projekty, které mají jednak delší dobu trvání a jednak jsou velmi významné z hlediska rozvoje;

| 11. | vyzývá členské státy, aby zajistily rychlejší provádění právních předpisů Společenství ve svém právu; zdůrazňuje význam mobilizace dostatečného počtu vyškolených zaměstnanců, kteří by řešili problémy přímo na místě a efektivněji; |
| --- | --- |

11.

vyzývá členské státy, aby zajistily rychlejší provádění právních předpisů Společenství ve svém právu; zdůrazňuje význam mobilizace dostatečného počtu vyškolených zaměstnanců, kteří by řešili problémy přímo na místě a efektivněji;

| 12. | zdůrazňuje přínos větší součinnosti a doplňkovosti, kterou je nutné zajistit mezi všemi společně využívanými správními fondy (Evropským fondem pro regionální rozvoj, Evropským sociálním fondem, Fondem soudržnosti, Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a Evropským rybářským fondem) a Evropským rozvojovým fondem vzhledem k tomu, že některé evropské regiony sousedí se zeměmi AKT; je toho názoru, že by měla být podpořena flexibilita mezi Evropským fondem pro regionální rozvoj a Evropským sociálním fondem s cílem usnadnit financování integrovaných projektů a zároveň respektovat zvláštnosti a cíle každého z těchto fondů; zdůrazňuje, že harmonizace pravidel a postupů by vedla ke zjednodušení systémů provádění a přiměla by potenciální příjemce k zapojení se do programů s finanční účastí EU; v této souvislosti připomíná potenciál křížového financování, které stále není plně využíváno; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje přínos větší součinnosti a doplňkovosti, kterou je nutné zajistit mezi všemi společně využívanými správními fondy (Evropským fondem pro regionální rozvoj, Evropským sociálním fondem, Fondem soudržnosti, Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a Evropským rybářským fondem) a Evropským rozvojovým fondem vzhledem k tomu, že některé evropské regiony sousedí se zeměmi AKT; je toho názoru, že by měla být podpořena flexibilita mezi Evropským fondem pro regionální rozvoj a Evropským sociálním fondem s cílem usnadnit financování integrovaných projektů a zároveň respektovat zvláštnosti a cíle každého z těchto fondů; zdůrazňuje, že harmonizace pravidel a postupů by vedla ke zjednodušení systémů provádění a přiměla by potenciální příjemce k zapojení se do programů s finanční účastí EU; v této souvislosti připomíná potenciál křížového financování, které stále není plně využíváno;

| 13. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, aby byl ESF v současnosti využíván účelněji, s cílem reagovat na všech úrovních a ve všech členských státech na stávající sociálně-ekonomické problémy, které přinesla finanční recese, a zajistit, aby ESF v budoucnu smysluplně a cíleně přispíval k uplatňování strategie Evropa 2020 v oblasti zaměstnanosti a sociálního začleňování jakožto viditelný, transparentní, účinný, flexibilní, jednoduchý a snadno použitelný nástroj, který byl vytvořen k tomu, aby bylo možné získat lidský kapitál s přihlédnutím ke specifickým rysům a potřebám členských států a regionů; |
| --- | --- |

13.

vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, aby byl ESF v současnosti využíván účelněji, s cílem reagovat na všech úrovních a ve všech členských státech na stávající sociálně-ekonomické problémy, které přinesla finanční recese, a zajistit, aby ESF v budoucnu smysluplně a cíleně přispíval k uplatňování strategie Evropa 2020 v oblasti zaměstnanosti a sociálního začleňování jakožto viditelný, transparentní, účinný, flexibilní, jednoduchý a snadno použitelný nástroj, který byl vytvořen k tomu, aby bylo možné získat lidský kapitál s přihlédnutím ke specifickým rysům a potřebám členských států a regionů;

| 14. | zdůrazňuje, že je třeba se soustředit na omezený počet priorit, přičemž nejnaléhavější z nich je snížení rekordní výše nezaměstnanosti na vnitřním trhu, se zvláštním důrazem na pracovní místa pro mladé lidi a ženy, aby se zajistila účinnější realizace celounijních projektů a maximálně využily možnosti ESF s cílem podpořit strategii Evropa 2020, a poukazuje přitom na to, že je nezbytné přihlížet k rozdílné situaci v členských státech a že je kromě toho nutné posílit finanční nezávislost ESF a podporovat flexibilitu s cílem řešit stávající problémy v oblasti nezaměstnanosti; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že je třeba se soustředit na omezený počet priorit, přičemž nejnaléhavější z nich je snížení rekordní výše nezaměstnanosti na vnitřním trhu, se zvláštním důrazem na pracovní místa pro mladé lidi a ženy, aby se zajistila účinnější realizace celounijních projektů a maximálně využily možnosti ESF s cílem podpořit strategii Evropa 2020, a poukazuje přitom na to, že je nezbytné přihlížet k rozdílné situaci v členských státech a že je kromě toho nutné posílit finanční nezávislost ESF a podporovat flexibilitu s cílem řešit stávající problémy v oblasti nezaměstnanosti;

| 15. | vyzývá členské státy, aby podporovaly a udržovaly široký dialog se všemi zúčastněnými stranami na úrovni členských států i na regionální a místní úrovni s cílem přesněji zjistit, jaké jsou potřeby pracovního trhu, zlepšit možnost zaměstnání sociálně znevýhodněných skupin a zároveň s ohledem na stanovování politických cílů v souvislosti s politikou soudržnosti přiměřeným způsobem přihlédnout k potřebám jednotlivých regionů a oblastí a zajistit, aby se odrážely v cílech ESF; vyzývá k tomu, aby byla zvláštní pozornost věnována proškolování a vzdělávání osob v profesích nevyžadujících vysokou úroveň kvalifikace s cílem zvýšit zaměstnatelnost této skupiny; |
| --- | --- |

15.

vyzývá členské státy, aby podporovaly a udržovaly široký dialog se všemi zúčastněnými stranami na úrovni členských států i na regionální a místní úrovni s cílem přesněji zjistit, jaké jsou potřeby pracovního trhu, zlepšit možnost zaměstnání sociálně znevýhodněných skupin a zároveň s ohledem na stanovování politických cílů v souvislosti s politikou soudržnosti přiměřeným způsobem přihlédnout k potřebám jednotlivých regionů a oblastí a zajistit, aby se odrážely v cílech ESF; vyzývá k tomu, aby byla zvláštní pozornost věnována proškolování a vzdělávání osob v profesích nevyžadujících vysokou úroveň kvalifikace s cílem zvýšit zaměstnatelnost této skupiny;

| 16. | vyzývá členské státy, aby zvýšily povědomí o ESF a jeho dostupnost a zmodernizovaly možnosti vypracovávání projektů s cílem přispět k vytváření nových důstojných pracovních míst a k účinnějšímu sociálnímu začleňování; |
| --- | --- |

16.

vyzývá členské státy, aby zvýšily povědomí o ESF a jeho dostupnost a zmodernizovaly možnosti vypracovávání projektů s cílem přispět k vytváření nových důstojných pracovních míst a k účinnějšímu sociálnímu začleňování;

| 17. | vyzývá Komisi a členské státy, aby za prioritní považovaly integrovaný přístup v případě místních a regionálních rozvojových projektů, což povede v oblasti ESF k vytváření místních iniciativ směřujících zdola nahoru a umožní kombinovat několik zdrojů financování: operační programy, celostátní programy a soukromé zdroje na úrovni jednotlivých projektů; |
| --- | --- |

17.

vyzývá Komisi a členské státy, aby za prioritní považovaly integrovaný přístup v případě místních a regionálních rozvojových projektů, což povede v oblasti ESF k vytváření místních iniciativ směřujících zdola nahoru a umožní kombinovat několik zdrojů financování: operační programy, celostátní programy a soukromé zdroje na úrovni jednotlivých projektů;

| 18. | vyjadřuje politování nad tím, že kvůli zdlouhavým administrativním postupům a složitým pravidlům, zejména v některých členských státech, je čerpání prostředků z ESF pomalejší, než se očekávalo, a to odrazuje mnoho případných příjemců od toho, aby požádali o finanční prostředky; vyzývá, aby byly cíle ESF sladěny se skutečnými požadavky pracovního trhu, který vyžaduje investice do zdokonalení odborné přípravy a do opatření na ochranu živností; |
| --- | --- |

18.

vyjadřuje politování nad tím, že kvůli zdlouhavým administrativním postupům a složitým pravidlům, zejména v některých členských státech, je čerpání prostředků z ESF pomalejší, než se očekávalo, a to odrazuje mnoho případných příjemců od toho, aby požádali o finanční prostředky; vyzývá, aby byly cíle ESF sladěny se skutečnými požadavky pracovního trhu, který vyžaduje investice do zdokonalení odborné přípravy a do opatření na ochranu živností;

| 19. | vyzývá Komisi, aby přezkoumala míru spolufinancování s cílem lépe zohlednit úroveň rozvoje, přínos EU, typy akcí, příjemce podpory, jejich schopnost využívat získané prostředky a možnosti rozvoje; vyzývá, aby byl za tímto účelem na politiku soudržnosti poskytnut odpovídající rozpočet Společenství v době, kdy jsou příspěvky na celostátní a místní úrovni omezeny úspornými rozpočtovými opatřeními členských států; s politováním konstatuje, že se určitá část finančních prostředků z ESF nevyužívá, podotýká však, že v některých členských státech bylo dosaženo významného pokroku; vyzývá proto členské státy, aby vytvořily mechanizmy, které by malým příjemcům (ve většině případů nevládním organizacím působícím v terénu a malým a středním podnikům) pomohly při vypracovávání úspěšných žádostí a které by je vedly po dobu čerpání finančních prostředků, což by zvýšilo účinnost tohoto procesu; |
| --- | --- |

19.

vyzývá Komisi, aby přezkoumala míru spolufinancování s cílem lépe zohlednit úroveň rozvoje, přínos EU, typy akcí, příjemce podpory, jejich schopnost využívat získané prostředky a možnosti rozvoje; vyzývá, aby byl za tímto účelem na politiku soudržnosti poskytnut odpovídající rozpočet Společenství v době, kdy jsou příspěvky na celostátní a místní úrovni omezeny úspornými rozpočtovými opatřeními členských států; s politováním konstatuje, že se určitá část finančních prostředků z ESF nevyužívá, podotýká však, že v některých členských státech bylo dosaženo významného pokroku; vyzývá proto členské státy, aby vytvořily mechanizmy, které by malým příjemcům (ve většině případů nevládním organizacím působícím v terénu a malým a středním podnikům) pomohly při vypracovávání úspěšných žádostí a které by je vedly po dobu čerpání finančních prostředků, což by zvýšilo účinnost tohoto procesu;

| 20. | vyzývá členské státy, aby na základě jasných pravidel ve větší míře využily možnosti, kterou představuje vyplacení záloh příjemcům prostředků z ESF; |
| --- | --- |

20.

vyzývá členské státy, aby na základě jasných pravidel ve větší míře využily možnosti, kterou představuje vyplacení záloh příjemcům prostředků z ESF;

| 21. | zdůrazňuje, že je nutné se trvale, více a cíleněji zaměřit na skutečné výstupy a výsledky rozvojových programů financovaných z ESF prostřednictvím dokonalejších systémů hodnocení a monitorování a ukazatelů, které by se měly zabývat nejen výší výdajů, ale také kvalitou prováděných politik; vyzývá Komisi, aby vzala v úvahu faktory nejistoty, které se týkají dlouhodobých projektů zaměřených na udržení pracovních míst; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že je nutné se trvale, více a cíleněji zaměřit na skutečné výstupy a výsledky rozvojových programů financovaných z ESF prostřednictvím dokonalejších systémů hodnocení a monitorování a ukazatelů, které by se měly zabývat nejen výší výdajů, ale také kvalitou prováděných politik; vyzývá Komisi, aby vzala v úvahu faktory nejistoty, které se týkají dlouhodobých projektů zaměřených na udržení pracovních míst;

| 22. | zdůrazňuje význam, který mohou mít určité reformy v některých členských státech při zvyšování schopnosti využívat získané prostředky, a tudíž nezbytnost sjednávat je mezi Komisí a dotyčnými členskými státy při přípravě smlouvy o rozvojovém a investičním partnerství, aby se z nich pro státy stala závazná podmínka; zdůrazňuje zejména význam decentralizace a posilování pravomocí regionálních a místních orgánů; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje význam, který mohou mít určité reformy v některých členských státech při zvyšování schopnosti využívat získané prostředky, a tudíž nezbytnost sjednávat je mezi Komisí a dotyčnými členskými státy při přípravě smlouvy o rozvojovém a investičním partnerství, aby se z nich pro státy stala závazná podmínka; zdůrazňuje zejména význam decentralizace a posilování pravomocí regionálních a místních orgánů;

| 23. | zastává názor, že struktura regulace politiky soudržnosti by měla umožnit větší flexibilitu při organizování operačních programů s cílem lépe odrážet povahu a zeměpisné rozložení procesů rozvoje; navrhuje, aby členské státy a regiony získaly dostatek flexibility, aby si mohly zvolit řadu vlastních priorit a vypracovat vhodnou kombinaci jednotlivých politik; |
| --- | --- |

23.

zastává názor, že struktura regulace politiky soudržnosti by měla umožnit větší flexibilitu při organizování operačních programů s cílem lépe odrážet povahu a zeměpisné rozložení procesů rozvoje; navrhuje, aby členské státy a regiony získaly dostatek flexibility, aby si mohly zvolit řadu vlastních priorit a vypracovat vhodnou kombinaci jednotlivých politik;

| 24. | vyzývá členské státy, aby věnovaly přípravám projektů větší pozornost a vypracovávaly soubory vhodných projektů, aby bylo možné minimalizovat riziko překročení nákladů a dosáhnout vysoké míry využívání prostředků; |
| --- | --- |

24.

vyzývá členské státy, aby věnovaly přípravám projektů větší pozornost a vypracovávaly soubory vhodných projektů, aby bylo možné minimalizovat riziko překročení nákladů a dosáhnout vysoké míry využívání prostředků;

| 25. | konstatuje, že klíčem k úspěšnému rozvoji, provádění a monitorování politik potřebných k dosažení cílů strategie Evropa 2020 jsou institucionální schopnosti veřejného sektoru na celostátní, regionální a místní úrovni a odborné a administrativní schopnosti zúčastněných veřejných orgánů a příjemců; |
| --- | --- |

25.

konstatuje, že klíčem k úspěšnému rozvoji, provádění a monitorování politik potřebných k dosažení cílů strategie Evropa 2020 jsou institucionální schopnosti veřejného sektoru na celostátní, regionální a místní úrovni a odborné a administrativní schopnosti zúčastněných veřejných orgánů a příjemců;

| 26. | vyzývá členské státy, aby za podpory Komise a ve spolupráci s místními a regionálními orgány věnovaly pozornost lepšímu hospodaření s lidskými zdroji tím, že se budou i nadále snažit o získání a udržení kvalifikovaných pracovníků, kteří by spravovali fondy EU, že budou propagovat kvalitní průpravu pro tyto pracovníky a že se vyhnou výměně pracovníků, pokud to nebude nezbytně nutné a pokud se v tomto případě budou řídit pouze snahou o zlepšení jejich efektivity a tím i schopnosti využívat získané prostředky; připomíná v této souvislosti nabídnutou možnost využít prostředků Evropského sociálního fondu a odborné pomoci s cílem vytvořit kapacity nezbytné pro provádění a monitorování programů; zdůrazňuje význam jednotných kontaktních míst na decentralizované úrovni s cílem pomáhat partnerům v programu; vyzývá členské státy, aby vytvořily „jednotná evropská správní místa“, která by byla občanům co nejblíže, s cílem napomáhat při vypracovávání žádostí o financování z Fondu soudržnosti, a to jak místním orgánům, tak občanům EU; |
| --- | --- |

26.

vyzývá členské státy, aby za podpory Komise a ve spolupráci s místními a regionálními orgány věnovaly pozornost lepšímu hospodaření s lidskými zdroji tím, že se budou i nadále snažit o získání a udržení kvalifikovaných pracovníků, kteří by spravovali fondy EU, že budou propagovat kvalitní průpravu pro tyto pracovníky a že se vyhnou výměně pracovníků, pokud to nebude nezbytně nutné a pokud se v tomto případě budou řídit pouze snahou o zlepšení jejich efektivity a tím i schopnosti využívat získané prostředky; připomíná v této souvislosti nabídnutou možnost využít prostředků Evropského sociálního fondu a odborné pomoci s cílem vytvořit kapacity nezbytné pro provádění a monitorování programů; zdůrazňuje význam jednotných kontaktních míst na decentralizované úrovni s cílem pomáhat partnerům v programu; vyzývá členské státy, aby vytvořily „jednotná evropská správní místa“, která by byla občanům co nejblíže, s cílem napomáhat při vypracovávání žádostí o financování z Fondu soudržnosti, a to jak místním orgánům, tak občanům EU;

| 27. | konstatuje, že z hlediska rozvoje získaných řídicích zkušeností a znalostí je nezbytné v rámci řídícího a kontrolního systému a řídící kapacity zajistit vysoký stupeň kontinuity, a proto vyzývá členské státy, aby přijaly opatření s cílem zabránit fluktuaci administrativních zaměstnanců, kteří zajišťují hospodaření s finančními prostředky; |
| --- | --- |

27.

konstatuje, že z hlediska rozvoje získaných řídicích zkušeností a znalostí je nezbytné v rámci řídícího a kontrolního systému a řídící kapacity zajistit vysoký stupeň kontinuity, a proto vyzývá členské státy, aby přijaly opatření s cílem zabránit fluktuaci administrativních zaměstnanců, kteří zajišťují hospodaření s finančními prostředky;

| 28. | vyzývá Komisi, aby zintenzívnila svou podporu těm členským státům, jejichž míra využívání získaných prostředků, která je nižší než průměr EU, svědčí o nedostatečné schopnosti jejich využívání; domnívá se, že tato intenzivnější podpora a úzká spolupráce by měla být zachována alespoň do té doby, než dotyčné země dosáhnou úrovně odbornosti, která by jim umožnila dosahovat výsledků bez mimořádné vnější pomoci; |
| --- | --- |

28.

vyzývá Komisi, aby zintenzívnila svou podporu těm členským státům, jejichž míra využívání získaných prostředků, která je nižší než průměr EU, svědčí o nedostatečné schopnosti jejich využívání; domnívá se, že tato intenzivnější podpora a úzká spolupráce by měla být zachována alespoň do té doby, než dotyčné země dosáhnou úrovně odbornosti, která by jim umožnila dosahovat výsledků bez mimořádné vnější pomoci;

| 29. | vyzývá členské státy, aby v rámci svých prováděcích struktur zřídily diskuzní fóra nebo sítě s cílem debatovat o zkušenostech a obtížích a vyměňovat si osvědčené postupy; vyzývá členské státy rovněž k tomu, aby pomáhaly příjemcům vypořádat se s přísnějšími požadavky na kontrolu tím, že jim budou poskytovat podporu, zejména využíváním prostředků odborné pomoci s cílem školit hospodářské a sociální subjekty způsobilé k finanční podpoře a pomáhat jim; navrhuje využít na takové projekty část finančních prostředků vyčleněných na operační programy odborné pomoci; vyzývá členské státy, aby pro potenciální příjemce finančních prostředků zavedly a organizovaly odbornou přípravu; |
| --- | --- |

29.

vyzývá členské státy, aby v rámci svých prováděcích struktur zřídily diskuzní fóra nebo sítě s cílem debatovat o zkušenostech a obtížích a vyměňovat si osvědčené postupy; vyzývá členské státy rovněž k tomu, aby pomáhaly příjemcům vypořádat se s přísnějšími požadavky na kontrolu tím, že jim budou poskytovat podporu, zejména využíváním prostředků odborné pomoci s cílem školit hospodářské a sociální subjekty způsobilé k finanční podpoře a pomáhat jim; navrhuje využít na takové projekty část finančních prostředků vyčleněných na operační programy odborné pomoci; vyzývá členské státy, aby pro potenciální příjemce finančních prostředků zavedly a organizovaly odbornou přípravu;

| 30. | připomíná význam programů meziregionální spolupráce a programů, jako je INTERACT a URBACT s cílem nalézat a šířit osvědčené postupy a školit politické a administrativní subjekty za účelem optimálního využívání prostředků; žádá, aby k využití prostředků z oblasti „meziregionální spolupráce“ v rámci cíle „evropská územní spolupráce“ byly způsobilé akce, které podporují územní plánování a řádnou spotřebu fondů; |
| --- | --- |

30.

připomíná význam programů meziregionální spolupráce a programů, jako je INTERACT a URBACT s cílem nalézat a šířit osvědčené postupy a školit politické a administrativní subjekty za účelem optimálního využívání prostředků; žádá, aby k využití prostředků z oblasti „meziregionální spolupráce“ v rámci cíle „evropská územní spolupráce“ byly způsobilé akce, které podporují územní plánování a řádnou spotřebu fondů;

| 31. | vyzývá Komisi, aby v celé EU zavedla program spolupráce založený na zkušenostech s programem partnerství, aby došlo ke zlepšení spolupráce mezi regiony s vysokou mírou využívání prostředků a regiony s nižší mírou využívání prostředků a ke snadnějšímu šíření osvědčených postupů; |
| --- | --- |

31.

vyzývá Komisi, aby v celé EU zavedla program spolupráce založený na zkušenostech s programem partnerství, aby došlo ke zlepšení spolupráce mezi regiony s vysokou mírou využívání prostředků a regiony s nižší mírou využívání prostředků a ke snadnějšímu šíření osvědčených postupů;

| 32. | navrhuje zavedení platformy vycházející z internetu, která by příjemcům pomoci, příslušným místním a regionálním orgánům a vládním institucím umožnila vyměňovat si osvědčené postupy a informace o překážkách a problémech a o jejich možném řešení; |
| --- | --- |

32.

navrhuje zavedení platformy vycházející z internetu, která by příjemcům pomoci, příslušným místním a regionálním orgánům a vládním institucím umožnila vyměňovat si osvědčené postupy a informace o překážkách a problémech a o jejich možném řešení;

| 33. | vyzývá Komisi, aby prozkoumala možnosti zavedení jednotných informačních a komunikačních systémů a zohlednila přitom rozdíly mezi řídícími a kontrolními systémy členských států, a žádá v této souvislosti, aby byl zaveden jednotný software s cílem monitorovat využívání finančních prostředků v rámci programů územní spolupráce; |
| --- | --- |

33.

vyzývá Komisi, aby prozkoumala možnosti zavedení jednotných informačních a komunikačních systémů a zohlednila přitom rozdíly mezi řídícími a kontrolními systémy členských států, a žádá v této souvislosti, aby byl zaveden jednotný software s cílem monitorovat využívání finančních prostředků v rámci programů územní spolupráce;

| 34. | vyzývá Komisi, aby využívala informační a komunikační systémy k rozvoji systému včasného varování pro oblast využívání fondů a předložila alespoň jednu výroční zprávu obsahující informace o každém regionu, pokud jde o využívání regionálních a strukturálních fondů, aby tak měly Evropský parlament a Rada možnost kontrolovat provádění politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

34.

vyzývá Komisi, aby využívala informační a komunikační systémy k rozvoji systému včasného varování pro oblast využívání fondů a předložila alespoň jednu výroční zprávu obsahující informace o každém regionu, pokud jde o využívání regionálních a strukturálních fondů, aby tak měly Evropský parlament a Rada možnost kontrolovat provádění politiky soudržnosti;

| 35. | vyzývá Komisi, aby aktivně spolupracovala s EIB, zejména při vypracovávání společných iniciativ s cílem zvýšit účinnost a účelnost politiky soudržnosti a zvýšit dopad strukturálních fondů, a to na základě zaručené pomoci při financování malých a středních podniků; |
| --- | --- |

35.

vyzývá Komisi, aby aktivně spolupracovala s EIB, zejména při vypracovávání společných iniciativ s cílem zvýšit účinnost a účelnost politiky soudržnosti a zvýšit dopad strukturálních fondů, a to na základě zaručené pomoci při financování malých a středních podniků;

| 36. | domnívá se, že vzhledem ke své větší flexibilitě přispějí partnerství veřejného a soukromého sektoru na regionální a místní úrovni, která jsou připravena se značným předstihem a jsou v souladu se strategií Evropa 2020, ke zvýšení schopnosti využívat prostředky a k vyřešení obtíží se spolufinancováním; doporučuje členským státům, aby vyjasnily a zjednodušily své vnitrostátní právní předpisy s cílem umožnit vytvoření takových partnerství; zdůrazňuje, že je nezbytné zajistit demokratickou kontrolu partnerství veřejného a soukromého sektoru; |
| --- | --- |

36.

domnívá se, že vzhledem ke své větší flexibilitě přispějí partnerství veřejného a soukromého sektoru na regionální a místní úrovni, která jsou připravena se značným předstihem a jsou v souladu se strategií Evropa 2020, ke zvýšení schopnosti využívat prostředky a k vyřešení obtíží se spolufinancováním; doporučuje členským státům, aby vyjasnily a zjednodušily své vnitrostátní právní předpisy s cílem umožnit vytvoření takových partnerství; zdůrazňuje, že je nezbytné zajistit demokratickou kontrolu partnerství veřejného a soukromého sektoru;

| 37. | vyzývá Komisi, aby prozkoumala existenci a funkčnost legislativních principů pro realizaci projektů veřejného a soukromého sektoru a aby případně doporučila členským státům, které dosud takovou legislativní úpravu nepřijaly, aby s ohledem na možnost čerpání finančních prostředků ze strukturálních fondů a z Fondu soudržnosti v příštím programovém období pro tyto projekty co nejdříve vypracovaly a schválily postupy k efektivní realizaci těchto projektů na regionální a místní úrovni; |
| --- | --- |

37.

vyzývá Komisi, aby prozkoumala existenci a funkčnost legislativních principů pro realizaci projektů veřejného a soukromého sektoru a aby případně doporučila členským státům, které dosud takovou legislativní úpravu nepřijaly, aby s ohledem na možnost čerpání finančních prostředků ze strukturálních fondů a z Fondu soudržnosti v příštím programovém období pro tyto projekty co nejdříve vypracovaly a schválily postupy k efektivní realizaci těchto projektů na regionální a místní úrovni;

| 38. | zdůrazňuje, že většina malých a středních podniků, a zejména velmi malé podniky a mikropodniky, nemůže sama dosáhnout výhod strukturálních fondů, a to z důvodu současných administrativních a finančních překážek a proto, že potřebují podporu a poradenství od svých zastupujících organizací na regionální a celostátní úrovni; domnívá se, že zjednodušení pravidel a postupů je nezbytnou podmínkou, která umožní jejich přístup ke strukturálním fondům; žádá, aby iniciativa na podporu malých a středních podniků (Small Business Act) a její zásady „myslet nejdříve na malé“, „pouze jednou“ a zásada proporcionality byly uplatňovány na všech úrovních rozhodování s cílem definovat investiční priority a koncepci postupů správy, auditu a kontroly, aby bylo zajištěno lepší využívání finančních prostředků; |
| --- | --- |

38.

zdůrazňuje, že většina malých a středních podniků, a zejména velmi malé podniky a mikropodniky, nemůže sama dosáhnout výhod strukturálních fondů, a to z důvodu současných administrativních a finančních překážek a proto, že potřebují podporu a poradenství od svých zastupujících organizací na regionální a celostátní úrovni; domnívá se, že zjednodušení pravidel a postupů je nezbytnou podmínkou, která umožní jejich přístup ke strukturálním fondům; žádá, aby iniciativa na podporu malých a středních podniků (Small Business Act) a její zásady „myslet nejdříve na malé“, „pouze jednou“ a zásada proporcionality byly uplatňovány na všech úrovních rozhodování s cílem definovat investiční priority a koncepci postupů správy, auditu a kontroly, aby bylo zajištěno lepší využívání finančních prostředků;

| 39. | zdůrazňuje význam partnerů, jak jsou definováni v článku 11 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, z hlediska schopnosti využívat uvedené fondy; vyzývá členské státy, aby občany, zástupce občanské společnosti, sdružení a nevládní organizace a regionální a místní orgány plně informovaly o možnostech financování, způsobilosti pro spolufinancování ze strukturálních fondů a Fondu soudržnosti, pravidlech spolufinancování, pravidlech, jimiž se řídí náhrada nákladů, a o tom, kde naleznou výzvy k předkládání návrhů, a aby jim poskytovaly podporu a povzbuzovaly je k využívání možností financování; |
| --- | --- |

39.

zdůrazňuje význam partnerů, jak jsou definováni v článku 11 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, z hlediska schopnosti využívat uvedené fondy; vyzývá členské státy, aby občany, zástupce občanské společnosti, sdružení a nevládní organizace a regionální a místní orgány plně informovaly o možnostech financování, způsobilosti pro spolufinancování ze strukturálních fondů a Fondu soudržnosti, pravidlech spolufinancování, pravidlech, jimiž se řídí náhrada nákladů, a o tom, kde naleznou výzvy k předkládání návrhů, a aby jim poskytovaly podporu a povzbuzovaly je k využívání možností financování;

| 40. | zdůrazňuje pozitivní dopad využívání finančních nástrojů, které poskytuje Evropská investiční banka, jako je Jessica, na rozšiřování celkových finančních zdrojů, aniž by docházelo ke zvyšování přímého financování z veřejných prostředků; |
| --- | --- |

40.

zdůrazňuje pozitivní dopad využívání finančních nástrojů, které poskytuje Evropská investiční banka, jako je Jessica, na rozšiřování celkových finančních zdrojů, aniž by docházelo ke zvyšování přímého financování z veřejných prostředků;

| 41. | znovu zdůrazňuje, že mechanizmy víceúrovňového řízení a zásada partnerství jsou klíčovými prvky účinnosti operačních programů a velmi dobré schopnosti využívat přidělené finanční prostředky; vyzývá členské státy, aby v souladu se zásadou subsidiarity a své institucionální autonomie neustále při vytváření a provádění operačních programů prohlubovaly zásadu partnerství a transparentnosti a aby proto při stanovování a navrhování investičních priorit ve všech fázích vytváření operačních programů i ve fázi jejich realizace a vyhodnocování od začátku zaangažovaly subjekty na regionální a místní úrovni a občanskou společnost, a to závazným, komplexním a důsledným způsobem; |
| --- | --- |

41.

znovu zdůrazňuje, že mechanizmy víceúrovňového řízení a zásada partnerství jsou klíčovými prvky účinnosti operačních programů a velmi dobré schopnosti využívat přidělené finanční prostředky; vyzývá členské státy, aby v souladu se zásadou subsidiarity a své institucionální autonomie neustále při vytváření a provádění operačních programů prohlubovaly zásadu partnerství a transparentnosti a aby proto při stanovování a navrhování investičních priorit ve všech fázích vytváření operačních programů i ve fázi jejich realizace a vyhodnocování od začátku zaangažovaly subjekty na regionální a místní úrovni a občanskou společnost, a to závazným, komplexním a důsledným způsobem;

| 42. | žádá Komisi, aby zahájila otevřenější diskuzi o plánovaných opatřeních s cílem urychlit využívání strukturálních fondů a Fondu soudržnosti; v této souvislosti se domnívá, že by Výbor regionů mohl být vyzván, aby každoročně vydával stanovisko ke schopnosti všech členských států využívat přidělené finanční prostředky; |
| --- | --- |

42.

žádá Komisi, aby zahájila otevřenější diskuzi o plánovaných opatřeních s cílem urychlit využívání strukturálních fondů a Fondu soudržnosti; v této souvislosti se domnívá, že by Výbor regionů mohl být vyzván, aby každoročně vydával stanovisko ke schopnosti všech členských států využívat přidělené finanční prostředky;

| 43. | vyzývá Komisi, aby zajistila, že současně s podporou provádění strategie Evropa 2020 ve všech členských státech bude politika soudržnosti snižovat nerovnosti mezi regiony a mikroregiony, řádně přihlížet ke specifickým potřebám nejvzdálenějších regionů a přispívat k harmonickému rozvoji EU, včetně toho, že vytvoří další cílené nástroje a opatření, které by se uplatnily v oblastech, jež stále ještě nedosahují evropské úrovně; |
| --- | --- |

43.

vyzývá Komisi, aby zajistila, že současně s podporou provádění strategie Evropa 2020 ve všech členských státech bude politika soudržnosti snižovat nerovnosti mezi regiony a mikroregiony, řádně přihlížet ke specifickým potřebám nejvzdálenějších regionů a přispívat k harmonickému rozvoji EU, včetně toho, že vytvoří další cílené nástroje a opatření, které by se uplatnily v oblastech, jež stále ještě nedosahují evropské úrovně;

| 44. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a členským státům. |
| --- | --- |

44.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a členským státům.

---

(1)  Úř. věst. L 158, 24.6.2010, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 132, 29.5.2010, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 126, 21.5.2009, s. 3.

(4)  Úř. věst. L 94, 8.4.2009, s. 10.

(5)  Úř. věst. L 25, 29.1.2009, s. 1.

(6)  Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25.

(7)  Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 12.

(8)  Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 1.

(9)  Úř. věst. L 371, 27.12.2006, s. 1.

(10)  Úř. věst. L 291, 21.10.2006, s. 11.

(11)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0283.

(12)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0473.

(13)  Úř. věst. C 117E, 6.5.2010, S. 79.

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/31

---

Úterý, 27. září 2011Důraznější evropská reakce na katastrofy: úloha civilní ochrany a humanitární pomoci

P7_TA(2011)0404

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o sdělení „Na cestě k důraznější evropské reakci na katastrofy: úloha civilní ochrany a humanitární pomoci“ (2011/2023(INI))

2013/C 56 E/04

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 196 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), který stanoví, že „Unie podporuje spolupráci mezi členskými státy ve snaze posílit účinnost systémů pro předcházení přírodním nebo člověkem způsobeným pohromám a pro ochranu proti nim“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 196 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), který stanoví, že „Unie podporuje spolupráci mezi členskými státy ve snaze posílit účinnost systémů pro předcházení přírodním nebo člověkem způsobeným pohromám a pro ochranu proti nim“,

| — | s ohledem na článek 122 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 122 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 222 Smlouvy o fungování Evropské unie (doložka o solidaritě), podle níž „pokud je některý členský stát cílem teroristického útoku nebo obětí přírodní nebo člověkem způsobené pohromy, jednají Unie a její členské státy společně v duchu solidarity“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 222 Smlouvy o fungování Evropské unie (doložka o solidaritě), podle níž „pokud je některý členský stát cílem teroristického útoku nebo obětí přírodní nebo člověkem způsobené pohromy, jednají Unie a její členské státy společně v duchu solidarity“,

| — | s ohledem na článek 23 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 23 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na „Zásady z Osla“ z roku 1994, které byly revidovány v roce 2001, pro využívání zahraničních prostředků vojenské a civilní ochrany při přírodních katastrofách, |
| --- | --- |

—

s ohledem na „Zásady z Osla“ z roku 1994, které byly revidovány v roce 2001, pro využívání zahraničních prostředků vojenské a civilní ochrany při přírodních katastrofách,

| — | s ohledem na Evropský konsensus o humanitární pomoci, který dne 18. prosince 2007 podepsal předseda Rady Evropské unie, předseda Evropského parlamentu a předseda Komise, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Evropský konsensus o humanitární pomoci, který dne 18. prosince 2007 podepsal předseda Rady Evropské unie, předseda Evropského parlamentu a předseda Komise,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. října 2010 Evropskému parlamentu a Radě nazvané „Na cestě k důraznější evropské reakci na katastrofy: úloha civilní ochrany a humanitární pomoci“ (KOM(2010)0600), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. října 2010 Evropskému parlamentu a Radě nazvané „Na cestě k důraznější evropské reakci na katastrofy: úloha civilní ochrany a humanitární pomoci“ (KOM(2010)0600),

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 5. března 2008 o posílení schopnosti Unie reagovat na katastrofy (KOM(2008)0130), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 5. března 2008 o posílení schopnosti Unie reagovat na katastrofy (KOM(2008)0130),

| — | s ohledem na zprávu Michela Barniera s názvem „Za evropskou jednotku civilní ochrany: Europe Aid“, která byla zveřejněna v květnu roku 2006, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Michela Barniera s názvem „Za evropskou jednotku civilní ochrany: Europe Aid“, která byla zveřejněna v květnu roku 2006,

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 14. prosince 2010, které uvítaly cíle navržené ve sdělení Komise ze dne 26. října 2010, jež usilují o evropskou reakci na katastrofy, která bude předvídatelnější, účinnější, účelnější, soudržnější a viditelnější, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 14. prosince 2010, které uvítaly cíle navržené ve sdělení Komise ze dne 26. října 2010, jež usilují o evropskou reakci na katastrofy, která bude předvídatelnější, účinnější, účelnější, soudržnější a viditelnější,

| — | s ohledem na závěry Rady z prosince roku 2007, v nichž je Komise vyzývána, aby co nejlépe využívala mechanismus civilní ochrany Společenství a posilovala spolupráci mezi členskými státy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady z prosince roku 2007, v nichž je Komise vyzývána, aby co nejlépe využívala mechanismus civilní ochrany Společenství a posilovala spolupráci mezi členskými státy,

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2007/162/ES, Euratom ze dne 5. března 2007 o zřízení finančního nástroje pro civilní ochranu (1) a rozhodnutí Rady 2007/779/ES, Euroatom ze dne 8. listopadu 2007 o vytvoření mechanismu civilní ochrany Společenství (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2007/162/ES, Euratom ze dne 5. března 2007 o zřízení finančního nástroje pro civilní ochranu (1) a rozhodnutí Rady 2007/779/ES, Euroatom ze dne 8. listopadu 2007 o vytvoření mechanismu civilní ochrany Společenství (2),

| — | s ohledem na svá usnesení ze dne 14. prosince 2010 o vytvoření nástroje rychlé reakce EU (3), ze dne 10. února 2010 o nedávném zemětřesení na Haiti (4), ze dne 16. září 2009 o lesních požárech v létě roku 2009 (5), ze dne 19. června 2008 o posílení schopnosti Unie reagovat na katastrofy (6) a ze dne 4. září 2007 o přírodních katastrofách tohoto léta (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá usnesení ze dne 14. prosince 2010 o vytvoření nástroje rychlé reakce EU (3), ze dne 10. února 2010 o nedávném zemětřesení na Haiti (4), ze dne 16. září 2009 o lesních požárech v létě roku 2009 (5), ze dne 19. června 2008 o posílení schopnosti Unie reagovat na katastrofy (6) a ze dne 4. září 2007 o přírodních katastrofách tohoto léta (7),

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a na stanoviska Výboru pro rozvoj, Výboru pro zahraniční věci a Výboru pro regionální rozvoj (A7-0283/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a na stanoviska Výboru pro rozvoj, Výboru pro zahraniční věci a Výboru pro regionální rozvoj (A7-0283/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že Evropská unie a její členské státy čelí mnoha rizikům, jako jsou např. zemětřesení a tsunami, požáry, a to i lesní; záplavy a sesuvy půdy, průmyslové a atomové havárie, teroristické útoky, přírodní katastrofy a pandemie; vzhledem k tomu, že došlo k dramatickému nárůstu v počtu a závažnosti uvedených přírodních katastrof a katastrof způsobených člověkem, které mají dopad na Unii a její občany stejně jako na ostatní země a regiony světa, což tragicky demonstruje nedávná vážná katastrofa v Japonsku, které bylo zasaženo kombinací zemětřesení, tsunami a jaderné katastrofy, a s tím souvisí odpovídající nárůst ve ztrátách na životech, nárůst hospodářských, sociálních a environmentálních škod a škod na kulturním dědictví, a vzhledem k tomu, že nemůžeme vyloučit takovéto mimořádné události nepředvídatelného rozsahu, které mohou nastat kdykoli, přičemž v takovém případě by evropská reakce na katastrofy byla nejúčelnější, neboť vnitrostátní kapacity by mohly být vytíženy až na hranice svých možností; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Evropská unie a její členské státy čelí mnoha rizikům, jako jsou např. zemětřesení a tsunami, požáry, a to i lesní; záplavy a sesuvy půdy, průmyslové a atomové havárie, teroristické útoky, přírodní katastrofy a pandemie; vzhledem k tomu, že došlo k dramatickému nárůstu v počtu a závažnosti uvedených přírodních katastrof a katastrof způsobených člověkem, které mají dopad na Unii a její občany stejně jako na ostatní země a regiony světa, což tragicky demonstruje nedávná vážná katastrofa v Japonsku, které bylo zasaženo kombinací zemětřesení, tsunami a jaderné katastrofy, a s tím souvisí odpovídající nárůst ve ztrátách na životech, nárůst hospodářských, sociálních a environmentálních škod a škod na kulturním dědictví, a vzhledem k tomu, že nemůžeme vyloučit takovéto mimořádné události nepředvídatelného rozsahu, které mohou nastat kdykoli, přičemž v takovém případě by evropská reakce na katastrofy byla nejúčelnější, neboť vnitrostátní kapacity by mohly být vytíženy až na hranice svých možností;

| B. | vzhledem k tomu, že se v Evropě četnost a rozsah situací extrémního sucha a lesních požárů zvýšily, a tudíž je potřeba dále rozvíjet relevantní vědecký výzkum s cílem zlepšit mechanismy posuzování rizik, systémy prevence a prostředky boje proti těmto jevům; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že se v Evropě četnost a rozsah situací extrémního sucha a lesních požárů zvýšily, a tudíž je potřeba dále rozvíjet relevantní vědecký výzkum s cílem zlepšit mechanismy posuzování rizik, systémy prevence a prostředky boje proti těmto jevům;

| C. | vzhledem k tomu, že změny klimatu nabývající na rozměru a ubývání dalšího přírodního kapitálu dále zvýší pravděpodobnost častějších a intenzivnějších přírodních katastrof; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že změny klimatu nabývající na rozměru a ubývání dalšího přírodního kapitálu dále zvýší pravděpodobnost častějších a intenzivnějších přírodních katastrof;

| D. | vzhledem k tomu, že smluvní strany Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) uznaly v roce 2008 v akčním plánu z Bali souvislost mezi snižováním rizika katastrof a změnou klimatu; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že smluvní strany Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) uznaly v roce 2008 v akčním plánu z Bali souvislost mezi snižováním rizika katastrof a změnou klimatu;

| E. | vzhledem k tomu, že rámec pro přizpůsobení UNFCCC z Cancúnu v roce 2010 formálně uznal snižování rizika katastrof jako podstatný prvek v rámci přizpůsobování se změně klimatu a vyzval vlády, aby zvážily propojení opatření na přizpůsobení s rámcem pro činnost z Hyogo; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že rámec pro přizpůsobení UNFCCC z Cancúnu v roce 2010 formálně uznal snižování rizika katastrof jako podstatný prvek v rámci přizpůsobování se změně klimatu a vyzval vlády, aby zvážily propojení opatření na přizpůsobení s rámcem pro činnost z Hyogo;

| F. | vzhledem k tomu, že nedávné tragédie, např. zemětřesení na Haiti a povodně v Pákistánu, ukázaly, že hlavní nástroje pro reakci na katastrofy, kterými EU disponuje (humanitární pomoc a mechanismus civilní ochrany EU), se osvědčily, pokud jde o účel, za nímž byly navrženy, a s ohledem na dané okolnosti, ale vzhledem k tomu, že je bezpodmínečně třeba dále posílit koordinaci reakce Evropské unie na katastrofy, které ji postihují, a to uvnitř i vně jejích hranic, a že zde existuje prostor pro zlepšení, pokud jde o účinnost, účelnost, soudržnost a viditelnost pomoci EU jako celku; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že nedávné tragédie, např. zemětřesení na Haiti a povodně v Pákistánu, ukázaly, že hlavní nástroje pro reakci na katastrofy, kterými EU disponuje (humanitární pomoc a mechanismus civilní ochrany EU), se osvědčily, pokud jde o účel, za nímž byly navrženy, a s ohledem na dané okolnosti, ale vzhledem k tomu, že je bezpodmínečně třeba dále posílit koordinaci reakce Evropské unie na katastrofy, které ji postihují, a to uvnitř i vně jejích hranic, a že zde existuje prostor pro zlepšení, pokud jde o účinnost, účelnost, soudržnost a viditelnost pomoci EU jako celku;

| G. | vzhledem k tomu, že navíc během četných krizí, zejména při krizi způsobené vlnou tsunami dne 26. prosince 2004, vyvstala řada problémů týkajících se neexistence systematických scénářů a protokolů činnosti pro reakci na rizika na evropské úrovni a příliš malé viditelnosti evropské činnosti v Evropě samotné ve srovnání s vynaloženým globálním úsilím; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že navíc během četných krizí, zejména při krizi způsobené vlnou tsunami dne 26. prosince 2004, vyvstala řada problémů týkajících se neexistence systematických scénářů a protokolů činnosti pro reakci na rizika na evropské úrovni a příliš malé viditelnosti evropské činnosti v Evropě samotné ve srovnání s vynaloženým globálním úsilím;

| H. | vzhledem k tomu, že prostřednictvím pilotních systémů, které zahájil Evropský parlament, jsou úspěšně vyzkoušena různá opatření zahrnující předem stanovené prostředky členských států a prostředky financované EU (8); |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že prostřednictvím pilotních systémů, které zahájil Evropský parlament, jsou úspěšně vyzkoušena různá opatření zahrnující předem stanovené prostředky členských států a prostředky financované EU (8);

| I. | vzhledem k tomu, že Evropský parlament soustavně vyzývá Komisi, aby předložila legislativní návrhy týkající se vytvoření jednotky civilní ochrany EU, které by měly plně respektovat zásadu subsidiarity, a doplňovat tedy úsilí členských států v souladu s článkem 196 SFEU; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že Evropský parlament soustavně vyzývá Komisi, aby předložila legislativní návrhy týkající se vytvoření jednotky civilní ochrany EU, které by měly plně respektovat zásadu subsidiarity, a doplňovat tedy úsilí členských států v souladu s článkem 196 SFEU;

| J. | vzhledem k tomu, že doložka o solidaritě podle článku 222 SFEU stanoví povinnost členských států vzájemně si pomáhat v případě přírodní nebo člověkem způsobené pohromy na území EU; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že doložka o solidaritě podle článku 222 SFEU stanoví povinnost členských států vzájemně si pomáhat v případě přírodní nebo člověkem způsobené pohromy na území EU;

| K. | vzhledem k tomu, že okamžitá koordinace, soudržnost a komunikace v rámci EU a s mezinárodními aktéry je zásadní, je nutné zamezit duplicitě činností a jejich překrývání; vzhledem k tomu, že stávající evropská koordinace více týmů v terénu s různými liniemi velení nevyhnutelně vede k překrývání a duplicitě činností a ukazuje se jako nákladná, pokud jde o lidské zdroje, koordinaci a účinnost; vzhledem k tomu, že na pozadí hospodářské a finanční krize musí Evropská unie vytvořit systém ochrany založený na vzájemnosti a racionalizaci stávajících prostředků, aniž by došlo k navýšení celkových výdajů; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že okamžitá koordinace, soudržnost a komunikace v rámci EU a s mezinárodními aktéry je zásadní, je nutné zamezit duplicitě činností a jejich překrývání; vzhledem k tomu, že stávající evropská koordinace více týmů v terénu s různými liniemi velení nevyhnutelně vede k překrývání a duplicitě činností a ukazuje se jako nákladná, pokud jde o lidské zdroje, koordinaci a účinnost; vzhledem k tomu, že na pozadí hospodářské a finanční krize musí Evropská unie vytvořit systém ochrany založený na vzájemnosti a racionalizaci stávajících prostředků, aniž by došlo k navýšení celkových výdajů;

| L. | vzhledem k tomu, že japonská vláda po nedávné katastrofě, jež zasáhla Japonsko, požádala Evropskou unii, aby vytvořila jediný tým civilní ochrany s menším počtem členů – koordinovaný Evropskou komisí – pro rozdělování pomoci, namísto vysílání několika týmů civilní ochrany z různých členských států s různým načasováním; vzhledem k tomu, že posílení operativní koordinace při této katastrofě umožnila celkové zlepšení pomoci EU, pokud jde o poměr nákladů a účinnosti, soudržnost a viditelnost; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že japonská vláda po nedávné katastrofě, jež zasáhla Japonsko, požádala Evropskou unii, aby vytvořila jediný tým civilní ochrany s menším počtem členů – koordinovaný Evropskou komisí – pro rozdělování pomoci, namísto vysílání několika týmů civilní ochrany z různých členských států s různým načasováním; vzhledem k tomu, že posílení operativní koordinace při této katastrofě umožnila celkové zlepšení pomoci EU, pokud jde o poměr nákladů a účinnosti, soudržnost a viditelnost;

| M. | vzhledem k tomu, že na úrovni EU musí být zajištěna politická soudržnost s přihlédnutím k odpovídajícím institucionálním rolím, aniž by bylo operacím při odstraňování následků katastrof bráněno nebo aniž by byly zpomalovány, a vzhledem k tomu, že by tato koordinace měla být postavena na stávajících mechanismech a neměly by být vytvářeny nové struktury; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že na úrovni EU musí být zajištěna politická soudržnost s přihlédnutím k odpovídajícím institucionálním rolím, aniž by bylo operacím při odstraňování následků katastrof bráněno nebo aniž by byly zpomalovány, a vzhledem k tomu, že by tato koordinace měla být postavena na stávajících mechanismech a neměly by být vytvářeny nové struktury;

| N. | vzhledem k tomu, že by do rozvojových politik, plánů a programů měla být začleněna kultura prevence katastrof a připravenosti, a to s cílem řešit některé příčiny katastrof; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že by do rozvojových politik, plánů a programů měla být začleněna kultura prevence katastrof a připravenosti, a to s cílem řešit některé příčiny katastrof;

| O. | vzhledem k tomu, že prevence v reálném čase musí být rozvíjena ve všech operačních fázích: sledování, a to i při využití družicových údajů, vydávání včasného varování, spouštění poplachu a následně reakce a pomoc potenciálně ohroženému obyvatelstvu; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že prevence v reálném čase musí být rozvíjena ve všech operačních fázích: sledování, a to i při využití družicových údajů, vydávání včasného varování, spouštění poplachu a následně reakce a pomoc potenciálně ohroženému obyvatelstvu;

| P. | vzhledem k tomu, že EU podporuje ústřední úlohu OSN, zejména úlohu Úřadu OSN pro koordinaci humanitárních záležitostí při koordinaci mezinárodní pomoci v třetích zemích; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že EU podporuje ústřední úlohu OSN, zejména úlohu Úřadu OSN pro koordinaci humanitárních záležitostí při koordinaci mezinárodní pomoci v třetích zemích;

| Q. | vzhledem k tomu, že nejúčinnější strategií pro zvládání katastrof je evropská integrovaná reakce na krize ve všech fázích jejich životního cyklu, která zohlední všechna rizika; vzhledem k tomu, že tento přístup musí spojit prevenci katastrof (včetně zmírňování a snižování rizika), připravenost, reakci a obnovu, a to v širokém kontextu udržitelného rozvoje; vzhledem k velké důležitosti zavedení operačních nástrojů, jako je například operační plán pro prevenci rizik (zahrnující referenční postupy a nástroje plánování); vzhledem k tomu, že je nutné, aby EU realizovala skutečné investice do prevence a předvídání rizik, a vzhledem k tomu, že by EU měla, pokud jde o prevenci katastrof a připravenost, sledovat stejně ambiciózní přístup jako v případě reakce; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že nejúčinnější strategií pro zvládání katastrof je evropská integrovaná reakce na krize ve všech fázích jejich životního cyklu, která zohlední všechna rizika; vzhledem k tomu, že tento přístup musí spojit prevenci katastrof (včetně zmírňování a snižování rizika), připravenost, reakci a obnovu, a to v širokém kontextu udržitelného rozvoje; vzhledem k velké důležitosti zavedení operačních nástrojů, jako je například operační plán pro prevenci rizik (zahrnující referenční postupy a nástroje plánování); vzhledem k tomu, že je nutné, aby EU realizovala skutečné investice do prevence a předvídání rizik, a vzhledem k tomu, že by EU měla, pokud jde o prevenci katastrof a připravenost, sledovat stejně ambiciózní přístup jako v případě reakce;

| R. | vzhledem k tomu, že nařízení o Fondu solidarity obsahuje předběžné podmínky, jež brání a působí průtahy využití Fondu při určitých katastrofách, zejména pokud jde o množství a druhy způsobilých výdajů, jakož i nepružnost lhůt a postupů; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že nařízení o Fondu solidarity obsahuje předběžné podmínky, jež brání a působí průtahy využití Fondu při určitých katastrofách, zejména pokud jde o množství a druhy způsobilých výdajů, jakož i nepružnost lhůt a postupů;

| S. | vzhledem k tomu, že během krize je nezbytné, aby měly záchranné týmy přístup k přesným informacím, a to co nejrychleji, aby mohly být zabezpečeny základní životní potřeby, nezbytné nutné vybavení a zdroje, a že jsou tudíž telekomunikace na vrcholu řetězce krizového řízení; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že během krize je nezbytné, aby měly záchranné týmy přístup k přesným informacím, a to co nejrychleji, aby mohly být zabezpečeny základní životní potřeby, nezbytné nutné vybavení a zdroje, a že jsou tudíž telekomunikace na vrcholu řetězce krizového řízení;

| T. | vzhledem k tomu, že tradiční komunikační spojení a zdroje mohou být v krizové situaci přetíženy či zničeny; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že tradiční komunikační spojení a zdroje mohou být v krizové situaci přetíženy či zničeny;

| U. | vzhledem k užitečnosti evropské vesmírné politiky a pozitivním výsledkům dosaženým v rámci programu Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES), který zahájila Komise s cílem využívat družicové údaje a informace, a k jeho praktickému uplatnění v odvětví civilní ochrany, rovněž prostřednictvím referenční služby pro reakci na mimořádné situace, jejíž užitečnost již byla uznána Komisí a členskými státy; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k užitečnosti evropské vesmírné politiky a pozitivním výsledkům dosaženým v rámci programu Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES), který zahájila Komise s cílem využívat družicové údaje a informace, a k jeho praktickému uplatnění v odvětví civilní ochrany, rovněž prostřednictvím referenční služby pro reakci na mimořádné situace, jejíž užitečnost již byla uznána Komisí a členskými státy;

| 1. | vítá sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané „Na cestě k důraznější evropské reakci na katastrofy: úloha civilní ochrany a humanitární pomoci“ a jeho cíle; zdůrazňuje, že návrhy uvedené ve sdělení musí být podrobněji přezkoumány, aby mohly splňovat očekávání, co se týče posílené, koordinované, důsledné, účinné, nákladově efektivní, viditelné, soudržné a komplexní evropské reakce; |
| --- | --- |

1.

vítá sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané „Na cestě k důraznější evropské reakci na katastrofy: úloha civilní ochrany a humanitární pomoci“ a jeho cíle; zdůrazňuje, že návrhy uvedené ve sdělení musí být podrobněji přezkoumány, aby mohly splňovat očekávání, co se týče posílené, koordinované, důsledné, účinné, nákladově efektivní, viditelné, soudržné a komplexní evropské reakce;

| 2. | zdůrazňuje potřebu racionalizovat a zjednodušit fungování stávající evropské reakce na katastrofy a optimalizovat dostupné prostředky s cílem všeobecného prospěchu, přičemž je nutné podporovat všechny členské státy, aby přispěly, a zajistit tak evropskou solidaritu; domnívá se tudíž, že schopnost reakce EU musí být součástí integrovaného mnohostranného přístupu k rizikům; kromě toho by měla provádět delegovanou správu zdrojů a informací založenou na přístupu „zdola nahoru“, jinými slovy iniciativa by mohla pocházet z členských států, což by zároveň zajistilo dobrovolné a odborné zdroje; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje potřebu racionalizovat a zjednodušit fungování stávající evropské reakce na katastrofy a optimalizovat dostupné prostředky s cílem všeobecného prospěchu, přičemž je nutné podporovat všechny členské státy, aby přispěly, a zajistit tak evropskou solidaritu; domnívá se tudíž, že schopnost reakce EU musí být součástí integrovaného mnohostranného přístupu k rizikům; kromě toho by měla provádět delegovanou správu zdrojů a informací založenou na přístupu „zdola nahoru“, jinými slovy iniciativa by mohla pocházet z členských států, což by zároveň zajistilo dobrovolné a odborné zdroje;

| 3. | vyzývá Komisi, aby při vytváření evropských kapacit reakce na katastrofy zohlednila doložku solidarity a její prováděcí opatření, která je třeba bezodkladně přijmout a která zajistí účinnější a ucelenější reakci na katastrofy na území Evropské unie i mimo něj; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi, aby při vytváření evropských kapacit reakce na katastrofy zohlednila doložku solidarity a její prováděcí opatření, která je třeba bezodkladně přijmout a která zajistí účinnější a ucelenější reakci na katastrofy na území Evropské unie i mimo něj;

| 4. | znovu opakuje potřebu revize nařízení o Fondu solidarity s cílem přizpůsobit kritéria způsobilosti vlastnostem každého regionu a každé katastrofy, včetně katastrof přicházejících pozvolna, jako je sucho, a umožnit flexibilnější a včasnější mobilizaci; |
| --- | --- |

4.

znovu opakuje potřebu revize nařízení o Fondu solidarity s cílem přizpůsobit kritéria způsobilosti vlastnostem každého regionu a každé katastrofy, včetně katastrof přicházejících pozvolna, jako je sucho, a umožnit flexibilnější a včasnější mobilizaci;

| 5. | znovu opakuje, že příprava na katastrofy, jejich prevence a reakce na ně nesmí být vzájemně odděleny, a že by tudíž bylo vhodné vytvořit integrovaný přístup, jak katastrofám čelit; |
| --- | --- |

5.

znovu opakuje, že příprava na katastrofy, jejich prevence a reakce na ně nesmí být vzájemně odděleny, a že by tudíž bylo vhodné vytvořit integrovaný přístup, jak katastrofám čelit;

| 6. | potvrzuje nutnost kvalitativního posunu od současné koordinace ad hoc k předvídatelnému a předem naplánovanému systému v rámci mechanismu civilní ochrany EU založeném na předem stanovených prostředcích k okamžitému použití při operacích EU zaměřených na poskytování pomoci v případě katastrof a na veškeré další prostředky a zdroje, jejichž uplatnění členské státy mohou považovat za vhodné; zdůrazňuje potřebu zavést systém sledování, kontroly a rozvoje činnosti EU při operacích zaměřených na poskytování pomoci; |
| --- | --- |

6.

potvrzuje nutnost kvalitativního posunu od současné koordinace ad hoc k předvídatelnému a předem naplánovanému systému v rámci mechanismu civilní ochrany EU založeném na předem stanovených prostředcích k okamžitému použití při operacích EU zaměřených na poskytování pomoci v případě katastrof a na veškeré další prostředky a zdroje, jejichž uplatnění členské státy mohou považovat za vhodné; zdůrazňuje potřebu zavést systém sledování, kontroly a rozvoje činnosti EU při operacích zaměřených na poskytování pomoci;

| 7. | vyzývá Komisi, aby co nejdříve a při dodržení zásady subsidiarity předložila návrhy na vytvoření jednotky civilní ochrany EU založené na mechanismu civilní ochrany EU, aby měla Evropská unie možnost shromáždit nezbytné prostředky, a mohla tak obětem poskytnout civilní ochranu a okamžitou mimořádnou pomoc; je přesvědčen, že reakce EU by měla vycházet ze stávající úlohy a kapacity evropských jednotek civilní ochrany a zajistit řešení mezer a problémů; |
| --- | --- |

7.

vyzývá Komisi, aby co nejdříve a při dodržení zásady subsidiarity předložila návrhy na vytvoření jednotky civilní ochrany EU založené na mechanismu civilní ochrany EU, aby měla Evropská unie možnost shromáždit nezbytné prostředky, a mohla tak obětem poskytnout civilní ochranu a okamžitou mimořádnou pomoc; je přesvědčen, že reakce EU by měla vycházet ze stávající úlohy a kapacity evropských jednotek civilní ochrany a zajistit řešení mezer a problémů;

| 8. | souhlasí, že evropská reakce na katastrofy by měla navazovat jak na evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné situace posilováním evropského mechanismu civilní ochrany založeného na schopnostech a dostupnosti předem stanovených a tedy předvídatelných prostředků členských států určených pro mimořádné situace, tak na evropské středisko reakce na mimořádné situace jakožto základní pilíře této strategie, jak je uvedeno ve sdělení ze dne 26. října 2010; zdůrazňuje, že tento vývoj musí probíhat v souladu s přístupem zohledňujícím všechna rizika a pro účely koordinovaného postupu sdružovat všechny příslušné aktéry, zejména občanskou společnost, včetně nevládních organizací a dobrovolníků, a měl by využít součinnosti mezi různými existujícími nástroji; |
| --- | --- |

8.

souhlasí, že evropská reakce na katastrofy by měla navazovat jak na evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné situace posilováním evropského mechanismu civilní ochrany založeného na schopnostech a dostupnosti předem stanovených a tedy předvídatelných prostředků členských států určených pro mimořádné situace, tak na evropské středisko reakce na mimořádné situace jakožto základní pilíře této strategie, jak je uvedeno ve sdělení ze dne 26. října 2010; zdůrazňuje, že tento vývoj musí probíhat v souladu s přístupem zohledňujícím všechna rizika a pro účely koordinovaného postupu sdružovat všechny příslušné aktéry, zejména občanskou společnost, včetně nevládních organizací a dobrovolníků, a měl by využít součinnosti mezi různými existujícími nástroji;

| 9. | domnívá se, že přístup zohledňující veškerá rizika musí jít ruku v ruce se zvýšenou flexibilitou vůči různým kategoriím rizik, jež je potřeba zvážit případ od případu, což vyžaduje rozvoj decentralizované schopnosti analýzy a plánování opatření v závislosti na povaze, pravděpodobnosti a závažnosti těchto rizik; |
| --- | --- |

9.

domnívá se, že přístup zohledňující veškerá rizika musí jít ruku v ruce se zvýšenou flexibilitou vůči různým kategoriím rizik, jež je potřeba zvážit případ od případu, což vyžaduje rozvoj decentralizované schopnosti analýzy a plánování opatření v závislosti na povaze, pravděpodobnosti a závažnosti těchto rizik;

| 10. | kromě toho žádá, aby se schopnost EU reagovat na katastrofy opírala o nejvzdálenější regiony a zámořská území Evropy, jež mohou poskytnout zázemí pro usnadnění logistiky a předzásobení zdroji EU ve všech oceánech; |
| --- | --- |

10.

kromě toho žádá, aby se schopnost EU reagovat na katastrofy opírala o nejvzdálenější regiony a zámořská území Evropy, jež mohou poskytnout zázemí pro usnadnění logistiky a předzásobení zdroji EU ve všech oceánech;

| 11. | žádá Komisi, aby vypracovala a Evropskému parlamentu předložila seznam nástrojů Společenství pro financování opatření pro prevenci katastrof s cílem posoudit možnost více integrovat prevenci katastrof do stávajících programů financování EU, jak to požaduje Rada ve svém návrhu závěrů o rámci Společenství pro předcházení katastrofám v EU (dokument č. 15394/09 ze dne 12. listopadu 2009); |
| --- | --- |

11.

žádá Komisi, aby vypracovala a Evropskému parlamentu předložila seznam nástrojů Společenství pro financování opatření pro prevenci katastrof s cílem posoudit možnost více integrovat prevenci katastrof do stávajících programů financování EU, jak to požaduje Rada ve svém návrhu závěrů o rámci Společenství pro předcházení katastrofám v EU (dokument č. 15394/09 ze dne 12. listopadu 2009);

| 12. | zdůrazňuje, že systém evropské reakce na katastrofy by měl respektovat zásadu subsidiarity v případě členských států (jež by měly být schopny využít svých vlastních prostředků, zejména ve všech případech střetávajících se vnitrostátních potřeb) a OSN, to znamená, že by měl jednak respektovat vnitrostátní, regionální a místní pravomoci každého členského státu – a sice při zohlednění zásadní úlohy, kterou tyto subjekty mají v cyklu řízení katastrof, zejména proto, že v mnoha členských státech jsou legislativní pravomoci vykonávány na místní či regionální úrovni – jednak úlohu OSN jako koordinátora při operacích zaměřených na poskytování pomoci v případě katastrof při akcích mimo území EU; připomíná, že tato strategie musí být v souladu se strategií OSN, která vidí ve vytvoření evropského pólu s intervenčními kapacitami jednoznačnou přidanou hodnotu; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že systém evropské reakce na katastrofy by měl respektovat zásadu subsidiarity v případě členských států (jež by měly být schopny využít svých vlastních prostředků, zejména ve všech případech střetávajících se vnitrostátních potřeb) a OSN, to znamená, že by měl jednak respektovat vnitrostátní, regionální a místní pravomoci každého členského státu – a sice při zohlednění zásadní úlohy, kterou tyto subjekty mají v cyklu řízení katastrof, zejména proto, že v mnoha členských státech jsou legislativní pravomoci vykonávány na místní či regionální úrovni – jednak úlohu OSN jako koordinátora při operacích zaměřených na poskytování pomoci v případě katastrof při akcích mimo území EU; připomíná, že tato strategie musí být v souladu se strategií OSN, která vidí ve vytvoření evropského pólu s intervenčními kapacitami jednoznačnou přidanou hodnotu;

| 13. | upozorňuje na to, že přeshraniční povaha katastrof vyžaduje, aby EU koordinovala své zdroje a činnosti s třetími zeměmi, v neposlední řadě pak ve svém sousedství tam, kde se jedná o země Unie pro Středomoří (UfM); |
| --- | --- |

13.

upozorňuje na to, že přeshraniční povaha katastrof vyžaduje, aby EU koordinovala své zdroje a činnosti s třetími zeměmi, v neposlední řadě pak ve svém sousedství tam, kde se jedná o země Unie pro Středomoří (UfM);

| 14. | podporuje návrh Komise na vytvoření evropské kapacity pro reakci na mimořádné situace, včetně opatření zajišťujících předvídatelnější dostupnost klíčových prostředků členských států, mimo jiné prostřednictvím zřízení společného souboru předem stanovených prostředků, jež budou uvolněny před uplynutím předem dohodnutých lhůt reakce, které by byly vyslány v rámci dobrovolného závazku členských států, a aby byly tyto prostředky zpřístupněny na dobrovolné bázi pro evropské zásahy týkající se pomoci při katastrofách, a to jak uvnitř Unie, tak mimo ni, a to na vnitrostátní, regionální a místní úrovni; zastává názor, že se tímto způsobem a prostřednictvím pomoci lidem postiženým přírodními katastrofami, jako jsou rozsáhlé požáry, povodně, zemětřesení, sopečné výbuchy, hurikány a přílivové vlny, ale rovněž nehodami na moři, ropnými skvrnami a jadernými riziky, významně zvýší evropská přidaná hodnota zásahů EU; |
| --- | --- |

14.

podporuje návrh Komise na vytvoření evropské kapacity pro reakci na mimořádné situace, včetně opatření zajišťujících předvídatelnější dostupnost klíčových prostředků členských států, mimo jiné prostřednictvím zřízení společného souboru předem stanovených prostředků, jež budou uvolněny před uplynutím předem dohodnutých lhůt reakce, které by byly vyslány v rámci dobrovolného závazku členských států, a aby byly tyto prostředky zpřístupněny na dobrovolné bázi pro evropské zásahy týkající se pomoci při katastrofách, a to jak uvnitř Unie, tak mimo ni, a to na vnitrostátní, regionální a místní úrovni; zastává názor, že se tímto způsobem a prostřednictvím pomoci lidem postiženým přírodními katastrofami, jako jsou rozsáhlé požáry, povodně, zemětřesení, sopečné výbuchy, hurikány a přílivové vlny, ale rovněž nehodami na moři, ropnými skvrnami a jadernými riziky, významně zvýší evropská přidaná hodnota zásahů EU;

| 15. | poukazuje na to, že určité oblasti, jako jsou pobřežní, ostrovní a horské oblasti jsou s ohledem na svou polohu mimořádně ohrožené, a žádá, aby jim byla věnována zvláštní pozornost; |
| --- | --- |

15.

poukazuje na to, že určité oblasti, jako jsou pobřežní, ostrovní a horské oblasti jsou s ohledem na svou polohu mimořádně ohrožené, a žádá, aby jim byla věnována zvláštní pozornost;

| 16. | poznamenává, že evropské regiony ležící na hranicích EU mohou být zasaženy katastrofami, které se vyskytují v regionech, jež jsou součástí třetích zemí, a že v takovém případě je intervence ještě obtížnější; navrhuje, aby byla vyvinuta specifická opatření zaměřená na podporu těchto regionů a aby byla zvláštní pozornost věnována katastrofám způsobeným lidmi nebo průmyslovými nehodami, které vyžadují odlišné strategie; |
| --- | --- |

16.

poznamenává, že evropské regiony ležící na hranicích EU mohou být zasaženy katastrofami, které se vyskytují v regionech, jež jsou součástí třetích zemí, a že v takovém případě je intervence ještě obtížnější; navrhuje, aby byla vyvinuta specifická opatření zaměřená na podporu těchto regionů a aby byla zvláštní pozornost věnována katastrofám způsobeným lidmi nebo průmyslovými nehodami, které vyžadují odlišné strategie;

| 17. | je přesvědčen, že by měla být zvláštní pozornost věnována požárům, pro něž jsou potřebné cílené strategie a opatření; |
| --- | --- |

17.

je přesvědčen, že by měla být zvláštní pozornost věnována požárům, pro něž jsou potřebné cílené strategie a opatření;

| 18. | potvrzuje potřebu řídit se zásadou „znečišťovatel platí“, pokud jde o odpovědnost za škody na životním prostředí a náhradu nákladů spojených s reakcí na katastrofy ze strany soukromých subjektů zodpovědných za škodu; |
| --- | --- |

18.

potvrzuje potřebu řídit se zásadou „znečišťovatel platí“, pokud jde o odpovědnost za škody na životním prostředí a náhradu nákladů spojených s reakcí na katastrofy ze strany soukromých subjektů zodpovědných za škodu;

Evropská kapacita pro reakci na mimořádné situace

| 19. | domnívá se, že společný soubor předem stanovených kapacit, zdrojů a prostředků poskytnutých dobrovolně k dispozici pro zásahy EU v rámci pomoci při katastrofách v EU i mimo ni bude představovat jádro schopnosti EU poskytnout pomoc, což by mohlo být doplněno dodatečnými nabídkami ad hoc ze strany členských států; doporučuje, aby byl vytvořen jasný a podrobný plán pobídek, aby bylo členským státům umožněno vyčlenit dostatečné kapacity pro dobrovolně vytvářený společný soubor prostředků, aniž by byly navýšeny celkové výdaje členských států; |
| --- | --- |

19.

domnívá se, že společný soubor předem stanovených kapacit, zdrojů a prostředků poskytnutých dobrovolně k dispozici pro zásahy EU v rámci pomoci při katastrofách v EU i mimo ni bude představovat jádro schopnosti EU poskytnout pomoc, což by mohlo být doplněno dodatečnými nabídkami ad hoc ze strany členských států; doporučuje, aby byl vytvořen jasný a podrobný plán pobídek, aby bylo členským státům umožněno vyčlenit dostatečné kapacity pro dobrovolně vytvářený společný soubor prostředků, aniž by byly navýšeny celkové výdaje členských států;

| 20. | žádá, aby byl v rámci budoucí jednotky civilní ochrany EU vytvořen zvláštní mechanismus umožňující EU čelit případům rozsáhlého znečištění způsobeného ropnými a plynovými zařízeními na moři; |
| --- | --- |

20.

žádá, aby byl v rámci budoucí jednotky civilní ochrany EU vytvořen zvláštní mechanismus umožňující EU čelit případům rozsáhlého znečištění způsobeného ropnými a plynovými zařízeními na moři;

| 21. | připomíná ústřední úlohu Organizace spojených národů při koordinaci úsilí v oblasti reakce na katastrofy vyvíjeného mezinárodním společenstvím; |
| --- | --- |

21.

připomíná ústřední úlohu Organizace spojených národů při koordinaci úsilí v oblasti reakce na katastrofy vyvíjeného mezinárodním společenstvím;

| 22. | zdůrazňuje, že větší schopnost EU reagovat na katastrofy zajistí soudržný příspěvek EU k celkovým opatřením pomoci pod vedením OSN; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje, že větší schopnost EU reagovat na katastrofy zajistí soudržný příspěvek EU k celkovým opatřením pomoci pod vedením OSN;

| 23. | potvrzuje, že prostředky uvolněné členskými státy na operace při odstraňování následků katastrof by měly být dále doplňovány prostředky financovanými EU, které budou spravovat členské státy; poznamenává, že tyto prostředky by měly vycházet z modelů, jež byly vytvořeny prostřednictvím přípravných akcí, které byly úspěšně vyzkoušeny při nedávných mimořádných událostech jak v Evropě, tak mimo ni, jako je mezinárodní modul mezi pobaltskými zeměmi s cílem reagovat na záplavy a taktická doplňková rezerva pro hašení požárů ze vzduchu; |
| --- | --- |

23.

potvrzuje, že prostředky uvolněné členskými státy na operace při odstraňování následků katastrof by měly být dále doplňovány prostředky financovanými EU, které budou spravovat členské státy; poznamenává, že tyto prostředky by měly vycházet z modelů, jež byly vytvořeny prostřednictvím přípravných akcí, které byly úspěšně vyzkoušeny při nedávných mimořádných událostech jak v Evropě, tak mimo ni, jako je mezinárodní modul mezi pobaltskými zeměmi s cílem reagovat na záplavy a taktická doplňková rezerva pro hašení požárů ze vzduchu;

| 24. | vyzývá Komisi a členské státy, aby identifikovaly nedostatky v kapacitách; mělo by být uváženo vytvoření prostředků na úrovni EU, aniž by tyto prostředky jakýmkoli způsobem konkurovaly vnitrostátním prostředkům a/nebo se s nimi překrývaly, a to aby vyplnily stávající nedostatky v kapacitách, pokud by vedly k výrazným úsporám pro EU jako celek nebo umožnily přístup k prostředkům, které nejsou pro jednotlivě jednající členské státy dostupné, a představovaly by tedy dobrý model sdílení zátěže; |
| --- | --- |

24.

vyzývá Komisi a členské státy, aby identifikovaly nedostatky v kapacitách; mělo by být uváženo vytvoření prostředků na úrovni EU, aniž by tyto prostředky jakýmkoli způsobem konkurovaly vnitrostátním prostředkům a/nebo se s nimi překrývaly, a to aby vyplnily stávající nedostatky v kapacitách, pokud by vedly k výrazným úsporám pro EU jako celek nebo umožnily přístup k prostředkům, které nejsou pro jednotlivě jednající členské státy dostupné, a představovaly by tedy dobrý model sdílení zátěže;

| 25. | domnívá se, že je též důležité určit nedostatky ve zdrojích a přesně vyjasnit, jak by EU mohla přispět k úsilí členských států o zvýšení jejich připravenosti; zastává názor, že účinnější využívání stávajících zdrojů zabrání vytvoření dodatečné finanční a administrativní zátěže, zejména v souvislosti s regionální a místní správou; |
| --- | --- |

25.

domnívá se, že je též důležité určit nedostatky ve zdrojích a přesně vyjasnit, jak by EU mohla přispět k úsilí členských států o zvýšení jejich připravenosti; zastává názor, že účinnější využívání stávajících zdrojů zabrání vytvoření dodatečné finanční a administrativní zátěže, zejména v souvislosti s regionální a místní správou;

| 26. | vyzývá Komisi, aby usilovala o zapojení EU, pokud jde o poskytnutí zdrojů, kapacity a koordinace v souvislosti s katastrofami na území EU, které přímo zasahují její občany; |
| --- | --- |

26.

vyzývá Komisi, aby usilovala o zapojení EU, pokud jde o poskytnutí zdrojů, kapacity a koordinace v souvislosti s katastrofami na území EU, které přímo zasahují její občany;

| 27. | domnívá se, že hlavním cílem by mělo být plné a včasné využití dostupných finančních prostředků, jakož i zjednodušení všech administrativních postupů souvisejících s uvolňováním těchto zdrojů; domnívá se, že je třeba rovněž podniknout kroky, aby se zajistilo, že se mimořádná humanitární pomoc dostane bez prodlení k osobám postiženým katastrofami; |
| --- | --- |

27.

domnívá se, že hlavním cílem by mělo být plné a včasné využití dostupných finančních prostředků, jakož i zjednodušení všech administrativních postupů souvisejících s uvolňováním těchto zdrojů; domnívá se, že je třeba rovněž podniknout kroky, aby se zajistilo, že se mimořádná humanitární pomoc dostane bez prodlení k osobám postiženým katastrofami;

| 28. | považuje předběžné plánování a přípravy operací založené na vypracování referenčních scénářů, mapování prostředků členských států, které by případně mohly být vyčleněny pro použití při operacích EU zaměřených na poskytování pomoci v případě katastrof, a pohotovostní plánování za klíčové prvky posílené reakce EU na katastrofy a za zásadní otázky pro rychlé použití a okamžitou vhodnou reakci na každou mimořádnou situaci; vyzývá Komisi a členské státy, aby tato opatření uplatňovaly okamžitě, a aniž by tím byly dotčeny jiné činnosti; vyzývá Komisi, aby vypracovala studii proveditelnosti s cílem zjistit, zda se vyplatí vytvořit, z evropského rozpočtu v oblasti výzkumu financovat a označit evropské referenční laboratoře pro boj proti bioterorismu a pro identifikaci obětí; |
| --- | --- |

28.

považuje předběžné plánování a přípravy operací založené na vypracování referenčních scénářů, mapování prostředků členských států, které by případně mohly být vyčleněny pro použití při operacích EU zaměřených na poskytování pomoci v případě katastrof, a pohotovostní plánování za klíčové prvky posílené reakce EU na katastrofy a za zásadní otázky pro rychlé použití a okamžitou vhodnou reakci na každou mimořádnou situaci; vyzývá Komisi a členské státy, aby tato opatření uplatňovaly okamžitě, a aniž by tím byly dotčeny jiné činnosti; vyzývá Komisi, aby vypracovala studii proveditelnosti s cílem zjistit, zda se vyplatí vytvořit, z evropského rozpočtu v oblasti výzkumu financovat a označit evropské referenční laboratoře pro boj proti bioterorismu a pro identifikaci obětí;

| 29. | vyzývá zejména k přiměřenému plánování zvláštních rezerv pro reakci na katastrofy způsobené člověkem, jež souvisejí s únikem ropy, jadernými zařízeními či přítomností nebezpečných látek na pevnině i na moři; |
| --- | --- |

29.

vyzývá zejména k přiměřenému plánování zvláštních rezerv pro reakci na katastrofy způsobené člověkem, jež souvisejí s únikem ropy, jadernými zařízeními či přítomností nebezpečných látek na pevnině i na moři;

Evropské středisko reakce na mimořádné situace

| 30. | vítá rozhodnutí Komise sloučit monitorovací a informační středisko (MIC) a krizové centrum humanitární pomoci (ECHO), a vytvořit tak středisko reakce na mimořádné situace, které bude k dispozici 24 hodin denně po 7 dní v týdnu jakožto platformu pro plánování a operační koordinaci, což představuje krok správným směrem, a vyzývá, aby bylo v souladu se zásadou subsidiarity a v reálném čase rovněž začleněno do spolupráce členských států v oblasti sledování, vydávání včasného varování a spouštění poplachu; vyzývá Komisi, aby posílila toto středisko a umožnila mu fungovat jako centrální uzel pro pohotovou a účinnou koordinaci veškeré evropské věcné pomoci a stejně tak finančních příspěvků na humanitární pomoc; uvádí, že by mělo fungovat jako jediné kontaktní místo pro podávání žádostí o pomoc, které se týkají všech typů přírodních katastrof a katastrof způsobených člověkem, aby tak byla umožněna soudržná reakce EU; |
| --- | --- |

30.

vítá rozhodnutí Komise sloučit monitorovací a informační středisko (MIC) a krizové centrum humanitární pomoci (ECHO), a vytvořit tak středisko reakce na mimořádné situace, které bude k dispozici 24 hodin denně po 7 dní v týdnu jakožto platformu pro plánování a operační koordinaci, což představuje krok správným směrem, a vyzývá, aby bylo v souladu se zásadou subsidiarity a v reálném čase rovněž začleněno do spolupráce členských států v oblasti sledování, vydávání včasného varování a spouštění poplachu; vyzývá Komisi, aby posílila toto středisko a umožnila mu fungovat jako centrální uzel pro pohotovou a účinnou koordinaci veškeré evropské věcné pomoci a stejně tak finančních příspěvků na humanitární pomoc; uvádí, že by mělo fungovat jako jediné kontaktní místo pro podávání žádostí o pomoc, které se týkají všech typů přírodních katastrof a katastrof způsobených člověkem, aby tak byla umožněna soudržná reakce EU;

| 31. | vyzývá, aby došlo k účinnému sloučení krizového centra ECHO a monitorovacího informačního střediska (MIC) a aby přitom bylo zajištěno náležité financování; |
| --- | --- |

31.

vyzývá, aby došlo k účinnému sloučení krizového centra ECHO a monitorovacího informačního střediska (MIC) a aby přitom bylo zajištěno náležité financování;

| 32. | žádá Komisi, aby aktivně zapojila nové evropské středisko reakce na mimořádné situace do dvou nástrojů Společenství na ochranu lesů proti požárům – EFFIS a EFFICS; |
| --- | --- |

32.

žádá Komisi, aby aktivně zapojila nové evropské středisko reakce na mimořádné situace do dvou nástrojů Společenství na ochranu lesů proti požárům – EFFIS a EFFICS;

| 33. | vyzývá Komisi, aby v případě mimořádných situací koordinovala opatření a zároveň zjednodušila a optimalizovala fungování stávající univerzální služby a linky tísňového volání 112; |
| --- | --- |

33.

vyzývá Komisi, aby v případě mimořádných situací koordinovala opatření a zároveň zjednodušila a optimalizovala fungování stávající univerzální služby a linky tísňového volání 112;

| 34. | trvá na tom, aby středisko reakce na mimořádné situace společně s členskými státy rychle přijímaly rozhodnutí týkající se použití prostředků ze společného souboru prostředků, aby obětem zajistily předvídatelnou, okamžitou a účinnou pomoc a zabránily zpožděním, duplikacím a překrývání; |
| --- | --- |

34.

trvá na tom, aby středisko reakce na mimořádné situace společně s členskými státy rychle přijímaly rozhodnutí týkající se použití prostředků ze společného souboru prostředků, aby obětem zajistily předvídatelnou, okamžitou a účinnou pomoc a zabránily zpožděním, duplikacím a překrývání;

| 35. | je přesvědčen, že by měl být vytvořen seznam klíčových prostředků, které by mohly být na základě těchto scénářů vyčleněny členskými státy na reakci EU na naléhavé případy; |
| --- | --- |

35.

je přesvědčen, že by měl být vytvořen seznam klíčových prostředků, které by mohly být na základě těchto scénářů vyčleněny členskými státy na reakci EU na naléhavé případy;

| 36. | vyzývá ke srozumitelnosti a soudržnosti činnosti EU s ohledem na odpovídající institucionální úlohu Evropské komise, vysoké představitelky pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ), které by měly respektovat navzájem své pravomoci i rozsah svých mandátů; vyzývá proto Komisi a ESVČ, aby mezi sebou rozvíjely náležité pracovní vztahy a transparentní pravidla s cílem zajistit v oblastech, kde je to možné, úzkou spolupráci a koordinaci otázek týkajících se reakce EU na katastrofy, a aby přitom využily stávající mechanismy a nezpomalovaly operace při odstraňování následků katastrof; zdůrazňuje potřebu pružné, jednoduché a rychlé koordinace mezi jednotlivými subjekty, která probíhá pouze mezi relevantními činiteli v krizových službách, kteří by měli zareagovat ve velmi krátkém čase a vyhnout se byrokracii; zdůrazňuje, že humanitární pomoc EU by měla být poskytována nezávisle na veškerých politických zájmech a řídit se humanitárními zásadami, jež byly sjednány na mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

36.

vyzývá ke srozumitelnosti a soudržnosti činnosti EU s ohledem na odpovídající institucionální úlohu Evropské komise, vysoké představitelky pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ), které by měly respektovat navzájem své pravomoci i rozsah svých mandátů; vyzývá proto Komisi a ESVČ, aby mezi sebou rozvíjely náležité pracovní vztahy a transparentní pravidla s cílem zajistit v oblastech, kde je to možné, úzkou spolupráci a koordinaci otázek týkajících se reakce EU na katastrofy, a aby přitom využily stávající mechanismy a nezpomalovaly operace při odstraňování následků katastrof; zdůrazňuje potřebu pružné, jednoduché a rychlé koordinace mezi jednotlivými subjekty, která probíhá pouze mezi relevantními činiteli v krizových službách, kteří by měli zareagovat ve velmi krátkém čase a vyhnout se byrokracii; zdůrazňuje, že humanitární pomoc EU by měla být poskytována nezávisle na veškerých politických zájmech a řídit se humanitárními zásadami, jež byly sjednány na mezinárodní úrovni;

| 37. | poukazuje na zvýšená rizika katastrof způsobených lesními požáry, zejména v důsledku změny klimatu, která přispívá ke vzniku velkých lesních požárů; žádá Komisi, aby v rámci nového evropského střediska reakce na mimořádné situace vytvořila zvláštní útvar s cílem čelit těmto rizikům; |
| --- | --- |

37.

poukazuje na zvýšená rizika katastrof způsobených lesními požáry, zejména v důsledku změny klimatu, která přispívá ke vzniku velkých lesních požárů; žádá Komisi, aby v rámci nového evropského střediska reakce na mimořádné situace vytvořila zvláštní útvar s cílem čelit těmto rizikům;

| 38. | zdůrazňuje, že použití vojenských nástrojů pod civilním dohledem často představuje – jako poslední prostředek a v souladu s pokyny z Osla – důležitý přínos v reakci na katastrofu, zejména v případě specializovaných prostředků, strategické přepravy a těžké techniky; zdůrazňuje, že je třeba posílit koordinaci využívání všech dostupných kapacit – civilních a vojenských – a prostředků členských států pro řízení krizí, aby se zabránilo nákladnému zdvojování činnosti; |
| --- | --- |

38.

zdůrazňuje, že použití vojenských nástrojů pod civilním dohledem často představuje – jako poslední prostředek a v souladu s pokyny z Osla – důležitý přínos v reakci na katastrofu, zejména v případě specializovaných prostředků, strategické přepravy a těžké techniky; zdůrazňuje, že je třeba posílit koordinaci využívání všech dostupných kapacit – civilních a vojenských – a prostředků členských států pro řízení krizí, aby se zabránilo nákladnému zdvojování činnosti;

Logistika, doprava a telekomunikace

| 39. | uznává, že využití vojenských prostředků – dopravních, logistických i bezpečnostních – v rámci humanitárních operací může být významnou podporou, především v případě velmi rozsáhlých přírodních katastrof; připomíná, že v souladu s doporučeními OSN musí být vojenské prostředky používány ve velmi omezeném počtu případů a jako poslední možnost; |
| --- | --- |

39.

uznává, že využití vojenských prostředků – dopravních, logistických i bezpečnostních – v rámci humanitárních operací může být významnou podporou, především v případě velmi rozsáhlých přírodních katastrof; připomíná, že v souladu s doporučeními OSN musí být vojenské prostředky používány ve velmi omezeném počtu případů a jako poslední možnost;

| 40. | vyzývá, aby byly vytvořeny sdílené a účinné struktury pro logistiku zahrnující zejména všestranné týmy pro technickou pomoc a podporu financované EU, které by mohly podporovat kterékoli pracovníky a týmy EU či členských států na místě, především pak v případech, kdy se místní infrastruktura zhroutila; |
| --- | --- |

40.

vyzývá, aby byly vytvořeny sdílené a účinné struktury pro logistiku zahrnující zejména všestranné týmy pro technickou pomoc a podporu financované EU, které by mohly podporovat kterékoli pracovníky a týmy EU či členských států na místě, především pak v případech, kdy se místní infrastruktura zhroutila;

| 41. | vyzývá k mobilizaci týmů technické pomoci a podpory pro případ katastrofy a k vydání doporučení ohledně způsobu, jakým tyto týmy mohou poskytovat účinnější podporu obětem katastrof; |
| --- | --- |

41.

vyzývá k mobilizaci týmů technické pomoci a podpory pro případ katastrofy a k vydání doporučení ohledně způsobu, jakým tyto týmy mohou poskytovat účinnější podporu obětem katastrof;

| 42. | v zájmu co nejvyšší účinnosti a správného využívání stávajících kapacit navrhuje uvažovat o sloučení konzulárních zdrojů členských států, aby se zvýšila rychlost a zlepšila kvalita naší reakce v celosvětovém měřítku prostřednictvím optimalizace využívání již dostupných prostředků; doporučuje v tomto ohledu zavést hodnocení konzulárních kapacit různých členských států s cílem vypracovat bilanci prostředků, jež má v současné době ve světě k dispozici Evropská unie; |
| --- | --- |

42.

v zájmu co nejvyšší účinnosti a správného využívání stávajících kapacit navrhuje uvažovat o sloučení konzulárních zdrojů členských států, aby se zvýšila rychlost a zlepšila kvalita naší reakce v celosvětovém měřítku prostřednictvím optimalizace využívání již dostupných prostředků; doporučuje v tomto ohledu zavést hodnocení konzulárních kapacit různých členských států s cílem vypracovat bilanci prostředků, jež má v současné době ve světě k dispozici Evropská unie;

| 43. | vyzývá, aby byla zavedena lepší, posílená, nákladově efektivnější a dobře koordinovaná doprava veškeré věcné pomoci do lokalit postižených katastrofou, zejména prostřednictvím efektivnějších a jednodušších postupů, avšak při současném zohlednění stávajících záchranných systémů koordinovaných OSN, dále vyzývá k vyšší míře spolufinancování a zavedení nových způsobů, které umožňují přístup k dodatečným přepravním kapacitám, což může být založeno na rámcových smlouvách; |
| --- | --- |

43.

vyzývá, aby byla zavedena lepší, posílená, nákladově efektivnější a dobře koordinovaná doprava veškeré věcné pomoci do lokalit postižených katastrofou, zejména prostřednictvím efektivnějších a jednodušších postupů, avšak při současném zohlednění stávajících záchranných systémů koordinovaných OSN, dále vyzývá k vyšší míře spolufinancování a zavedení nových způsobů, které umožňují přístup k dodatečným přepravním kapacitám, což může být založeno na rámcových smlouvách;

| 44. | znovu zmiňuje stávající nástroje pro sledování a prevenci (zejména zařízení pro sledování na místě), jako jsou nástroje v rámci evropského programu globálního sledování životního prostředí a bezpečnosti (GMES) nebo programů INSPIRE a GALILEO, jejichž prostřednictvím lze sledovat potenciálně ohrožené oblasti s cílem připravit se tak účinněji na poskytování pomoci obětem katastrof; žádá Komisi, aby posoudila možnost vybavit EU vlastní zabezpečenou telekomunikační kapacitou a integrovanými řešeními pro řízení krizí, a to od fáze prevence až po obnovu; vyzývá Komisi, aby co nejlépe využívala stávajících a budoucích řešení a kapacit telekomunikačních satelitů s cílem usnadnit rozvoj služeb pro občany v oblasti veřejné bezpečnosti a tísňových služeb, a to ve spolupráci s Evropskou vesmírnou agenturou, členskými státy a zainteresovanými subjekty (soukromí operátoři, průmysl); |
| --- | --- |

44.

znovu zmiňuje stávající nástroje pro sledování a prevenci (zejména zařízení pro sledování na místě), jako jsou nástroje v rámci evropského programu globálního sledování životního prostředí a bezpečnosti (GMES) nebo programů INSPIRE a GALILEO, jejichž prostřednictvím lze sledovat potenciálně ohrožené oblasti s cílem připravit se tak účinněji na poskytování pomoci obětem katastrof; žádá Komisi, aby posoudila možnost vybavit EU vlastní zabezpečenou telekomunikační kapacitou a integrovanými řešeními pro řízení krizí, a to od fáze prevence až po obnovu; vyzývá Komisi, aby co nejlépe využívala stávajících a budoucích řešení a kapacit telekomunikačních satelitů s cílem usnadnit rozvoj služeb pro občany v oblasti veřejné bezpečnosti a tísňových služeb, a to ve spolupráci s Evropskou vesmírnou agenturou, členskými státy a zainteresovanými subjekty (soukromí operátoři, průmysl);

| 45. | vyzývá Komisi, aby především s využitím telekomunikačních prostředků, včetně satelitních komunikací, vytvořila komunikační a informační systém, který by záchranným týmům poskytoval rychlý přístup k přesným informacím umožňujícím účinnou distribuci prostředků k uspokojení základních potřeb a vybavení nezbytného k sociální reorganizaci bezprostředně po katastrofických událostech; |
| --- | --- |

45.

vyzývá Komisi, aby především s využitím telekomunikačních prostředků, včetně satelitních komunikací, vytvořila komunikační a informační systém, který by záchranným týmům poskytoval rychlý přístup k přesným informacím umožňujícím účinnou distribuci prostředků k uspokojení základních potřeb a vybavení nezbytného k sociální reorganizaci bezprostředně po katastrofických událostech;

Komunikace, zviditelnění, školení, výzkum

| 46. | vyzývá ke komplexní komunikační strategii zahrnující veškeré orgány EU, členské státy, sociální partnery a občanskou společnost, která zlepší celkovou viditelnost a transparentnost evropských činností v zemích, jimž je pomoc poskytována, i mezi evropskými občany, při současném zajištění toho, aby operace při odstraňování následků katastrof nikdy nebyly podřizovány obchodním, politickým a strategickým zájmům; domnívá se, že tato strategie musí usilovat o zjednodušení a sjednocení metod a nástrojů komunikace; za tímto účelem navrhuje například vytvořit společný kodex oblékání a logo spolu se symboly jednotlivých států pro veškerý evropský personál, jakož i jmenovat jediného mluvčího, který by zajistil šíření informací o reakci na mimořádnou událost; žádá o jakoukoli komunikační strategii k zajištění toho, aby se jasně rozlišovalo mezi humanitární pomocí a vojenskou činností; |
| --- | --- |

46.

vyzývá ke komplexní komunikační strategii zahrnující veškeré orgány EU, členské státy, sociální partnery a občanskou společnost, která zlepší celkovou viditelnost a transparentnost evropských činností v zemích, jimž je pomoc poskytována, i mezi evropskými občany, při současném zajištění toho, aby operace při odstraňování následků katastrof nikdy nebyly podřizovány obchodním, politickým a strategickým zájmům; domnívá se, že tato strategie musí usilovat o zjednodušení a sjednocení metod a nástrojů komunikace; za tímto účelem navrhuje například vytvořit společný kodex oblékání a logo spolu se symboly jednotlivých států pro veškerý evropský personál, jakož i jmenovat jediného mluvčího, který by zajistil šíření informací o reakci na mimořádnou událost; žádá o jakoukoli komunikační strategii k zajištění toho, aby se jasně rozlišovalo mezi humanitární pomocí a vojenskou činností;

| 47. | zdůrazňuje, že informace jsou další klíčovou součástí účinné prevence katastrof a politiky reakce na katastrofy na všech úrovních a že změna povahy rizika vyžaduje průběžnou aktualizaci znalostí, spolehlivé a srovnatelné informace o četnosti výskytu, rizicích a souvisejících důsledcích katastrof a související analytické nástroje; vyzývá proto ke koordinaci činností, větší dostupnosti a systematickému šíření technických a vědeckých informací a odborných znalostí, sdílení osvědčených postupů, včetně studií o získaných zkušenostech a jejich uplatňování v praxi, jako jsou zkušenosti nabyté díky programům, které byly v minulosti prováděny v rámci iniciativy Společenství INTERREG; |
| --- | --- |

47.

zdůrazňuje, že informace jsou další klíčovou součástí účinné prevence katastrof a politiky reakce na katastrofy na všech úrovních a že změna povahy rizika vyžaduje průběžnou aktualizaci znalostí, spolehlivé a srovnatelné informace o četnosti výskytu, rizicích a souvisejících důsledcích katastrof a související analytické nástroje; vyzývá proto ke koordinaci činností, větší dostupnosti a systematickému šíření technických a vědeckých informací a odborných znalostí, sdílení osvědčených postupů, včetně studií o získaných zkušenostech a jejich uplatňování v praxi, jako jsou zkušenosti nabyté díky programům, které byly v minulosti prováděny v rámci iniciativy Společenství INTERREG;

| 48. | zdůrazňuje potřebu zvyšovat povědomí o postupech, které je nutné následovat při řešení krizové situace, přičemž je potřeba věnovat zvláštní pozornost průpravě mladých lidí počínaje školním věkem; vyzývá Komisi, aby při zapojení škol a konkrétních dobrovolnických sdružení zvýšila kulturu plánování a posílila prevenci a odolnost, což je předpokladem k optimalizaci práce v oblasti civilní ochrany; |
| --- | --- |

48.

zdůrazňuje potřebu zvyšovat povědomí o postupech, které je nutné následovat při řešení krizové situace, přičemž je potřeba věnovat zvláštní pozornost průpravě mladých lidí počínaje školním věkem; vyzývá Komisi, aby při zapojení škol a konkrétních dobrovolnických sdružení zvýšila kulturu plánování a posílila prevenci a odolnost, což je předpokladem k optimalizaci práce v oblasti civilní ochrany;

| 49. | poukazuje na klíčovou úlohu regionálních a místních orgánů, které stojí v případě katastrofy v přední linii, zejména v případě katastrof v přeshraničních oblastech, a jejichž zapojení může zviditelnit EU v očích jejích občanů; vyzývá proto Komisi, aby zajistila, že členské státy zapojí své regionální a místní orgány do reakce na katastrofy v ranné fázi na základě modelu víceúrovňové správy uplatňovaného v oblasti politiky soudržnosti, a to prostřednictvím komunikační strategie stejně výhodné pro všechny subjekty, jež se podílejí na mechanismu reakce na katastrofy; |
| --- | --- |

49.

poukazuje na klíčovou úlohu regionálních a místních orgánů, které stojí v případě katastrofy v přední linii, zejména v případě katastrof v přeshraničních oblastech, a jejichž zapojení může zviditelnit EU v očích jejích občanů; vyzývá proto Komisi, aby zajistila, že členské státy zapojí své regionální a místní orgány do reakce na katastrofy v ranné fázi na základě modelu víceúrovňové správy uplatňovaného v oblasti politiky soudržnosti, a to prostřednictvím komunikační strategie stejně výhodné pro všechny subjekty, jež se podílejí na mechanismu reakce na katastrofy;

| 50. | vyzývá Komisi a členské státy, aby vytvořily jasný systém informování a prevence pro všechny evropské občany na jejich cestách, a to jak v EU, tak i mimo území členských států; navrhuje tudíž, aby byla na evropských cestovních pasech uváděna linka tísňového volání 112 s upřesněním její dostupnosti v celé EU tak, aby ji mohli cestující na území EU využívat, jakož i odkaz na článek 23 Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví, že „každý občan Unie má na území třetí země, kde členský stát, jehož je občan státním příslušníkem, nemá své zastoupení, právo na diplomatickou nebo konzulární ochranu kterýmkoli členským státem za stejných podmínek jako státní příslušníci tohoto státu (...)“, což mohou využít cestující mimo území států EU; |
| --- | --- |

50.

vyzývá Komisi a členské státy, aby vytvořily jasný systém informování a prevence pro všechny evropské občany na jejich cestách, a to jak v EU, tak i mimo území členských států; navrhuje tudíž, aby byla na evropských cestovních pasech uváděna linka tísňového volání 112 s upřesněním její dostupnosti v celé EU tak, aby ji mohli cestující na území EU využívat, jakož i odkaz na článek 23 Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví, že „každý občan Unie má na území třetí země, kde členský stát, jehož je občan státním příslušníkem, nemá své zastoupení, právo na diplomatickou nebo konzulární ochranu kterýmkoli členským státem za stejných podmínek jako státní příslušníci tohoto státu (...)“, což mohou využít cestující mimo území států EU;

| 51. | žádá, aby byli evropští občané a občané třetích zemí přítomní v EU lépe informováni o jednotném evropském čísle tísňového volání 112, zejména prostřednictvím písemných a audiovizuálních sdělovacích prostředků a veřejných oznámení, aby tak mohli všichni tito občané uvedené číslo automaticky používat pro informování o jakékoli katastrofě, k níž došlo na území EU; |
| --- | --- |

51.

žádá, aby byli evropští občané a občané třetích zemí přítomní v EU lépe informováni o jednotném evropském čísle tísňového volání 112, zejména prostřednictvím písemných a audiovizuálních sdělovacích prostředků a veřejných oznámení, aby tak mohli všichni tito občané uvedené číslo automaticky používat pro informování o jakékoli katastrofě, k níž došlo na území EU;

| 52. | má za to, že jednotná školení evropského personálu a odborníků v oblasti reakce na katastrofy by umožnila rozvoj povědomí o společných evropských pracovních metodách a intervenčních postupech prostřednictvím „společné osnovy“ školení a specializovaných modulů; v této souvislosti doporučuje společná cvičení reakce na katastrofy mezi civilními a vojenskými logistickými jednotkami; |
| --- | --- |

52.

má za to, že jednotná školení evropského personálu a odborníků v oblasti reakce na katastrofy by umožnila rozvoj povědomí o společných evropských pracovních metodách a intervenčních postupech prostřednictvím „společné osnovy“ školení a specializovaných modulů; v této souvislosti doporučuje společná cvičení reakce na katastrofy mezi civilními a vojenskými logistickými jednotkami;

Reakce na katastrofy, připravenost a prevence

| 53. | konstatuje, že prevence katastrof je často hospodárnější než boj s jejich následky; zdůrazňuje proto zásadní potřebu doplnit politiku v oblasti schopnosti Evropské unie reagovat na naléhavé situace posílením politiky v oblasti předvídání a prevence rizik a vybízí Komisi, aby připravila komplexní a inovativní strategii EU týkající se snižování rizika katastrof; vyzývá k vyčlenění dostatečných zdrojů na včasnou identifikaci možných katastrof; žádá Komisi, aby zajistila, že revize strukturálních fondů a Fondu solidarity bude využita na podporu rozvoje politik a investic v těchto oblastech; dále vyzývá k lepšímu vzdělávání v oblasti prevence katastrof, investicím do prevence katastrof a změny klimatu, k vytvoření vhodných právních předpisů v oblasti nakládání s vodou, účinnějšímu řízení rizik a k podrobnému sledování provádění směrnice o povodních na regionální a místní úrovni; v této souvislosti poukazuje na to, že regionální a místní orgány plní při prevenci katastrof klíčovou úlohu prostřednictvím provádění strategie prevence rizik na místní úrovni, včetně společných zásahů za účasti týmů z různých států; |
| --- | --- |

53.

konstatuje, že prevence katastrof je často hospodárnější než boj s jejich následky; zdůrazňuje proto zásadní potřebu doplnit politiku v oblasti schopnosti Evropské unie reagovat na naléhavé situace posílením politiky v oblasti předvídání a prevence rizik a vybízí Komisi, aby připravila komplexní a inovativní strategii EU týkající se snižování rizika katastrof; vyzývá k vyčlenění dostatečných zdrojů na včasnou identifikaci možných katastrof; žádá Komisi, aby zajistila, že revize strukturálních fondů a Fondu solidarity bude využita na podporu rozvoje politik a investic v těchto oblastech; dále vyzývá k lepšímu vzdělávání v oblasti prevence katastrof, investicím do prevence katastrof a změny klimatu, k vytvoření vhodných právních předpisů v oblasti nakládání s vodou, účinnějšímu řízení rizik a k podrobnému sledování provádění směrnice o povodních na regionální a místní úrovni; v této souvislosti poukazuje na to, že regionální a místní orgány plní při prevenci katastrof klíčovou úlohu prostřednictvím provádění strategie prevence rizik na místní úrovni, včetně společných zásahů za účasti týmů z různých států;

| 54. | znovu opakuje svůj postoj, že vzhledem ke vzájemné souvislosti mezi suchem, lesními požáry a dezertifikací by Komise měla předložit návrh podobný směrnici o povodních s cílem podpořit přijetí politiky EU v oblasti nedostatku vody, sucha a přizpůsobení se změně klimatu; v tomto ohledu rovněž opakovaně připomíná důležitost vytvoření evropské observatoře pro sledování sucha, jež by byla odpovědná za studování, zmírňování a sledování účinků sucha; |
| --- | --- |

54.

znovu opakuje svůj postoj, že vzhledem ke vzájemné souvislosti mezi suchem, lesními požáry a dezertifikací by Komise měla předložit návrh podobný směrnici o povodních s cílem podpořit přijetí politiky EU v oblasti nedostatku vody, sucha a přizpůsobení se změně klimatu; v tomto ohledu rovněž opakovaně připomíná důležitost vytvoření evropské observatoře pro sledování sucha, jež by byla odpovědná za studování, zmírňování a sledování účinků sucha;

| 55. | znovu rovněž opakuje svou výzvu, aby Komise přijala směrnici o prevenci a hašení požárů, jež by měla upravit pravidelné shromažďování údajů, přípravu map a stanovování ohrožených oblastí, přípravu plánů řízení rizika požárů, stanovení zdrojů vyčleněných zdrojů a dostupných zařízení ze strany členských států, koordinaci různých správních orgánů, minimální požadavky pro školení personálu a stanovení environmentální odpovědnosti a odpovídajících sankcí; |
| --- | --- |

55.

znovu rovněž opakuje svou výzvu, aby Komise přijala směrnici o prevenci a hašení požárů, jež by měla upravit pravidelné shromažďování údajů, přípravu map a stanovování ohrožených oblastí, přípravu plánů řízení rizika požárů, stanovení zdrojů vyčleněných zdrojů a dostupných zařízení ze strany členských států, koordinaci různých správních orgánů, minimální požadavky pro školení personálu a stanovení environmentální odpovědnosti a odpovídajících sankcí;

| 56. | domnívá se, že další využívání příležitostí nabízených v souvislosti s evropským územním cílem má zásadní význam; domnívá se, že v této souvislosti může Evropské sdružení pro územní spolupráci (ESÚS) představovat zásadní nástroj pro další prohloubení nadnárodní, přeshraniční a meziregionální spolupráce, a to i se zeměmi, jež nejsou členskými státy EU; vnímá rozvoj meziregionální přeshraniční spolupráce jako důkaz zvláště významného příspěvku ze strany regionů, pokud jde o poskytnutí rychlé pomoci za účelem civilní ochrany; domnívá se, že tato plodná spolupráce obsahuje mj. společný cíl, jímž je zmapování rizik a posouzení případných hrozeb, a že právě zde může EU významně a viditelně přispět k ještě efektivnější a účinnější spolupráci, zejména tím, že zlepší její koordinaci; |
| --- | --- |

56.

domnívá se, že další využívání příležitostí nabízených v souvislosti s evropským územním cílem má zásadní význam; domnívá se, že v této souvislosti může Evropské sdružení pro územní spolupráci (ESÚS) představovat zásadní nástroj pro další prohloubení nadnárodní, přeshraniční a meziregionální spolupráce, a to i se zeměmi, jež nejsou členskými státy EU; vnímá rozvoj meziregionální přeshraniční spolupráce jako důkaz zvláště významného příspěvku ze strany regionů, pokud jde o poskytnutí rychlé pomoci za účelem civilní ochrany; domnívá se, že tato plodná spolupráce obsahuje mj. společný cíl, jímž je zmapování rizik a posouzení případných hrozeb, a že právě zde může EU významně a viditelně přispět k ještě efektivnější a účinnější spolupráci, zejména tím, že zlepší její koordinaci;

| 57. | poukazuje na to, že během Evropského roku dobrovolnictví by bylo symbolické a přínosné podporovat ty státy, které podporují dobrovolnické aktivity a organizace; |
| --- | --- |

57.

poukazuje na to, že během Evropského roku dobrovolnictví by bylo symbolické a přínosné podporovat ty státy, které podporují dobrovolnické aktivity a organizace;

| 58. | vyzývá Komisi, aby za tímto účelem co nejdříve, avšak nejpozději do konce roku 2011, předložila ambiciózní legislativní návrhy; |
| --- | --- |

58.

vyzývá Komisi, aby za tímto účelem co nejdříve, avšak nejpozději do konce roku 2011, předložila ambiciózní legislativní návrhy;

*

* *

| 59. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

59.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. L 71, 10.3.2007, s. 9.

(2)  Úř. věst. L 314, 1.12.2007, s. 9.

(3)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0465.

(4)  Úř. věst. C 341E, 16.12.2010, s. 5.

(5)  Úř. věst. C 224E, 19.8.2010, s. 1.

(6)  Úř. věst. C 286E, 27.11.2009, s. 15.

(7)  Úř. věst. C 187E, 24.7.2008, s. 55.

(8)  Především pilotní projekt na posílení spolupráce mezi členskými státy v boji proti lesním požárům (2008) a přípravná akce zaměřená na schopnost rychlé reakce v EU (2008–2010).

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/41

---

Úterý, 27. září 2011Cestovní ruch v Evropě

P7_TA(2011)0407

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o Evropě jako přední světové destinaci cestovního ruchu – nový politický rámec pro evropský cestovní ruch (2010/2206(INI))

2013/C 56 E/05

Evropský parlament,

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané „Základní směry pro udržitelnost evropského cestovního ruchu“ (KOM(2003)0716), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Základní směry pro udržitelnost evropského cestovního ruchu“ (KOM(2003)0716),

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané „Obnovená politika EU v oblasti cestovního ruchu: Vstříc silnějšímu partnerství pro evropský cestovní ruch“ (KOM(2006)0134), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Obnovená politika EU v oblasti cestovního ruchu: Vstříc silnějšímu partnerství pro evropský cestovní ruch“ (KOM(2006)0134),

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané „Agenda pro udržitelný a konkurenceschopný evropský cestovní ruch“ (dále jen „Agenda 21“ (KOM(2007)0621), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Agenda pro udržitelný a konkurenceschopný evropský cestovní ruch“ (dále jen „Agenda 21“ (KOM(2007)0621),

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané „Evropa jako přední světová destinace cestovního ruchu – nový politický rámec pro evropský cestovní ruch“ (KOM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Evropa jako přední světová destinace cestovního ruchu – nový politický rámec pro evropský cestovní ruch“ (KOM(2010)0352),

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané „Evropa 2020. Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Evropa 2020. Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (KOM(2010)2020),

| — | s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o evropské statistice týkající se cestovního ruchu (KOM(2010)0117), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o evropské statistice týkající se cestovního ruchu (KOM(2010)0117),

| — | s ohledem na madridskou deklaraci nazvanou „Směrem k sociálně odpovědnému modelu odvětví cestovního ruchu“ přijatou na neformální schůzce ministrů dne 15. dubna 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na madridskou deklaraci nazvanou „Směrem k sociálně odpovědnému modelu odvětví cestovního ruchu“ přijatou na neformální schůzce ministrů dne 15. dubna 2010,

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 12. října 2010 o „Evropě jako přední světové destinaci cestovního ruchu – nový politický rámec pro evropský cestovní ruch“ (14944/10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 12. října 2010 o „Evropě jako přední světové destinaci cestovního ruchu – nový politický rámec pro evropský cestovní ruch“ (14944/10),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů s názvem „Evropa jako přední světová destinace cestovního ruchu – nový politický rámec pro evropský cestovní ruch“ (CoR 342/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů s názvem „Evropa jako přední světová destinace cestovního ruchu – nový politický rámec pro evropský cestovní ruch“ (CoR 342/2010),

| — | s ohledem na doporučení Rady ze dne 22. prosince 1986 (1) o protipožární bezpečnosti ve stávajících hotelech (86/666/EHS), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Rady ze dne 22. prosince 1986 (1) o protipožární bezpečnosti ve stávajících hotelech (86/666/EHS),

| — | s ohledem na směrnici Rady 90/314/EHS ze dne 13. června 1990 (2) o souborných službách pro cesty, pobyty a zájezdy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Rady 90/314/EHS ze dne 13. června 1990 (2) o souborných službách pro cesty, pobyty a zájezdy,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES (3) ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES (3) ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu,

| — | s ohledem na směrnici Rady 2009/47/ES (4) ze dne 5. května 2009, kterou se mění směrnice 2006/112/ES, pokud jde o snížené sazby daně z přidané hodnoty, |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Rady 2009/47/ES (4) ze dne 5. května 2009, kterou se mění směrnice 2006/112/ES, pokud jde o snížené sazby daně z přidané hodnoty,

| — | s ohledem na rozhodnutí Komise ze dne 9. července 2009 (5), kterým se stanovují ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství ubytovacím službám pro turisty (2009/578/ES), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Komise ze dne 9. července 2009 (5), kterým se stanovují ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství ubytovacím službám pro turisty (2009/578/ES),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 (6) ze dne 25. listopadu 2009 o ekoznačce EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 (6) ze dne 25. listopadu 2009 o ekoznačce EU,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 8. září 2005 (7) o nových perspektivách a nových výzvách pro udržitelný evropský cestovní ruch, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 8. září 2005 (7) o nových perspektivách a nových výzvách pro udržitelný evropský cestovní ruch,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 29. listopadu 2007 (8) o „Obnovené politice EU v oblasti cestovního ruchu: Vstříc silnějšímu partnerství pro evropský cestovní ruch“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 29. listopadu 2007 (8) o „Obnovené politice EU v oblasti cestovního ruchu: Vstříc silnějšímu partnerství pro evropský cestovní ruch“,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. prosince 2008 (9) o dopadu cestovního ruchu na pobřežní regiony z hlediska regionálního rozvoje, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. prosince 2008 (9) o dopadu cestovního ruchu na pobřežní regiony z hlediska regionálního rozvoje,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. února 2011 (10) o praktických aspektech revize nástrojů EU na podporu financování malých a středních podniků v příštím programovém období, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. února 2011 (10) o praktických aspektech revize nástrojů EU na podporu financování malých a středních podniků v příštím programovém období,

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch a stanoviska Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku, Výboru pro regionální rozvoj, Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a Výboru pro kulturu a vzdělávání (A7-0265/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch a stanoviska Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku, Výboru pro regionální rozvoj, Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a Výboru pro kulturu a vzdělávání (A7-0265/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že odvětví cestovního ruchu představuje 10 % HDP a 12 % celkové zaměstnanosti, a je tak třetí nejdůležitější sociálně-ekonomickou činností v EU; vzhledem k tomu, že toto odvětví tvoří z velké části mikropodniky a malé a střední podniky, že je hlavním zdrojem příjmů pro některé regiony EU, jako jsou ostrovy, a že sehrává klíčovou úlohu z hlediska hospodářského rozvoje a hospodářské, sociální a regionální soudržnosti EU a také z hlediska dosažení cílů strategie Evropa 2020, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že odvětví cestovního ruchu představuje 10 % HDP a 12 % celkové zaměstnanosti, a je tak třetí nejdůležitější sociálně-ekonomickou činností v EU; vzhledem k tomu, že toto odvětví tvoří z velké části mikropodniky a malé a střední podniky, že je hlavním zdrojem příjmů pro některé regiony EU, jako jsou ostrovy, a že sehrává klíčovou úlohu z hlediska hospodářského rozvoje a hospodářské, sociální a regionální soudržnosti EU a také z hlediska dosažení cílů strategie Evropa 2020,

| B. | vzhledem k tomu, že cestovní ruch rovněž přispívá k obohacení člověka, výměnám, blahobytu, dobrým životním podmínkám, kultuře a sociální soudržnosti; vzhledem k tomu, že by se pozornost tudíž měla zaměřit na kvalitativní přístup, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že cestovní ruch rovněž přispívá k obohacení člověka, výměnám, blahobytu, dobrým životním podmínkám, kultuře a sociální soudržnosti; vzhledem k tomu, že by se pozornost tudíž měla zaměřit na kvalitativní přístup,

| C. | vzhledem k tomu, že z celosvětového hlediska je Evropská unie přední turistickou destinací, pokud jde o počet zahraničních návštěvníků, a že toto prvenství je třeba posílit řešením problémů, které jsou na jedné straně způsobeny větší celosvětovou konkurencí a trhem s neustále se měnící poptávkou a na druhé straně potřebou zajistit udržitelnější a trvalejší charakter tohoto odvětví, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že z celosvětového hlediska je Evropská unie přední turistickou destinací, pokud jde o počet zahraničních návštěvníků, a že toto prvenství je třeba posílit řešením problémů, které jsou na jedné straně způsobeny větší celosvětovou konkurencí a trhem s neustále se měnící poptávkou a na druhé straně potřebou zajistit udržitelnější a trvalejší charakter tohoto odvětví,

| D. | vzhledem k tomu, že cestovní ruch v Evropě čelí řadě výzev: globální hospodářské krizi, konkurenceschopnosti jiných destinací mimo EU a rozmanitosti nabízených turistických atrakcí, dopadům změny klimatu a sezónním výkyvům turistické aktivity, demografickému vývoji v Evropě, rostoucímu vlivu informačních a komunikačních technologií a řadě nepředvídaných událostí, jež toto odvětví občas postihují, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že cestovní ruch v Evropě čelí řadě výzev: globální hospodářské krizi, konkurenceschopnosti jiných destinací mimo EU a rozmanitosti nabízených turistických atrakcí, dopadům změny klimatu a sezónním výkyvům turistické aktivity, demografickému vývoji v Evropě, rostoucímu vlivu informačních a komunikačních technologií a řadě nepředvídaných událostí, jež toto odvětví občas postihují,

| E. | vzhledem k tomu, že cestovní ruch přispívá k propagaci Evropy a jejího kulturního a jazykového dědictví, přičemž respektuje rozmanitost, a k zachování společných hodnot a prohloubení pocitu evropské identity, evropské sounáležitosti a evropského občanství; vzhledem k tomu, že rozvoj cestovního ruchu musí hrát klíčovou úlohu při posilování regionálního rozměru v rámci EU, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že cestovní ruch přispívá k propagaci Evropy a jejího kulturního a jazykového dědictví, přičemž respektuje rozmanitost, a k zachování společných hodnot a prohloubení pocitu evropské identity, evropské sounáležitosti a evropského občanství; vzhledem k tomu, že rozvoj cestovního ruchu musí hrát klíčovou úlohu při posilování regionálního rozměru v rámci EU,

| F. | vzhledem k tomu, že rozmanitost, mnohostrannost a multikulturalismus Evropy nabízí maximální potenciál pro rozvoj jakýchkoli podob tematického cestovního ruchu a že rozvoj a podpora forem diverzifikovaného cestovního ruchu jsou možná jedinou účinnou odpovědí na deformace, problémy a zhoršení, k nimž vede model neregulovaného a nediferencovaného masového cestovního ruchu, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že rozmanitost, mnohostrannost a multikulturalismus Evropy nabízí maximální potenciál pro rozvoj jakýchkoli podob tematického cestovního ruchu a že rozvoj a podpora forem diverzifikovaného cestovního ruchu jsou možná jedinou účinnou odpovědí na deformace, problémy a zhoršení, k nimž vede model neregulovaného a nediferencovaného masového cestovního ruchu,

| G. | vzhledem k tomu, že podle Lisabonské smlouvy (článek 195) se cestovní ruch stal zvláštní pravomocí EU, která tak může podporovat a doplňovat kroky jednotlivých členských států tím, že bude napomáhat k vytváření atmosféry vedoucí k rozvoji podniků v odvětví cestovního ruchu a k posílení spolupráce mezi členskými státy, přičemž může vyloučit jakoukoli harmonizaci právních a regulačních ustanovení členských států, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že podle Lisabonské smlouvy (článek 195) se cestovní ruch stal zvláštní pravomocí EU, která tak může podporovat a doplňovat kroky jednotlivých členských států tím, že bude napomáhat k vytváření atmosféry vedoucí k rozvoji podniků v odvětví cestovního ruchu a k posílení spolupráce mezi členskými státy, přičemž může vyloučit jakoukoli harmonizaci právních a regulačních ustanovení členských států,

| H. | vzhledem k tomu, že na základě této nové pravomoci je třeba vypracovat evropskou strategii s jasnými a náročnými cíli, která by plně respektovala zásadu subsidiarity, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že na základě této nové pravomoci je třeba vypracovat evropskou strategii s jasnými a náročnými cíli, která by plně respektovala zásadu subsidiarity,

| I. | vzhledem k tomu, že zajištění účinnosti a viditelnosti těchto nových pravomocí a budoucí politiky EU v oblasti cestovního ruchu, jakou evropští občané a naši návštěvníci požadují, vyžaduje nejen strategický a akční plán, ale také přiměřené zdroje z finančního programu EU na období 2014–2020, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že zajištění účinnosti a viditelnosti těchto nových pravomocí a budoucí politiky EU v oblasti cestovního ruchu, jakou evropští občané a naši návštěvníci požadují, vyžaduje nejen strategický a akční plán, ale také přiměřené zdroje z finančního programu EU na období 2014–2020,

| J. | vzhledem k tomu, že hospodářství nejvzdálenějších regionů a některých ostrovních oblastí EU je kvůli jejich značné odlehlosti a izolovanosti téměř zcela závislé na letecké dopravě, a že je tudíž třeba přijmout opatření přizpůsobená jejich závislosti na tomto druhu dopravy, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že hospodářství nejvzdálenějších regionů a některých ostrovních oblastí EU je kvůli jejich značné odlehlosti a izolovanosti téměř zcela závislé na letecké dopravě, a že je tudíž třeba přijmout opatření přizpůsobená jejich závislosti na tomto druhu dopravy,

| 1. | vítá politickou strategii předloženou Komisí, která určuje 21 konkrétních opatření na oživení tohoto odvětví; domnívá se, že tento dokument spolu s jeho prováděcím plánem představují pevný základ, na němž lze stavět politiku EU zaměřenou na konkurenceschopný, moderní, vysoce kvalitní, udržitelný a všem dostupný cestovní ruch; vybízí Komisi, aby v rámci prováděcího plánu co nejdříve stanovila konkrétní lhůty pro provádění daných opatření a dosažení daných cílů; žádá členské státy, aby spolupracovaly a předložily programy pro každé opatření ve shodě s příslušnými vnitrostátními, regionálními nebo místními orgány; vyzývá Komisi, aby se zaměřila na přednostní opaření, jež jsou inovativní a představují evropskou přidanou hodnotu; |
| --- | --- |

1.

vítá politickou strategii předloženou Komisí, která určuje 21 konkrétních opatření na oživení tohoto odvětví; domnívá se, že tento dokument spolu s jeho prováděcím plánem představují pevný základ, na němž lze stavět politiku EU zaměřenou na konkurenceschopný, moderní, vysoce kvalitní, udržitelný a všem dostupný cestovní ruch; vybízí Komisi, aby v rámci prováděcího plánu co nejdříve stanovila konkrétní lhůty pro provádění daných opatření a dosažení daných cílů; žádá členské státy, aby spolupracovaly a předložily programy pro každé opatření ve shodě s příslušnými vnitrostátními, regionálními nebo místními orgány; vyzývá Komisi, aby se zaměřila na přednostní opaření, jež jsou inovativní a představují evropskou přidanou hodnotu;

| 2. | domnívá se, že základem strategie EU pro cestovní ruch by měl být za prvé balíček zvláštních opatření určených výlučně pro odvětví cestovního ruchu a za druhé, vzhledem k tomu, že cestovní ruch zasahuje do dalších oblastí, koordinace s dalšími souvisejícími politickými oblastmi s cílem vytvořit systém, který bude skutečně podporovat cestovní ruch; je dále toho názoru, že je třeba přesně posoudit, jaký dopad na cestovní ruch mají opatření učiněná v jiných odvětvích, a požaduje integrovaný přístup, jehož účelem bude rozvíjet součinnost jak mezi různými odvětvovými politikami, tak mezi různými nástroji financování; |
| --- | --- |

2.

domnívá se, že základem strategie EU pro cestovní ruch by měl být za prvé balíček zvláštních opatření určených výlučně pro odvětví cestovního ruchu a za druhé, vzhledem k tomu, že cestovní ruch zasahuje do dalších oblastí, koordinace s dalšími souvisejícími politickými oblastmi s cílem vytvořit systém, který bude skutečně podporovat cestovní ruch; je dále toho názoru, že je třeba přesně posoudit, jaký dopad na cestovní ruch mají opatření učiněná v jiných odvětvích, a požaduje integrovaný přístup, jehož účelem bude rozvíjet součinnost jak mezi různými odvětvovými politikami, tak mezi různými nástroji financování;

| 3. | vyjadřuje politování nad nedostatkem soudržnosti v rámci Komise, pokud jde o politiku cestovního ruchu; považuje za zásadní, aby Komise zajistila koordinovaný a integrovaný přístup mezi dotčenými generálními ředitelstvími; |
| --- | --- |

3.

vyjadřuje politování nad nedostatkem soudržnosti v rámci Komise, pokud jde o politiku cestovního ruchu; považuje za zásadní, aby Komise zajistila koordinovaný a integrovaný přístup mezi dotčenými generálními ředitelstvími;

| 4. | zdůrazňuje nevyhnutelnost úzké spolupráce mezi evropskými, vnitrostátními, regionálními a místními orgány na jedné straně a mezi institucemi jako celkem a subjekty v rámci daného odvětví na straně druhé s cílem řešit průřezové otázky spojené s cestovním ruchem, a to při dodržování zásady subsidiarity; připomíná, že v oblasti cestovního ruchu mají mnohé evropské regiony a obce bezprostřední pravomoc, a že tudíž hrají ústřední úlohu, pokud jde o provádění projektů a konkrétních opatření; doufá, že se regiony a obce budou mj. v souvislosti se strategií Evropa 2020 snažit o užší spolupráci a že se budou udržitelným a účinným způsobem podílet na rozvoji nové politiky cestovního ruchu; domnívá se, že v témže období by konkrétní programové nástroje, jako jsou strategie pro makroregiony, mohly pozvednout cestovní ruch v rámci regionů i mezi regiony a zvýšit atraktivitu a viditelnost evropských regionů a obcí; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje nevyhnutelnost úzké spolupráce mezi evropskými, vnitrostátními, regionálními a místními orgány na jedné straně a mezi institucemi jako celkem a subjekty v rámci daného odvětví na straně druhé s cílem řešit průřezové otázky spojené s cestovním ruchem, a to při dodržování zásady subsidiarity; připomíná, že v oblasti cestovního ruchu mají mnohé evropské regiony a obce bezprostřední pravomoc, a že tudíž hrají ústřední úlohu, pokud jde o provádění projektů a konkrétních opatření; doufá, že se regiony a obce budou mj. v souvislosti se strategií Evropa 2020 snažit o užší spolupráci a že se budou udržitelným a účinným způsobem podílet na rozvoji nové politiky cestovního ruchu; domnívá se, že v témže období by konkrétní programové nástroje, jako jsou strategie pro makroregiony, mohly pozvednout cestovní ruch v rámci regionů i mezi regiony a zvýšit atraktivitu a viditelnost evropských regionů a obcí;

| 5. | vyzývá Komisi, aby zvážila zavedení dvou nových zásad pro cestovní ruch: „meziregionálního přístupu“ a „doplňkovosti“, a to v zájmu podpory společného plánování a spolupráce mezi službami cestovního ruchu v rámci jedné zeměpisné oblasti, tj. buď mezi sousedícími regiony, jež jsou součástí různých členských států, nebo na specifické tematické úrovni mezi regiony, jež jsou provázány společnými prvky; |
| --- | --- |

5.

vyzývá Komisi, aby zvážila zavedení dvou nových zásad pro cestovní ruch: „meziregionálního přístupu“ a „doplňkovosti“, a to v zájmu podpory společného plánování a spolupráce mezi službami cestovního ruchu v rámci jedné zeměpisné oblasti, tj. buď mezi sousedícími regiony, jež jsou součástí různých členských států, nebo na specifické tematické úrovni mezi regiony, jež jsou provázány společnými prvky;

Konkurenceschopný, moderní a kvalitní cestovní ruch

| 6. | zastává názor, že cestovní ruch je nutné považovat za neoddělitelnou součást evropské průmyslové a inovační politiky, a opakuje, že obnova cestovního ruchu je strategickým a životně důležitým cílem pro zaměstnanost v jednotlivých členských státech; zdůrazňuje v této souvislosti význam mikropodniků a malých a středních podniků, jež na své úrovni přispívají k inovacím a stabilitě v tomto odvětví a které zaručují kvalitu, rozmanitost a autentičnost regionů, v nichž mají své kořeny; vybízí Komisi, aby více podporovala tento přístup v oblasti evropských služeb cestovního ruchu; |
| --- | --- |

6.

zastává názor, že cestovní ruch je nutné považovat za neoddělitelnou součást evropské průmyslové a inovační politiky, a opakuje, že obnova cestovního ruchu je strategickým a životně důležitým cílem pro zaměstnanost v jednotlivých členských státech; zdůrazňuje v této souvislosti význam mikropodniků a malých a středních podniků, jež na své úrovni přispívají k inovacím a stabilitě v tomto odvětví a které zaručují kvalitu, rozmanitost a autentičnost regionů, v nichž mají své kořeny; vybízí Komisi, aby více podporovala tento přístup v oblasti evropských služeb cestovního ruchu;

| 7. | vyzývá Komisi, aby každoročně shromažďovala a zveřejňovala osvědčené postupy v oblasti cestovního ruchu; |
| --- | --- |

7.

vyzývá Komisi, aby každoročně shromažďovala a zveřejňovala osvědčené postupy v oblasti cestovního ruchu;

| 8. | souhlasí s návrhem Komise vytvořit spolu s členskými státy, místními a regionálními orgány a s úřady pro cestovní ruch značku „Evropa“, jejímž účelem by bylo propagovat ve světě jako turistickou destinaci Evropu jako celek; za tímto účelem vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy a příslušnými úřady pro cestovní ruch zahájila informační kampaň; zdůrazňuje, že veškeré propagační akce by měly respektovat a zvýrazňovat evropskou územní rozmanitost, přičemž by neměly upřednostňovat určité evropské destinace před jinými, a domnívá se, že značka „Evropa“ by neměla bránit různým regionům, městům a místním subjektům, aby volně propagovaly svoji vlastní image; |
| --- | --- |

8.

souhlasí s návrhem Komise vytvořit spolu s členskými státy, místními a regionálními orgány a s úřady pro cestovní ruch značku „Evropa“, jejímž účelem by bylo propagovat ve světě jako turistickou destinaci Evropu jako celek; za tímto účelem vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy a příslušnými úřady pro cestovní ruch zahájila informační kampaň; zdůrazňuje, že veškeré propagační akce by měly respektovat a zvýrazňovat evropskou územní rozmanitost, přičemž by neměly upřednostňovat určité evropské destinace před jinými, a domnívá se, že značka „Evropa“ by neměla bránit různým regionům, městům a místním subjektům, aby volně propagovaly svoji vlastní image;

| 9. | vítá iniciativy týkající se značky evropského dědictví jako nástroje, který by poukázal na mimořádnou důležitost některých významných míst v historii evropské integrace; trvá na tom, aby byla tato iniciativa koordinována s místy evropského dědictví a dalšími historickými cestami, které vyhlásilo UNESCO; považuje koordinaci s jinými srovnatelnými iniciativami, jako je cena Europa Nostra, za nezbytnou, pokud se má zabránit překrývání těchto iniciativ; vyzývá Komisi, aby členským státům zdůraznila, že místa, jež obdrží značku evropského dědictví, musí vždy zůstat otevřená a přístupná a že musí být zajištěn minimální počet zaměstnanců pro jejich chod; |
| --- | --- |

9.

vítá iniciativy týkající se značky evropského dědictví jako nástroje, který by poukázal na mimořádnou důležitost některých významných míst v historii evropské integrace; trvá na tom, aby byla tato iniciativa koordinována s místy evropského dědictví a dalšími historickými cestami, které vyhlásilo UNESCO; považuje koordinaci s jinými srovnatelnými iniciativami, jako je cena Europa Nostra, za nezbytnou, pokud se má zabránit překrývání těchto iniciativ; vyzývá Komisi, aby členským státům zdůraznila, že místa, jež obdrží značku evropského dědictví, musí vždy zůstat otevřená a přístupná a že musí být zajištěn minimální počet zaměstnanců pro jejich chod;

| 10. | vyzývá Komisi, aby podpořila zařazení lidových tradic v členských státech na seznam světového dědictví, a to včetně kulinářských tradic, s cílem zachovat je pro budoucí generace a vytvořit evropskou strategii pro podporu lidových tradic na evropské a mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

10.

vyzývá Komisi, aby podpořila zařazení lidových tradic v členských státech na seznam světového dědictví, a to včetně kulinářských tradic, s cílem zachovat je pro budoucí generace a vytvořit evropskou strategii pro podporu lidových tradic na evropské a mezinárodní úrovni;

| 11. | vyzývá Komisi, aby posoudila dopad programu EU „Evropská hlavní města kultury“ na cestovní ruch a aby předložila Parlamentu zprávu o tom, zda není třeba v zájmu investic do trvalých a udržitelných procesů a partnerství přezkoumat správní přístupy, režimy financování a postupy zapojení kulturních subjektů a sdružení; |
| --- | --- |

11.

vyzývá Komisi, aby posoudila dopad programu EU „Evropská hlavní města kultury“ na cestovní ruch a aby předložila Parlamentu zprávu o tom, zda není třeba v zájmu investic do trvalých a udržitelných procesů a partnerství přezkoumat správní přístupy, režimy financování a postupy zapojení kulturních subjektů a sdružení;

| 12. | zdůrazňuje, že je důležité spolupracovat, např. na základě partnerství nebo uzavíráním dohod o mezinárodní letecké přepravě, se zeměmi, které nejsou členy EU, zejména se sousedními státy a zeměmi BRIC, které představují trh s několika miliony potenciálních nových turistů; v tomto ohledu zdůrazňuje význam pokračujícího úsilí o větší zviditelnění a zvýšení kvality, konkurenceschopnosti a diverzifikace odvětví cestovního ruchu v Evropě a požaduje, aby byly rozvíjeny společné evropské marketingové aktivity a kombinované produkty v oblasti cestovního ruchu s cílem přilákat návštěvníky z těchto nových zdrojových trhů; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že je důležité spolupracovat, např. na základě partnerství nebo uzavíráním dohod o mezinárodní letecké přepravě, se zeměmi, které nejsou členy EU, zejména se sousedními státy a zeměmi BRIC, které představují trh s několika miliony potenciálních nových turistů; v tomto ohledu zdůrazňuje význam pokračujícího úsilí o větší zviditelnění a zvýšení kvality, konkurenceschopnosti a diverzifikace odvětví cestovního ruchu v Evropě a požaduje, aby byly rozvíjeny společné evropské marketingové aktivity a kombinované produkty v oblasti cestovního ruchu s cílem přilákat návštěvníky z těchto nových zdrojových trhů;

| 13. | domnívá se, že při respektování práva i povinnosti EU kontrolovat vstup na své území je třeba, aby orgány a členské státy EU v souvislosti se společnou vízovou politikou vytvořily dlouhodobou strategii pro koordinovanější a zjednodušené postupy pro vydávání víz a zvážily možnost vytvořit na úrovni EU společná konzulární oddělení/centra, která by zaručovala včasné provádění postupů pro vydávání víz a snížení administrativních nákladů; za tímto účelem vyzývá Komisi, aby se poté, co byla vytvořena Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ), dále zabývala možností rozmístit ve světě úřady delegací EU za účelem vydávání turistických víz ve spolupráci s velvyslanectvími členských států a aby prozkoumala další způsoby, které by zjednodušily vydávání turistických víz, jako jsou např. skupinová turistická víza pro organizované skupiny a snazší přístup k vízům pro osoby na služebních cestách; |
| --- | --- |

13.

domnívá se, že při respektování práva i povinnosti EU kontrolovat vstup na své území je třeba, aby orgány a členské státy EU v souvislosti se společnou vízovou politikou vytvořily dlouhodobou strategii pro koordinovanější a zjednodušené postupy pro vydávání víz a zvážily možnost vytvořit na úrovni EU společná konzulární oddělení/centra, která by zaručovala včasné provádění postupů pro vydávání víz a snížení administrativních nákladů; za tímto účelem vyzývá Komisi, aby se poté, co byla vytvořena Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ), dále zabývala možností rozmístit ve světě úřady delegací EU za účelem vydávání turistických víz ve spolupráci s velvyslanectvími členských států a aby prozkoumala další způsoby, které by zjednodušily vydávání turistických víz, jako jsou např. skupinová turistická víza pro organizované skupiny a snazší přístup k vízům pro osoby na služebních cestách;

| 14. | žádá členské státy, aby v případě mimořádných situací, jež představují riziko pro zahraniční turisty, zvážily v úzké spolupráci s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) možnost kodifikovat jednotný postup při vydávání oznámení, která by varovala turisty před cestou, čímž by vytvořily společný evropský kodex závažnosti daných situací a uznaly v nejzávažnějších případech nárok cestovních kanceláří na pomoc Společenství v rámci dostupných finančních prostředků; |
| --- | --- |

14.

žádá členské státy, aby v případě mimořádných situací, jež představují riziko pro zahraniční turisty, zvážily v úzké spolupráci s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) možnost kodifikovat jednotný postup při vydávání oznámení, která by varovala turisty před cestou, čímž by vytvořily společný evropský kodex závažnosti daných situací a uznaly v nejzávažnějších případech nárok cestovních kanceláří na pomoc Společenství v rámci dostupných finančních prostředků;

| 15. | vyzývá Komisi, aby vyvodila závěry z nedávných mimořádných událostí, jako byla vulkanická erupce, a aby navrhla konkrétní scénáře pro řízení krizových situací v EU, aby se tak koordinovaný a jednotný postup, pokud jde o informace a přijímaná opatření, stal pravidlem ve všech členských státech; |
| --- | --- |

15.

vyzývá Komisi, aby vyvodila závěry z nedávných mimořádných událostí, jako byla vulkanická erupce, a aby navrhla konkrétní scénáře pro řízení krizových situací v EU, aby se tak koordinovaný a jednotný postup, pokud jde o informace a přijímaná opatření, stal pravidlem ve všech členských státech;

| 16. | vyzdvihuje nutnost podpory inovace a technického rozvoje mikropodniků a malých a středních podniků v zájmu účinnějšího uvádění jejich produktů na trh a propagace turistických destinací; naléhavě žádá Komisi, aby vypracovala platformu „IKT a cestovní ruch” a do konce roku 2011 zahájila konkrétní pilotní projekt, čímž by podnítila účast mikropodniků a malých a středních podniků v digitálním dodavatelském řetězci podle příkladu ostatních odvětví, jako jsou textilní a dopravní průmysl, logistika a automobilový průmysl; požaduje iniciativy na podporu elektronického obchodu v průmyslu a zrušení zbývajících překážek pro rozvoj elektronického obchodu na vnitřním trhu; mimoto vyzývá členské státy, aby usilovaly o rozvoj vysokorychlostního internetu na celém svém území ve snaze umožnit rozvoj vyspělých služeb a interoperability provozovatelů; |
| --- | --- |

16.

vyzdvihuje nutnost podpory inovace a technického rozvoje mikropodniků a malých a středních podniků v zájmu účinnějšího uvádění jejich produktů na trh a propagace turistických destinací; naléhavě žádá Komisi, aby vypracovala platformu „IKT a cestovní ruch” a do konce roku 2011 zahájila konkrétní pilotní projekt, čímž by podnítila účast mikropodniků a malých a středních podniků v digitálním dodavatelském řetězci podle příkladu ostatních odvětví, jako jsou textilní a dopravní průmysl, logistika a automobilový průmysl; požaduje iniciativy na podporu elektronického obchodu v průmyslu a zrušení zbývajících překážek pro rozvoj elektronického obchodu na vnitřním trhu; mimoto vyzývá členské státy, aby usilovaly o rozvoj vysokorychlostního internetu na celém svém území ve snaze umožnit rozvoj vyspělých služeb a interoperability provozovatelů;

| 17. | vyzývá k propagaci a podpoře podnikatelského ducha v tomto odvětví, a to se zvláštní pozorností věnovanou ženám a mladým lidem a k usnadnění přístupu malých a středních podniků a samostatně výdělečných osob k finančním prostředkům, zejména k mikroúvěrům; |
| --- | --- |

17.

vyzývá k propagaci a podpoře podnikatelského ducha v tomto odvětví, a to se zvláštní pozorností věnovanou ženám a mladým lidem a k usnadnění přístupu malých a středních podniků a samostatně výdělečných osob k finančním prostředkům, zejména k mikroúvěrům;

| 18. | vyzývá Komisi, aby podporovala „inkubátor inovací“ konkrétně zaměřený na podniky v odvětví cestovního ruchu; |
| --- | --- |

18.

vyzývá Komisi, aby podporovala „inkubátor inovací“ konkrétně zaměřený na podniky v odvětví cestovního ruchu;

| 19. | domnívá se, že koordinovanější přístup k oblasti výzkumu a vývoje a podpora inovativních produktů a služeb budou mít velký přínos pro udržitelnost odvětví cestovního ruchu; zdůrazňuje skutečnost, že rozvoj odvětví cestovního ruchu má přímou souvislost s podporou energetické účinnosti a obnovitelných technologií; |
| --- | --- |

19.

domnívá se, že koordinovanější přístup k oblasti výzkumu a vývoje a podpora inovativních produktů a služeb budou mít velký přínos pro udržitelnost odvětví cestovního ruchu; zdůrazňuje skutečnost, že rozvoj odvětví cestovního ruchu má přímou souvislost s podporou energetické účinnosti a obnovitelných technologií;

| 20. | naléhavě žádá Komisi, aby vytvořila virtuální centrum pro monitorování cestovního ruchu, které by spojovalo nejen výzkumné ústavy, ale také podniky a veřejné orgány, s cílem podporovat průzkum trhu prostřednictvím systémů konkurenčního zpravodajství, poskytovat podnikům a veřejným orgánům výhledové informace o vývoji nabídky a poptávky a vytvářet podmínky pro lepší strategickou pozici podniků a veřejného sektoru; |
| --- | --- |

20.

naléhavě žádá Komisi, aby vytvořila virtuální centrum pro monitorování cestovního ruchu, které by spojovalo nejen výzkumné ústavy, ale také podniky a veřejné orgány, s cílem podporovat průzkum trhu prostřednictvím systémů konkurenčního zpravodajství, poskytovat podnikům a veřejným orgánům výhledové informace o vývoji nabídky a poptávky a vytvářet podmínky pro lepší strategickou pozici podniků a veřejného sektoru;

| 21. | žádá Komisi, aby v úzké spolupráci s členskými státy a vnitrostátními subjekty v rámci tohoto odvětví zhodnotila, jaké inovativní kroky je možné podniknout za účelem propagace evropských zájezdů ad hoc během významných historických, kulturních a sportovních událostí, jež se v nejbližších letech uskuteční v některých členských státech, např. Olympijské hry v Londýně, světové výstavy atd., s cílem podporovat destinaci Evropa s celou její rozmanitostí; je toho názoru, že různé typy evropských a mezinárodních událostí by měly být podporovány ve spojení se stávajícími místními turistickými zařízeními; |
| --- | --- |

21.

žádá Komisi, aby v úzké spolupráci s členskými státy a vnitrostátními subjekty v rámci tohoto odvětví zhodnotila, jaké inovativní kroky je možné podniknout za účelem propagace evropských zájezdů ad hoc během významných historických, kulturních a sportovních událostí, jež se v nejbližších letech uskuteční v některých členských státech, např. Olympijské hry v Londýně, světové výstavy atd., s cílem podporovat destinaci Evropa s celou její rozmanitostí; je toho názoru, že různé typy evropských a mezinárodních událostí by měly být podporovány ve spojení se stávajícími místními turistickými zařízeními;

| 22. | domnívá se, že je třeba rozvíjet potenciál internetového portálu Evropské komise cestovního ruchu (www.visiteurope.com) s cílem co nejvíce ho využít a plně zpřístupnit (obsah textů ve všech úředních jazycích EU a hlavních jazycích mimo EU, zejména s ohledem na země BRIC, využití formátů přístupných pro osoby se zrakovým postižením, informace ve znakovém jazyce pro osoby sluchově postižené a využití všech technologických aplikací) a přeměnit ho na skutečnou evropskou platformu cestovního ruchu s jednoduchým přístupem k vnitrostátním, regionálním a místním portálům cestovního ruchu v jednotlivých členských státech; kromě toho se domnívá, že by tento portál měl ještě více zviditelnit systém evropské značky kvality a také osvědčené postupy a iniciativy, jako jsou Calypso, NECSTouR a EDEN, a že by měl turisty informovat o jejich právech za různých okolností; |
| --- | --- |

22.

domnívá se, že je třeba rozvíjet potenciál internetového portálu Evropské komise cestovního ruchu (www.visiteurope.com) s cílem co nejvíce ho využít a plně zpřístupnit (obsah textů ve všech úředních jazycích EU a hlavních jazycích mimo EU, zejména s ohledem na země BRIC, využití formátů přístupných pro osoby se zrakovým postižením, informace ve znakovém jazyce pro osoby sluchově postižené a využití všech technologických aplikací) a přeměnit ho na skutečnou evropskou platformu cestovního ruchu s jednoduchým přístupem k vnitrostátním, regionálním a místním portálům cestovního ruchu v jednotlivých členských státech; kromě toho se domnívá, že by tento portál měl ještě více zviditelnit systém evropské značky kvality a také osvědčené postupy a iniciativy, jako jsou Calypso, NECSTouR a EDEN, a že by měl turisty informovat o jejich právech za různých okolností;

| 23. | vyzývá Komisi, aby spolu s členskými státy zvážila možnost vytvořit evropský turistický průkaz, jehož cílem by bylo zajistit, aby turisté ze zemí EU i z jiných států cestovali po Evropě pravidelně, a to prostřednictvím nabídky informací včetně seznamu práv turistů, informací o slevách a specializovaných službách,; |
| --- | --- |

23.

vyzývá Komisi, aby spolu s členskými státy zvážila možnost vytvořit evropský turistický průkaz, jehož cílem by bylo zajistit, aby turisté ze zemí EU i z jiných států cestovali po Evropě pravidelně, a to prostřednictvím nabídky informací včetně seznamu práv turistů, informací o slevách a specializovaných službách,;

| 24. | domnívá se, že Evropská unie je založena na kulturní a jazykové rozmanitosti, a že je tudíž důležité podporovat přístup k turistickým lokalitám tím, že se návštěvníkům poskytnou nástroje pro usnadnění jejich návštěvy a snazší porozumění, jako jsou audio průvodci či brožury poskytující výklad alespoň ve dvou úředních jazycích EU, zejména pokud tyto lokality čerpají prostředky ze strukturálních fondů; |
| --- | --- |

24.

domnívá se, že Evropská unie je založena na kulturní a jazykové rozmanitosti, a že je tudíž důležité podporovat přístup k turistickým lokalitám tím, že se návštěvníkům poskytnou nástroje pro usnadnění jejich návštěvy a snazší porozumění, jako jsou audio průvodci či brožury poskytující výklad alespoň ve dvou úředních jazycích EU, zejména pokud tyto lokality čerpají prostředky ze strukturálních fondů;

| 25. | vyzývá Komisi, aby ve spolupráci se subjekty v oblasti cestovního ruchu posoudila reálnost zavedení pojmu „evropské značky kvality cestovního ruchu“ a určila společná kvalitativní kritéria; domnívá se, že by se tak mělo dít koordinací nejlepších postupů různých členských států a sdružení v rámci tohoto odvětví a že by tím měla být vytvořena zastřešující značka, která by sloužila jako doplněk značek jednotlivých států a byla uznávána na základě dobrovolné akreditace (opt-in); |
| --- | --- |

25.

vyzývá Komisi, aby ve spolupráci se subjekty v oblasti cestovního ruchu posoudila reálnost zavedení pojmu „evropské značky kvality cestovního ruchu“ a určila společná kvalitativní kritéria; domnívá se, že by se tak mělo dít koordinací nejlepších postupů různých členských států a sdružení v rámci tohoto odvětví a že by tím měla být vytvořena zastřešující značka, která by sloužila jako doplněk značek jednotlivých států a byla uznávána na základě dobrovolné akreditace (opt-in);

| 26. | domnívá se, že je třeba vyhnout se přibývání počtu značek a naopak jejich počet snižovat, aby se zabránilo případnému matení spotřebitelů a nadměrné zátěži pro podniky a aby byly jednotlivé značky snadněji rozpoznatelné; žádá Komisi, aby posoudila spolehlivost, transparentnost a sledování dodržování podmínek týkajících se stávajících značek; dále vyzývá Komisi, členské státy a zainteresované subjekty, aby podporovaly stávající nástroje a osvědčené postupy a aby z dlouhodobého hlediska posoudily, zda by bylo možné postupně sloučit pod jednu společnou značku evropskou značku kvality a ekoznačku pro turistické ubytovací služby, přičemž zásadním měřítkem kvality by byla udržitelnost; |
| --- | --- |

26.

domnívá se, že je třeba vyhnout se přibývání počtu značek a naopak jejich počet snižovat, aby se zabránilo případnému matení spotřebitelů a nadměrné zátěži pro podniky a aby byly jednotlivé značky snadněji rozpoznatelné; žádá Komisi, aby posoudila spolehlivost, transparentnost a sledování dodržování podmínek týkajících se stávajících značek; dále vyzývá Komisi, členské státy a zainteresované subjekty, aby podporovaly stávající nástroje a osvědčené postupy a aby z dlouhodobého hlediska posoudily, zda by bylo možné postupně sloučit pod jednu společnou značku evropskou značku kvality a ekoznačku pro turistické ubytovací služby, přičemž zásadním měřítkem kvality by byla udržitelnost;

| 27. | žádá Komisi, aby podporovala konkrétní iniciativu zaměřenou na postupnou harmonizaci systémů klasifikace ubytování (hotelů, penzionů, pokojů k pronájmu atd.) tím, že určí minimální společná kritéria, počínaje pozitivními zkušenostmi různých sdružení v rámci tohoto odvětví (býv. Hotelstars Union) a zástupců tohoto odvětví; domnívá se, že tato postupná harmonizace by mohla přispět ke zviditelnění Evropy jako turistické destinace a zkvalitnit informace, jež jsou poskytovány turistům; vyzývá zástupce evropského odvětví pohostinství, aby:






  — | pokračovali v úsilí o postupnou harmonizaci v oblasti hotelové klasifikace a vzali přitom v úvahu kritéria dostupnosti; |
| --- | --- | --- |

27.

žádá Komisi, aby podporovala konkrétní iniciativu zaměřenou na postupnou harmonizaci systémů klasifikace ubytování (hotelů, penzionů, pokojů k pronájmu atd.) tím, že určí minimální společná kritéria, počínaje pozitivními zkušenostmi různých sdružení v rámci tohoto odvětví (býv. Hotelstars Union) a zástupců tohoto odvětví; domnívá se, že tato postupná harmonizace by mohla přispět ke zviditelnění Evropy jako turistické destinace a zkvalitnit informace, jež jsou poskytovány turistům; vyzývá zástupce evropského odvětví pohostinství, aby:

—

pokračovali v úsilí o postupnou harmonizaci v oblasti hotelové klasifikace a vzali přitom v úvahu kritéria dostupnosti;

| — | spolupracovali s orgány a pravidelně je informovali o dosaženém pokroku; |
| --- | --- |

—

spolupracovali s orgány a pravidelně je informovali o dosaženém pokroku;

| 28. | zdůrazňuje, že je třeba věnovat pozornost otázce bezpečnosti různých druhů ubytovacích zařízení, zejména protipožárním předpisům a bezpečnostním opatřením týkajícím se oxidu uhelnatého; zastává tudíž názor, že v souladu s doporučeními Rady z roku 1986 je třeba pobízet k dodržování metody MBS (Management, Building and System), aniž by byly dotčeny platné vnitrostátní předpisy, nebo že v případě, kdy samoregulace selže, by se měla učinit alternativní regulační opatření; dále upozorňuje na významnou úlohu školení hotelových zaměstnanců, pokud jde o plánování postupu v nouzových situacích a řízení protipožární ochrany, a zdůrazňuje, že je třeba systematicky sbírat údaje týkající se bezpečnosti ubytování; zdůrazňuje, že je důležité vždy dbát na potřeby osob se zdravotním postižením a osob se sníženou pohyblivostí, a to i prostřednictvím školení zaměřených na zvyšování povědomí o problematice zdravotního postižení při předcházení požárům a v oblasti bezpečnosti ubytování; |
| --- | --- |

28.

zdůrazňuje, že je třeba věnovat pozornost otázce bezpečnosti různých druhů ubytovacích zařízení, zejména protipožárním předpisům a bezpečnostním opatřením týkajícím se oxidu uhelnatého; zastává tudíž názor, že v souladu s doporučeními Rady z roku 1986 je třeba pobízet k dodržování metody MBS (Management, Building and System), aniž by byly dotčeny platné vnitrostátní předpisy, nebo že v případě, kdy samoregulace selže, by se měla učinit alternativní regulační opatření; dále upozorňuje na významnou úlohu školení hotelových zaměstnanců, pokud jde o plánování postupu v nouzových situacích a řízení protipožární ochrany, a zdůrazňuje, že je třeba systematicky sbírat údaje týkající se bezpečnosti ubytování; zdůrazňuje, že je důležité vždy dbát na potřeby osob se zdravotním postižením a osob se sníženou pohyblivostí, a to i prostřednictvím školení zaměřených na zvyšování povědomí o problematice zdravotního postižení při předcházení požárům a v oblasti bezpečnosti ubytování;

| 29. | považuje za vhodné, aby Komise ve spolupráci s odvětvím cestovního ruchu a sociálními partnery připravila přehled existujících odborných schopností a dovedností (Tourism Skill Competence Framework) jako východisko pro konkrétní opatření, která budou usilovat o koordinaci poptávky s nabídkou na trhu práce v odvětví evropského cestovního ruchu; |
| --- | --- |

29.

považuje za vhodné, aby Komise ve spolupráci s odvětvím cestovního ruchu a sociálními partnery připravila přehled existujících odborných schopností a dovedností (Tourism Skill Competence Framework) jako východisko pro konkrétní opatření, která budou usilovat o koordinaci poptávky s nabídkou na trhu práce v odvětví evropského cestovního ruchu;

| 30. | vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy podporovala mobilitu a využívala a propagovala programy celoživotního vzdělávání, odborného a vysokoškolského vzdělávání a odbornou praxi v oblasti cestovního ruchu, aby udržovala úzký kontakt s výzkumnou a podnikatelskou sférou a aby v osmém rámcovém programu pro výzkum a technologický rovoj kladla větší důraz na inovace v cestovním ruchu; domnívá se, že programy Společenství, jako jsou „Erasmus pro mladé podnikatele“ a „Leonardo da Vinci“, představují jedinečné příležitosti k nabývání odborných schopností a poznatků i k rozšíření kariérních možností, a měly by být proto dále rozvíjeny a podporovány, a to i s přihlédnutím k možnosti jejich přepracování tak, aby v jejich rámci byly předávány osvědčené postupy týkající se mj. péče o zákazníky, dostupnosti a udržitelnosti; |
| --- | --- |

30.

vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy podporovala mobilitu a využívala a propagovala programy celoživotního vzdělávání, odborného a vysokoškolského vzdělávání a odbornou praxi v oblasti cestovního ruchu, aby udržovala úzký kontakt s výzkumnou a podnikatelskou sférou a aby v osmém rámcovém programu pro výzkum a technologický rovoj kladla větší důraz na inovace v cestovním ruchu; domnívá se, že programy Společenství, jako jsou „Erasmus pro mladé podnikatele“ a „Leonardo da Vinci“, představují jedinečné příležitosti k nabývání odborných schopností a poznatků i k rozšíření kariérních možností, a měly by být proto dále rozvíjeny a podporovány, a to i s přihlédnutím k možnosti jejich přepracování tak, aby v jejich rámci byly předávány osvědčené postupy týkající se mj. péče o zákazníky, dostupnosti a udržitelnosti;

| 31. | naléhá na Komisi, aby důkladněji sledovala provádění směrnice o službách v členských státech, pokud jde o cestovní ruch; |
| --- | --- |

31.

naléhá na Komisi, aby důkladněji sledovala provádění směrnice o službách v členských státech, pokud jde o cestovní ruch;

| 32. | žádá, aby bylo zlepšeno vzájemné uznávání odborných kvalifikací v oblasti cestovního ruchu ze strany členských států, což by lidem, kteří už v tomto odvětví pracují, i těm, kteří v něm pracovat hodlají, umožnilo nalézt lepší uplatnění i posílit jejich mobilitu v tomto odvětví; je přesvědčen, že by se tím napomohlo řešení problémů týkajících se sezónní povahy práce v odvětví na jedné straně a nehlášené práce na straně druhé; |
| --- | --- |

32.

žádá, aby bylo zlepšeno vzájemné uznávání odborných kvalifikací v oblasti cestovního ruchu ze strany členských států, což by lidem, kteří už v tomto odvětví pracují, i těm, kteří v něm pracovat hodlají, umožnilo nalézt lepší uplatnění i posílit jejich mobilitu v tomto odvětví; je přesvědčen, že by se tím napomohlo řešení problémů týkajících se sezónní povahy práce v odvětví na jedné straně a nehlášené práce na straně druhé;

| 33. | zdůrazňuje úzký vztah mezi cestovním ruchem a dopravou a žádá Komisi a členské státy, aby v co největší míře usilovaly o modernizaci vnitrostátní, regionální a přeshraniční infrastruktury pro jednotlivé typy dopravy, a to se zvláštním důrazem na pokrok a včasnou realizaci projektů transevropských dopravních sítí a na dokončení jednotného evropského nebe, jehož cílem je účinnější řízení letecké dopravy; pokládá za důležité stimulovat kombinované způsoby dopravy a přijmout vhodná opatření na řízení turistických toků, především během sezónních špiček a mimořádných situací jakéhokoliv charakteru; |
| --- | --- |

33.

zdůrazňuje úzký vztah mezi cestovním ruchem a dopravou a žádá Komisi a členské státy, aby v co největší míře usilovaly o modernizaci vnitrostátní, regionální a přeshraniční infrastruktury pro jednotlivé typy dopravy, a to se zvláštním důrazem na pokrok a včasnou realizaci projektů transevropských dopravních sítí a na dokončení jednotného evropského nebe, jehož cílem je účinnější řízení letecké dopravy; pokládá za důležité stimulovat kombinované způsoby dopravy a přijmout vhodná opatření na řízení turistických toků, především během sezónních špiček a mimořádných situací jakéhokoliv charakteru;

| 34. | naléhavě vyzývá Komisi, aby podporovala využívání udržitelnějších způsobů dopravy, například kombinací veřejné dopravy, železniční dopravy, cyklistiky a pěší chůze; vyzývá Komisi, aby mimo jiné usnadňovala a podporovala rozvoj dopravních spojení s ostrovy, venkovskými a horskými oblastmi, nejvzdálenějšími regiony a obecně s méně dostupnými místy, a to i v souvislosti s transevropskými dopravními sítěmi; |
| --- | --- |

34.

naléhavě vyzývá Komisi, aby podporovala využívání udržitelnějších způsobů dopravy, například kombinací veřejné dopravy, železniční dopravy, cyklistiky a pěší chůze; vyzývá Komisi, aby mimo jiné usnadňovala a podporovala rozvoj dopravních spojení s ostrovy, venkovskými a horskými oblastmi, nejvzdálenějšími regiony a obecně s méně dostupnými místy, a to i v souvislosti s transevropskými dopravními sítěmi;

| 35. | zdůrazňuje nutnost podporovat integrované systémy elektronického prodeje cestovních dokladů na různé druhy dopravy, což by stimulovalo systém využívání kombinovaných způsobů dopravy, usnadnilo mezinárodní cesty mezi členskými státy, zajistilo svobodu pohybu a odstranilo překážky dokončení vnitřního trhu; domnívá se, že během procesu vývoje je nutné se zaměřit na požadavky zvláštního přístupu zdravotně postižených osob; |
| --- | --- |

35.

zdůrazňuje nutnost podporovat integrované systémy elektronického prodeje cestovních dokladů na různé druhy dopravy, což by stimulovalo systém využívání kombinovaných způsobů dopravy, usnadnilo mezinárodní cesty mezi členskými státy, zajistilo svobodu pohybu a odstranilo překážky dokončení vnitřního trhu; domnívá se, že během procesu vývoje je nutné se zaměřit na požadavky zvláštního přístupu zdravotně postižených osob;

| 36. | vítá legislativu EU týkající se práv cestujících, zejména cestujících se sníženou pohyblivostí, a žádá Komisi, aby v krátké době vypracovala ambiciozní a koherentní právní rámec, který bude obsahovat soubor společných pravidel týkajících se všech druhů dopravy v kombinaci se specifickými pravidly zohledňujícími zvláštnosti každého z nich; |
| --- | --- |

36.

vítá legislativu EU týkající se práv cestujících, zejména cestujících se sníženou pohyblivostí, a žádá Komisi, aby v krátké době vypracovala ambiciozní a koherentní právní rámec, který bude obsahovat soubor společných pravidel týkajících se všech druhů dopravy v kombinaci se specifickými pravidly zohledňujícími zvláštnosti každého z nich;

| 37. | naléhavě vyzývá Komisi, aby posoudila možnosti vypracování charty práv a povinností turistů, která by zahrnovala zásady týkající se dostupnosti, poskytování informací, transparentní tvorby cen, náhrad atd.; vyzývá členské státy, aby vytvořily nezávislý systém rozhodčích řízení s cílem umožnit spotřebitelům náležité zajištění dodržování těchto práv; |
| --- | --- |

37.

naléhavě vyzývá Komisi, aby posoudila možnosti vypracování charty práv a povinností turistů, která by zahrnovala zásady týkající se dostupnosti, poskytování informací, transparentní tvorby cen, náhrad atd.; vyzývá členské státy, aby vytvořily nezávislý systém rozhodčích řízení s cílem umožnit spotřebitelům náležité zajištění dodržování těchto práv;

Trvale udržitelný a diverzifikovaný cestovní ruch

| 38. | zdůrazňuje, že politika v oblasti cestovního ruchu musí důsledně zahrnovat udržitelný rozvoj; sociální, hospodářské a environmentální potřeby současných generací musí být uspokojeny, aniž by byly opomíjeny zájmy generací budoucích; |
| --- | --- |

38.

zdůrazňuje, že politika v oblasti cestovního ruchu musí důsledně zahrnovat udržitelný rozvoj; sociální, hospodářské a environmentální potřeby současných generací musí být uspokojeny, aniž by byly opomíjeny zájmy generací budoucích;

| 39. | vítá ochotu Komise diverzifikovat dostupnou nabídku cestovního ruchu, a tím pomoci vyvážit dopady jeho sezónní povahy; vyzdvihuje především význam už započaté spolupráce s Radou Evropy, jejímž cílem je podpora kulturního, historického, náboženského, ekologického a krajinného cestovního ruchu prostřednictvím tematických tras, které nejen těží z kulturních a historických kořenů našeho kontinentu, ale přispívají též k rozvoji alternativního cestovního ruchu, který je udržitelný a dostupný všem; domnívá se, že v souvislosti s řadou tras by se mělo prosazovat využívání udržitelných způsobů dopravy, mj. cyklisitky a plavby; |
| --- | --- |

39.

vítá ochotu Komise diverzifikovat dostupnou nabídku cestovního ruchu, a tím pomoci vyvážit dopady jeho sezónní povahy; vyzdvihuje především význam už započaté spolupráce s Radou Evropy, jejímž cílem je podpora kulturního, historického, náboženského, ekologického a krajinného cestovního ruchu prostřednictvím tematických tras, které nejen těží z kulturních a historických kořenů našeho kontinentu, ale přispívají též k rozvoji alternativního cestovního ruchu, který je udržitelný a dostupný všem; domnívá se, že v souvislosti s řadou tras by se mělo prosazovat využívání udržitelných způsobů dopravy, mj. cyklisitky a plavby;

| 40. | domnívá se, že v zájmu odlišení evropského cestovního ruchu od cestovního ruchu jiných zemí či světadílů je zásadní propojit tradiční odvětví cestovního ruchu s tím, co území může nabídnout, pokud jde o produkty a služby a hmotná i nehmotná aktiva; |
| --- | --- |

40.

domnívá se, že v zájmu odlišení evropského cestovního ruchu od cestovního ruchu jiných zemí či světadílů je zásadní propojit tradiční odvětví cestovního ruchu s tím, co území může nabídnout, pokud jde o produkty a služby a hmotná i nehmotná aktiva;

| 41. | je přesvědčen, že Komise a Rada Evropy musí v úzké spolupráci s členskými státy a regionálními a místními orgány i nadále podporovat – a to i finančně – rozvoj nových „evropských tras“ a údržbu těch stávajících, včetně tras v ostrovních, pobřežních, horských a nejodlehlejších regionech; zastává názor, že by tyto trasy měly vyzdvihovat evropskou identitu prostřednictvím propagace a propojení symbolických míst, jako jsou katedrály, hrady a zámky, univerzity, archeologická naleziště a průmyslová osídlení, i upozorňovat na evropské osobnosti se sybolickým významem a zastánce Evropy; naléhá na Komisi a členské státy, aby přijaly veškerá vhodná opatření k zachování evropského dědictví a statků pro budoucí generace; |
| --- | --- |

41.

je přesvědčen, že Komise a Rada Evropy musí v úzké spolupráci s členskými státy a regionálními a místními orgány i nadále podporovat – a to i finančně – rozvoj nových „evropských tras“ a údržbu těch stávajících, včetně tras v ostrovních, pobřežních, horských a nejodlehlejších regionech; zastává názor, že by tyto trasy měly vyzdvihovat evropskou identitu prostřednictvím propagace a propojení symbolických míst, jako jsou katedrály, hrady a zámky, univerzity, archeologická naleziště a průmyslová osídlení, i upozorňovat na evropské osobnosti se sybolickým významem a zastánce Evropy; naléhá na Komisi a členské státy, aby přijaly veškerá vhodná opatření k zachování evropského dědictví a statků pro budoucí generace;

| 42. | vybízí Komisi, aby usnadnila vytváření sítí a spolupráci mezi regiony EU v zájmu propojení stávajících regionálních, vnitrostátních a evropských cyklostezek a posílení udržitelné, energeticky účinné a k životnímu prostředí šetrné cykloturistiky v EU; |
| --- | --- |

42.

vybízí Komisi, aby usnadnila vytváření sítí a spolupráci mezi regiony EU v zájmu propojení stávajících regionálních, vnitrostátních a evropských cyklostezek a posílení udržitelné, energeticky účinné a k životnímu prostředí šetrné cykloturistiky v EU;

| 43. | poukazuje na významnou úlohu sítí jako NECSTouR a EDEN při výměně osvědčených postupů mezi evropskými regiony a podpoře trvale udržitelných destinací cestovního ruchu; trvá též na tom, že je nutné vytvořit v úzké spolupráci se skupinou pro udržitelný cestovní ruch (TSG) a místními a regionálními orgány systém společných ukazatelů udržitelného řízení turistických destinací; |
| --- | --- |

43.

poukazuje na významnou úlohu sítí jako NECSTouR a EDEN při výměně osvědčených postupů mezi evropskými regiony a podpoře trvale udržitelných destinací cestovního ruchu; trvá též na tom, že je nutné vytvořit v úzké spolupráci se skupinou pro udržitelný cestovní ruch (TSG) a místními a regionálními orgány systém společných ukazatelů udržitelného řízení turistických destinací;

| 44. | domnívá se, že vzhledem k historii evropského kontinentu by měla Komise aktivněji propagovat průmyslové dědictví Evropy, jehož potenciál nebyl dosud v dostatečné míře rozpoznán; zdůrazňuje, že rozvoj průmyslového dědictví Evropy jakožto zásadní oblasti kulturního zájmu by mohl být přínosem i pro místa, která nepatří k běžným turistickým destinacím, a přispět k vybudování udržitelnějšího, rozmanitějšího a rovnoměrněji rozloženého odvětví cestovního ruchu v Evropě prostřednictvím ochrany, transformace a rehabilitace průmyslových lokalit; |
| --- | --- |

44.

domnívá se, že vzhledem k historii evropského kontinentu by měla Komise aktivněji propagovat průmyslové dědictví Evropy, jehož potenciál nebyl dosud v dostatečné míře rozpoznán; zdůrazňuje, že rozvoj průmyslového dědictví Evropy jakožto zásadní oblasti kulturního zájmu by mohl být přínosem i pro místa, která nepatří k běžným turistickým destinacím, a přispět k vybudování udržitelnějšího, rozmanitějšího a rovnoměrněji rozloženého odvětví cestovního ruchu v Evropě prostřednictvím ochrany, transformace a rehabilitace průmyslových lokalit;

| 45. | domnívá se, že je třeba náležitě podporovat cestovní ruch ve venkovských oblastech a agroturistiku jako odvětví, která zlepšují kvalitu života, zabezpečují hospodářskou diverzifikaci a rozmanitost zdrojů příjmů ve venkovských oblastech, vytvářejí v těchto regionech pracovní místa, udržují zde obyvatelstvo, a brání tak jeho odlivu, a vytvářejí přímý vztah k podpoře výroby tradičních, ekologických a přírodních potravin; v této souvislosti konstatuje, že je důležité v těchto oblastech zaručit plný přístup k dopravní síti a internetu a informačně-technologické infrastruktuře; je přesvědčen, že to přispěje k dosažení cíle spočívajícího v podpoře nových forem cestovního ruchu tím, že dojde k prodloužení turistických sezón a přerozdělení turistických činností mezi oblastmi s vysokou koncentrací cestovního ruchu a oblastmi se silným, avšak nedostatečně využitým turistickým potenciálem; |
| --- | --- |

45.

domnívá se, že je třeba náležitě podporovat cestovní ruch ve venkovských oblastech a agroturistiku jako odvětví, která zlepšují kvalitu života, zabezpečují hospodářskou diverzifikaci a rozmanitost zdrojů příjmů ve venkovských oblastech, vytvářejí v těchto regionech pracovní místa, udržují zde obyvatelstvo, a brání tak jeho odlivu, a vytvářejí přímý vztah k podpoře výroby tradičních, ekologických a přírodních potravin; v této souvislosti konstatuje, že je důležité v těchto oblastech zaručit plný přístup k dopravní síti a internetu a informačně-technologické infrastruktuře; je přesvědčen, že to přispěje k dosažení cíle spočívajícího v podpoře nových forem cestovního ruchu tím, že dojde k prodloužení turistických sezón a přerozdělení turistických činností mezi oblastmi s vysokou koncentrací cestovního ruchu a oblastmi se silným, avšak nedostatečně využitým turistickým potenciálem;

| 46. | domnívá se, že je nutné posílit schopnost zemědělců uvádět výrobky na trh a zlepšit jejich přístup na místní trhy, a umožnit tak společnostem provozujícím stravovací zařízení snazší nákup místních produktů, které potřebují; |
| --- | --- |

46.

domnívá se, že je nutné posílit schopnost zemědělců uvádět výrobky na trh a zlepšit jejich přístup na místní trhy, a umožnit tak společnostem provozujícím stravovací zařízení snazší nákup místních produktů, které potřebují;

| 47. | poukazuje na skutečnost, že přírodní turistika přispívá k trvale udržitelnému rozvoji odvětví; domnívá se, že je důležité zaměřit se na přírodní lokality a chráněná území a více je zpřístupnit turistům, a to i prostřednictvím rozvoje tras spojujících jednotlivé státy při současném zachování přírodního dědictví a místní biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

47.

poukazuje na skutečnost, že přírodní turistika přispívá k trvale udržitelnému rozvoji odvětví; domnívá se, že je důležité zaměřit se na přírodní lokality a chráněná území a více je zpřístupnit turistům, a to i prostřednictvím rozvoje tras spojujících jednotlivé státy při současném zachování přírodního dědictví a místní biologické rozmanitosti;

| 48. | zdůrazňuje, že rozvoj nových vnitrozemských vodních cest může přispět k udržitelnému rozvoji kulturní, přírodní a rekreační turistiky; |
| --- | --- |

48.

zdůrazňuje, že rozvoj nových vnitrozemských vodních cest může přispět k udržitelnému rozvoji kulturní, přírodní a rekreační turistiky;

| 49. | připomíná, že kulturní, vzdělávací, mládežnické a sportovní cestování se těší stále větší oblibě, a proto vyzývá členské státy a místní a regionální orgány, aby tyto formy cestování podporovaly zvýšením své flexibility a přizpůsobivosti vůči novým typům spotřebitelů, které se objevily v důsledku demografických změn, a to s cílem zohlednit nové podoby cestovního ruchu zaměřené na splnění očekávání spotřebitelů; upozorňuje na významnou úlohu, kterou hraje při podpoře cestovního ruchu sport, neboť diváci i účastníci cestují na místa sportovních akcí, a žádá, aby byly zavedeny speciální politiky na podporu sportovní turistiky; |
| --- | --- |

49.

připomíná, že kulturní, vzdělávací, mládežnické a sportovní cestování se těší stále větší oblibě, a proto vyzývá členské státy a místní a regionální orgány, aby tyto formy cestování podporovaly zvýšením své flexibility a přizpůsobivosti vůči novým typům spotřebitelů, které se objevily v důsledku demografických změn, a to s cílem zohlednit nové podoby cestovního ruchu zaměřené na splnění očekávání spotřebitelů; upozorňuje na významnou úlohu, kterou hraje při podpoře cestovního ruchu sport, neboť diváci i účastníci cestují na místa sportovních akcí, a žádá, aby byly zavedeny speciální politiky na podporu sportovní turistiky;

| 50. | vyzývá Komisi, aby podporovala horizontální iniciativu Společenství týkající se dopadů cestovního ruchu na životní prostředí se zvláštním ohledem na biologickou rozmanitost Evropy, nakládání s odpady, úspory energií a vody, zdravou výživu a využívání půdy a přírodních zdrojů s cílem šířit informace a užitečné materiály, zvyšovat informovanost veřejnosti a omezovat dopad cestovního ruchu na životní prostředí; |
| --- | --- |

50.

vyzývá Komisi, aby podporovala horizontální iniciativu Společenství týkající se dopadů cestovního ruchu na životní prostředí se zvláštním ohledem na biologickou rozmanitost Evropy, nakládání s odpady, úspory energií a vody, zdravou výživu a využívání půdy a přírodních zdrojů s cílem šířit informace a užitečné materiály, zvyšovat informovanost veřejnosti a omezovat dopad cestovního ruchu na životní prostředí;

| 51. | vítá dobrovolné úsilí odvětví o pochopení a omezení dopadu cestovního ruchu na životní prostředí a destinace, jako je systém udržitelnosti cestovního ruchu (Travelife Sustainability System) částečně financovaný EU, což je inovativní systém, který pomáhá spotřebitelům činit udržitelná rozhodnutí a odvětví umožňuje pochopit a zvládat dopady v dodavatelském řetězci; |
| --- | --- |

51.

vítá dobrovolné úsilí odvětví o pochopení a omezení dopadu cestovního ruchu na životní prostředí a destinace, jako je systém udržitelnosti cestovního ruchu (Travelife Sustainability System) částečně financovaný EU, což je inovativní systém, který pomáhá spotřebitelům činit udržitelná rozhodnutí a odvětví umožňuje pochopit a zvládat dopady v dodavatelském řetězci;

| 52. | vybízí Komisi, aby podporovala inovační iniciativy malých a středních podniků v oblasti cestovního ruchu a chránila a zlepšovala biologickou rozmanitost propagací ekoturistitky; |
| --- | --- |

52.

vybízí Komisi, aby podporovala inovační iniciativy malých a středních podniků v oblasti cestovního ruchu a chránila a zlepšovala biologickou rozmanitost propagací ekoturistitky;

| 53. | vyzývá Komisi, aby posoudila možnost vyhlášení Evropského dne odpovědného a udržitelného cestovního ruchu, který by spočíval v pořádání informačních setkání ve všech členských státech na podporu forem životaschopného cestovního ruchu a odpovědného chování turistů; |
| --- | --- |

53.

vyzývá Komisi, aby posoudila možnost vyhlášení Evropského dne odpovědného a udržitelného cestovního ruchu, který by spočíval v pořádání informačních setkání ve všech členských státech na podporu forem životaschopného cestovního ruchu a odpovědného chování turistů;

| 54. | zdůrazňuje významný dopad změny klimatu na evropské turistické oblasti, a to zejména na ty nejzranitelnější, zvláště na přímořské regiony, ostrovní a horské regiony; domnívá se, že by měly být navrženy strategie s cílem tomuto dopadu předcházet a bránit, mimo jiné podporou inovací a diverzifikace služeb v oblasti cestovního ruchu, posilováním politik předcházení přírodním katastrofám a zmírňování jejich dopadů, přizpůsobením infrastruktury, předvídáním dopadu nedostatku vody a zabezpečením trvalé udržitelnosti fauny, flóry a krajiny v dotčených oblastech; |
| --- | --- |

54.

zdůrazňuje významný dopad změny klimatu na evropské turistické oblasti, a to zejména na ty nejzranitelnější, zvláště na přímořské regiony, ostrovní a horské regiony; domnívá se, že by měly být navrženy strategie s cílem tomuto dopadu předcházet a bránit, mimo jiné podporou inovací a diverzifikace služeb v oblasti cestovního ruchu, posilováním politik předcházení přírodním katastrofám a zmírňování jejich dopadů, přizpůsobením infrastruktury, předvídáním dopadu nedostatku vody a zabezpečením trvalé udržitelnosti fauny, flóry a krajiny v dotčených oblastech;

| 55. | poukazuje na to, že pobřežní oblasti představují hlavní turistickou destinaci v Evropě, a že je tudíž důležité věnovat náležitou pozornost metodám územního plánování v pobřežních oblastech, rizikům rozsáhlé urbanizace a potřebě zachovat kvalitu a udržitelnost pobřežních oblastí, jejich dědictví a infrastrukturu služeb cestovního ruchu; zdůrazňuje, že je nutné investovat odpovídající objem finančních prostředků do strategií pobřežního, ostrovního a námořního cestovního ruchu v zájmu ochrany evropského pobřeží před erozí, zachování přírodního dědictví a fauny a zlepšení kvality vody a s cílem rozvíjet trvale udržitelný a kvalitní přímořský a podmořský cestovní ruch; v tomto ohledu vítá iniciativu Komise týkající se rozvoje strategie pro udržitelný pobřežní a mořský cestovní ruch a vyzývá k rozvoji podobných zvláštních strategií pro ostrovy, horské regiony a další zranitelné oblasti; |
| --- | --- |

55.

poukazuje na to, že pobřežní oblasti představují hlavní turistickou destinaci v Evropě, a že je tudíž důležité věnovat náležitou pozornost metodám územního plánování v pobřežních oblastech, rizikům rozsáhlé urbanizace a potřebě zachovat kvalitu a udržitelnost pobřežních oblastí, jejich dědictví a infrastrukturu služeb cestovního ruchu; zdůrazňuje, že je nutné investovat odpovídající objem finančních prostředků do strategií pobřežního, ostrovního a námořního cestovního ruchu v zájmu ochrany evropského pobřeží před erozí, zachování přírodního dědictví a fauny a zlepšení kvality vody a s cílem rozvíjet trvale udržitelný a kvalitní přímořský a podmořský cestovní ruch; v tomto ohledu vítá iniciativu Komise týkající se rozvoje strategie pro udržitelný pobřežní a mořský cestovní ruch a vyzývá k rozvoji podobných zvláštních strategií pro ostrovy, horské regiony a další zranitelné oblasti;

| 56. | podtrhuje význam přímořského cestovního ruchu jako charakteristického rysu některých evropských pobřežních regionů; vyzývá Komisi, aby prozkoumala, zda má směrnice 2006/123/ES negativní dopad na malé a střední podniky v tomto odvětví, a pokud to bude považovat za nutné, aby navrhla opatření s cílem omezit tento dopad a zajistit zohlednění zvláštních charakteristik této profesní kategorie při uplatňování směrnice; vyzývá rovněž členské státy, aby ve spolupráci s příslušnými orgány prozkoumaly možnost zavedení kompenzačních opatření pro zmírnění ztrát způsobených cestovním kancelářím po zavedení nových právních předpisů, jež vedly ke ztrátě dříve nabytých práv a ke ztrátám v souvislosti s neumořenými investicemi do obnovy struktur či do zajištění toho, aby vyhověly dříve platným právním předpisům; zastává názor, že tyto kroky jsou zapotřebí s cílem zajistit investice cestovních kanceláří a zlepšit kvalitu zákaznických služeb; |
| --- | --- |

56.

podtrhuje význam přímořského cestovního ruchu jako charakteristického rysu některých evropských pobřežních regionů; vyzývá Komisi, aby prozkoumala, zda má směrnice 2006/123/ES negativní dopad na malé a střední podniky v tomto odvětví, a pokud to bude považovat za nutné, aby navrhla opatření s cílem omezit tento dopad a zajistit zohlednění zvláštních charakteristik této profesní kategorie při uplatňování směrnice; vyzývá rovněž členské státy, aby ve spolupráci s příslušnými orgány prozkoumaly možnost zavedení kompenzačních opatření pro zmírnění ztrát způsobených cestovním kancelářím po zavedení nových právních předpisů, jež vedly ke ztrátě dříve nabytých práv a ke ztrátám v souvislosti s neumořenými investicemi do obnovy struktur či do zajištění toho, aby vyhověly dříve platným právním předpisům; zastává názor, že tyto kroky jsou zapotřebí s cílem zajistit investice cestovních kanceláří a zlepšit kvalitu zákaznických služeb;

| 57. | vyzývá Komisi a členské státy, aby se v rámci integrované námořní politiky zasazovaly o rozvoj přístavní infrastruktury, a to za účelem přizpůsobení přístavních terminálů potřebám osob s omezenou pohyblivostí i zajištění propojení s dalšími typy dopravy a s turistickými službami ve vnitrozemí, což jsou zásadní faktory námořní osobní dopravy a odvětví výletních a rekreačních plaveb; v tomto kontextu vyzývá členské státy, aby odstranily případná omezení; |
| --- | --- |

57.

vyzývá Komisi a členské státy, aby se v rámci integrované námořní politiky zasazovaly o rozvoj přístavní infrastruktury, a to za účelem přizpůsobení přístavních terminálů potřebám osob s omezenou pohyblivostí i zajištění propojení s dalšími typy dopravy a s turistickými službami ve vnitrozemí, což jsou zásadní faktory námořní osobní dopravy a odvětví výletních a rekreačních plaveb; v tomto kontextu vyzývá členské státy, aby odstranily případná omezení;

| 58. | bere na vědomí skutečnost, že demografický vývoj v Evropě povede k neustálému růstu zdravotního, a zejména lázeňského cestovního ruchu; v souvislosti s tím, že existují různé předpisy Společenství v oblasti lázeňského cestovního ruchu, vyzývá Komisi, aby posoudila možnost předložit jednotný legislativní návrh pro lázeňský cestovní ruch, který by tomuto odvětví poskytl základní regulovanou strukturu, povzbudil konkurenceschopnost a neprodleně stanovil, že lázeňské podniky působící v členských státech jako poskytovatelé zdravotních služeb jsou vyjmuty z oblasti působnosti směrnice 2006/123/ES; zdůrazňuje relevantnost nových právních předpisů o přeshraniční zdravotní péči a domnívá se, že tyto předpisy musí být vymáhány v přísném souladu s kritérii a podmínkami uloženými novým právním rámcem za účelem zajištění plně uspokojivého uplatňování; |
| --- | --- |

58.

bere na vědomí skutečnost, že demografický vývoj v Evropě povede k neustálému růstu zdravotního, a zejména lázeňského cestovního ruchu; v souvislosti s tím, že existují různé předpisy Společenství v oblasti lázeňského cestovního ruchu, vyzývá Komisi, aby posoudila možnost předložit jednotný legislativní návrh pro lázeňský cestovní ruch, který by tomuto odvětví poskytl základní regulovanou strukturu, povzbudil konkurenceschopnost a neprodleně stanovil, že lázeňské podniky působící v členských státech jako poskytovatelé zdravotních služeb jsou vyjmuty z oblasti působnosti směrnice 2006/123/ES; zdůrazňuje relevantnost nových právních předpisů o přeshraniční zdravotní péči a domnívá se, že tyto předpisy musí být vymáhány v přísném souladu s kritérii a podmínkami uloženými novým právním rámcem za účelem zajištění plně uspokojivého uplatňování;

| 59. | vyzdvihuje hospodářský význam „nákupní turistiky“; zdůrazňuje, že tato forma cestovního ruchu je pro mnoho turistů hlavním důvodem trávení dovolené v EU, kde sídlí společnosti a značky, jež patří ke světové špičce v odvětví luxusního zboží; připomíná, že zatímco toto odvětví zaznamenává rychlý růst, čelí EU silné konkurenci ze strany jiných mezinárodních turistických destinací, které nabízejí např. možnosti nákupu osvobozeného od daně nebo vrácení DPH; doporučuje proto spolupracovat s odvětvím luxusního zboží a odborníky v oblasti cestovního ruchu na přijetí nových opatření a na službách, jež umožní EU zachovat si atraktivitu a konkurenceschopnost; |
| --- | --- |

59.

vyzdvihuje hospodářský význam „nákupní turistiky“; zdůrazňuje, že tato forma cestovního ruchu je pro mnoho turistů hlavním důvodem trávení dovolené v EU, kde sídlí společnosti a značky, jež patří ke světové špičce v odvětví luxusního zboží; připomíná, že zatímco toto odvětví zaznamenává rychlý růst, čelí EU silné konkurenci ze strany jiných mezinárodních turistických destinací, které nabízejí např. možnosti nákupu osvobozeného od daně nebo vrácení DPH; doporučuje proto spolupracovat s odvětvím luxusního zboží a odborníky v oblasti cestovního ruchu na přijetí nových opatření a na službách, jež umožní EU zachovat si atraktivitu a konkurenceschopnost;

| 60. | zdůrazňuje potřebu podporovat evropský podnikatelský cestovní ruch v EU a ve světě, a to vzhledem k jeho hospodářskému významu pro některá místa v Evropě a vzhledem k řadě služeb, jež jsou spojeny s poskytováním prostor pro veletrhy, výstavy, konference a jiné obchodní akce a s jejich pořádáním (hotely a stravovací služby, obchody, doprava, komunikace, agentury pro pořádání akcí atd.); |
| --- | --- |

60.

zdůrazňuje potřebu podporovat evropský podnikatelský cestovní ruch v EU a ve světě, a to vzhledem k jeho hospodářskému významu pro některá místa v Evropě a vzhledem k řadě služeb, jež jsou spojeny s poskytováním prostor pro veletrhy, výstavy, konference a jiné obchodní akce a s jejich pořádáním (hotely a stravovací služby, obchody, doprava, komunikace, agentury pro pořádání akcí atd.);

| 61. | připomíná, že morálně zodpovědný cestovní ruch je cílem, který nelze opomíjet; vítá obsah etického kodexu Světové organizace cestovního ruchu a věří, že ho co nejdříve přijme za svůj Komise i členské státy; v tomto smyslu vyjadřuje potěšení nad návrhem Komise rozšířit pravomoc členských států na trestné činy sexuálního zneužívání nezletilých spáchané v zahraničí, a tím trestat sexuální turistiku; |
| --- | --- |

61.

připomíná, že morálně zodpovědný cestovní ruch je cílem, který nelze opomíjet; vítá obsah etického kodexu Světové organizace cestovního ruchu a věří, že ho co nejdříve přijme za svůj Komise i členské státy; v tomto smyslu vyjadřuje potěšení nad návrhem Komise rozšířit pravomoc členských států na trestné činy sexuálního zneužívání nezletilých spáchané v zahraničí, a tím trestat sexuální turistiku;

Cestovní ruch pro všechny

| 62. | zdůrazňuje, že sezónní povaha cestovního ruchu může vyvolat nejistotu, pokud jde o zaměstnanost a pracovní podmínky; vyzývá v této souvislosti k vytvoření specifické politiky pro pomoc sezónním pracovníkům zahrnující zejména opatření pro rozšíření turistické sezóny prostřednictvím diverzifikace činností v oblasti cestovního ruchu; |
| --- | --- |

62.

zdůrazňuje, že sezónní povaha cestovního ruchu může vyvolat nejistotu, pokud jde o zaměstnanost a pracovní podmínky; vyzývá v této souvislosti k vytvoření specifické politiky pro pomoc sezónním pracovníkům zahrnující zejména opatření pro rozšíření turistické sezóny prostřednictvím diverzifikace činností v oblasti cestovního ruchu;

| 63. | vyzývá Komisi, aby vypracovala plán na podporu postupného odstraňování sezónního charakteru cestovního ruchu; v této souvislosti vybízí Komisi, aby na základě dosavadních pozitivních výsledků dále rozvíjela přípravnou akci „Calypso“, a vyzývá Komisi a členské státy, aby pokračovaly v této akci, která zlepšuje dostupnost dovolené pro znevýhodněné lidi, jako jsou starší občané, osoby se zdravotním postižením, mladí lidé a rodiny s nízkými příjmy, a to zejména mimo hlavní sezónu a při cestách přes státní hranice; vyzývá v této souvislosti k dalšímu plánování a začlenění fyzické přístupnosti, odpovídajících služeb a spolehlivých informací do celého okruhu produktů v oblasti cestovního ruchu; domnívá se, že inspiraci lze čerpat z řady stávajících osvědčených postupů, jež kladou důraz na snadný přístup a posílení postavení znevýhodněných osob; |
| --- | --- |

63.

vyzývá Komisi, aby vypracovala plán na podporu postupného odstraňování sezónního charakteru cestovního ruchu; v této souvislosti vybízí Komisi, aby na základě dosavadních pozitivních výsledků dále rozvíjela přípravnou akci „Calypso“, a vyzývá Komisi a členské státy, aby pokračovaly v této akci, která zlepšuje dostupnost dovolené pro znevýhodněné lidi, jako jsou starší občané, osoby se zdravotním postižením, mladí lidé a rodiny s nízkými příjmy, a to zejména mimo hlavní sezónu a při cestách přes státní hranice; vyzývá v této souvislosti k dalšímu plánování a začlenění fyzické přístupnosti, odpovídajících služeb a spolehlivých informací do celého okruhu produktů v oblasti cestovního ruchu; domnívá se, že inspiraci lze čerpat z řady stávajících osvědčených postupů, jež kladou důraz na snadný přístup a posílení postavení znevýhodněných osob;

| 64. | zdůrazňuje, že v rámci nové evropské strategie pro oblast zdravotního postižení je důležité zajistit přístupnost pro osoby se zdravotním postižením, a to nejen co se týče dopravy, ale i ubytování, stravovacích služeb, informací přístupných pro všechny a služeb v oblasti cestovního ruchu všeobecně; zdůrazňuje, že o přijatých opatřeních by se mělo následně přehlednou formou informovat; vyzývá Komisi, aby, pokud jde o produkty a služby spojené s cestovním ruchem, zajistila dostupnost pro všechny; |
| --- | --- |

64.

zdůrazňuje, že v rámci nové evropské strategie pro oblast zdravotního postižení je důležité zajistit přístupnost pro osoby se zdravotním postižením, a to nejen co se týče dopravy, ale i ubytování, stravovacích služeb, informací přístupných pro všechny a služeb v oblasti cestovního ruchu všeobecně; zdůrazňuje, že o přijatých opatřeních by se mělo následně přehlednou formou informovat; vyzývá Komisi, aby, pokud jde o produkty a služby spojené s cestovním ruchem, zajistila dostupnost pro všechny;

| 65. | vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly provádění programů obnovy, zachování a ochrany míst zajímavých z hlediska kultury, historie nebo životního prostředí s cílem zvyšovat jejich přístupnost pro turisty; vybízí mladé dobrovolníky k účasti v těchto programech v roce 2011, který je Evropským rokem dobrovolné činnosti, i v letech následujících; |
| --- | --- |

65.

vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly provádění programů obnovy, zachování a ochrany míst zajímavých z hlediska kultury, historie nebo životního prostředí s cílem zvyšovat jejich přístupnost pro turisty; vybízí mladé dobrovolníky k účasti v těchto programech v roce 2011, který je Evropským rokem dobrovolné činnosti, i v letech následujících;

| 66. | vyzývá Komisi, aby podporovala rovněž cesty uskutečněné za účelem návštěvy přátel či příbuzných, jež jsou důležitým způsobem posilování integrace v evropské kultuře; |
| --- | --- |

66.

vyzývá Komisi, aby podporovala rovněž cesty uskutečněné za účelem návštěvy přátel či příbuzných, jež jsou důležitým způsobem posilování integrace v evropské kultuře;

Cestovní ruch a zdroje

| 67. | vyzývá Komisi, aby koordinovala, rozšířila a zviditelnila finanční nástroje spravované různými generálními ředitelstvími, jež jsou určeny na posílení konkurenceschopnosti cestovního ruchu, a aby prověřila též jejich náležité využívání, zejména s ohledem na Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova, Evropský sociální fond a Evropský rybářský fond; má za to, že v souvislosti s rozpočtovými omezeními je zásadní budovat součinnost mezi různými existujícími finančními nástroji, jež musí být přizpůsobeny změnám, pokud jde o cestovní ruch a zákazníky, diverzifikaci činností souvisejících s cestovním ruchem a místním potřebám v oblasti rozvoje; žádá mimoto Komisi, aby vypracovala jasné informace týkající se finanční podpory dostupné pro projekty související s cestovním ruchem a aby vytvořila snadno přístupnou databázi napříč různými GŘ, jež by zvýšila povědomí a informovanost o projektech v oblasti cestovního ruchu spolufinancovaných Evropskou unií; |
| --- | --- |

67.

vyzývá Komisi, aby koordinovala, rozšířila a zviditelnila finanční nástroje spravované různými generálními ředitelstvími, jež jsou určeny na posílení konkurenceschopnosti cestovního ruchu, a aby prověřila též jejich náležité využívání, zejména s ohledem na Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova, Evropský sociální fond a Evropský rybářský fond; má za to, že v souvislosti s rozpočtovými omezeními je zásadní budovat součinnost mezi různými existujícími finančními nástroji, jež musí být přizpůsobeny změnám, pokud jde o cestovní ruch a zákazníky, diverzifikaci činností souvisejících s cestovním ruchem a místním potřebám v oblasti rozvoje; žádá mimoto Komisi, aby vypracovala jasné informace týkající se finanční podpory dostupné pro projekty související s cestovním ruchem a aby vytvořila snadno přístupnou databázi napříč různými GŘ, jež by zvýšila povědomí a informovanost o projektech v oblasti cestovního ruchu spolufinancovaných Evropskou unií;

| 68. | zdůrazňuje, že by cestovní ruch měl i nadále hrát významnou úlohu v politice soudržnosti v rámci finančního výhledu na období 2014–2020; žádá, aby se do dalších finančních výhledů a předpisů strukturálních fondů prioritně začlenila obnova turistických oblastí, které upadají, s cílem zajištění jejich konkurenceschopnosti a udržitelnosti. |
| --- | --- |

68.

zdůrazňuje, že by cestovní ruch měl i nadále hrát významnou úlohu v politice soudržnosti v rámci finančního výhledu na období 2014–2020; žádá, aby se do dalších finančních výhledů a předpisů strukturálních fondů prioritně začlenila obnova turistických oblastí, které upadají, s cílem zajištění jejich konkurenceschopnosti a udržitelnosti.

| 69. | vyzývá dále členské státy a místní a regionální orgány, aby plně využívaly nástroje odborného vzdělávání, které nabízí ESF a další fondy Společenství i fondy na vnitrostátní, regionální a místní úrovni; považuje za zásadně důležité, aby členské státy a ostatní orgány vyhlašovaly veřejné soutěže konkrétně pro oblast cestovního ruchu na základě priorit určených ve strukturálních fondech; |
| --- | --- |

69.

vyzývá dále členské státy a místní a regionální orgány, aby plně využívaly nástroje odborného vzdělávání, které nabízí ESF a další fondy Společenství i fondy na vnitrostátní, regionální a místní úrovni; považuje za zásadně důležité, aby členské státy a ostatní orgány vyhlašovaly veřejné soutěže konkrétně pro oblast cestovního ruchu na základě priorit určených ve strukturálních fondech;

| 70. | požaduje, aby byl v rámci finančního výhledu na období 2014–2020 vytvořen zvláštní program pro cestovní ruch zaměřený především na mikropodniky a malé a střední podniky, který by v celoevropských projektech v tomto odvětví povzbuzoval partnerství mezi firmami a partnerství veřejného a soukromého sektoru, a zároveň vybízí malé a střední podniky k investicím do tohoto odvětví; |
| --- | --- |

70.

požaduje, aby byl v rámci finančního výhledu na období 2014–2020 vytvořen zvláštní program pro cestovní ruch zaměřený především na mikropodniky a malé a střední podniky, který by v celoevropských projektech v tomto odvětví povzbuzoval partnerství mezi firmami a partnerství veřejného a soukromého sektoru, a zároveň vybízí malé a střední podniky k investicím do tohoto odvětví;

| 71. | trvá na tom, že je třeba zajistit kontinuitu podpory pilotních projektů v odvětví cestovního ruchu po roce 2011, a pokud to bude nutné, posoudit nové projekty, které by se mohly podílet na realizaci nové strategie; |
| --- | --- |

71.

trvá na tom, že je třeba zajistit kontinuitu podpory pilotních projektů v odvětví cestovního ruchu po roce 2011, a pokud to bude nutné, posoudit nové projekty, které by se mohly podílet na realizaci nové strategie;

Další důležité otázky v oblasti cestovního ruchu

| 72. | podotýká, že podniky působící v cestovním ruchu potřebují srovnatelné, kvalitní statistické údaje pro účely dlouhodobého plánování struktury nabídky a poptávky a k rozvoji turistických destinací; vyzývá proto Komisi, aby se maximálně zasadila o zajištění toho, že tyto údaje budou k dispozici pro celou Evropu; lituje skutečnosti, že neexistují oficiální statistiky o venkovském cestovním ruchu a agroturistice a že jediné dostupné informace jsou založeny na odhadech; vítá zvažovaná opatření na upevnění základny socioekonomických znalostí v oblasti cestovního ruchu s tím, že je vhodné co nejvíce dbát na to, aby se zabránilo další finanční a administrativní zátěži; |
| --- | --- |

72.

podotýká, že podniky působící v cestovním ruchu potřebují srovnatelné, kvalitní statistické údaje pro účely dlouhodobého plánování struktury nabídky a poptávky a k rozvoji turistických destinací; vyzývá proto Komisi, aby se maximálně zasadila o zajištění toho, že tyto údaje budou k dispozici pro celou Evropu; lituje skutečnosti, že neexistují oficiální statistiky o venkovském cestovním ruchu a agroturistice a že jediné dostupné informace jsou založeny na odhadech; vítá zvažovaná opatření na upevnění základny socioekonomických znalostí v oblasti cestovního ruchu s tím, že je vhodné co nejvíce dbát na to, aby se zabránilo další finanční a administrativní zátěži;

| 73. | žádá Komisi, aby do září 2011 předložila legislativní návrh na přepracování směrnice 90/314/EHS o souborných službách pro cesty s cílem zajistit spotřebitelům a podnikům v odvětví cestovního ruchu jednoznačný právní rámec, kterým se budou řídit jak v běžných, tak ve výjimečných situacích způsobených například některými klimatickými a přírodními jevy či politickými problémy; zdůrazňuje, že celá koncepce souborných služeb pro cesty je již dlouho zastaralá, a naléhavě vyzývá Komisi, aby v průběhu její revize zavedla uplatnitelnost stejných právních předpisů na všechny subjekty poskytující služby v oblasti cestovního ruchu; zdůrazňuje, že kvalita služby poskytované zákazníkovi a spravedlivá hospodářská soutěž by měly být v tomto ohledu primárními faktory; |
| --- | --- |

73.

žádá Komisi, aby do září 2011 předložila legislativní návrh na přepracování směrnice 90/314/EHS o souborných službách pro cesty s cílem zajistit spotřebitelům a podnikům v odvětví cestovního ruchu jednoznačný právní rámec, kterým se budou řídit jak v běžných, tak ve výjimečných situacích způsobených například některými klimatickými a přírodními jevy či politickými problémy; zdůrazňuje, že celá koncepce souborných služeb pro cesty je již dlouho zastaralá, a naléhavě vyzývá Komisi, aby v průběhu její revize zavedla uplatnitelnost stejných právních předpisů na všechny subjekty poskytující služby v oblasti cestovního ruchu; zdůrazňuje, že kvalita služby poskytované zákazníkovi a spravedlivá hospodářská soutěž by měly být v tomto ohledu primárními faktory;

| 74. | poukazuje na příležitost členských států uskutečnit vzájemnou postupnou harmonizaci snížené sazby DPH z cestovního ruchu, což je nevyhnutelnou podmínkou pro transparentní hospodářskou soutěž mezi podniky cestovního ruchu z členských států EU i s podniky ze třetích zemí; v této souvislosti vítá diskusi, kterou vyvolalo zveřejnění zelené knihy o budoucnosti DPH; |
| --- | --- |

74.

poukazuje na příležitost členských států uskutečnit vzájemnou postupnou harmonizaci snížené sazby DPH z cestovního ruchu, což je nevyhnutelnou podmínkou pro transparentní hospodářskou soutěž mezi podniky cestovního ruchu z členských států EU i s podniky ze třetích zemí; v této souvislosti vítá diskusi, kterou vyvolalo zveřejnění zelené knihy o budoucnosti DPH;

| 75. | vyzývá členské státy, aby měly na paměti, že vzrůstající tendence uplatňovat vůči turistům cestujícím do EU či v rámci členských států vyšší sazby poplatků, např. palivových příplatků, bezpečnostních poplatků a letištních, městských a přístavních poplatků, a to zejména mimo hlavní sezónu, má nepříznivé dopady; zdůrazňuje, že má-li být uplatněna dodatečná daň z cestovního ruchu, musí být její zavedení řádně zveřejněno, aby se zvýšila informovanost turistů i cestovních kanceláří; |
| --- | --- |

75.

vyzývá členské státy, aby měly na paměti, že vzrůstající tendence uplatňovat vůči turistům cestujícím do EU či v rámci členských států vyšší sazby poplatků, např. palivových příplatků, bezpečnostních poplatků a letištních, městských a přístavních poplatků, a to zejména mimo hlavní sezónu, má nepříznivé dopady; zdůrazňuje, že má-li být uplatněna dodatečná daň z cestovního ruchu, musí být její zavedení řádně zveřejněno, aby se zvýšila informovanost turistů i cestovních kanceláří;

| 76. | vyzývá Radu Evropské unie, aby urychlila přijetí návrhu směrnice o modernizaci zvláštního režimu DPH (TOMS), který předpokládá zavedení mechanismu opt-in schopného zvrátit narušení hospodářské soutěže mezi různými kategoriemi subjektů fungujících v tomto odvětví, vzhledem k tomu, že rozdíly v právních předpisech jednotlivých států mají v současnosti vážné důsledky; |
| --- | --- |

76.

vyzývá Radu Evropské unie, aby urychlila přijetí návrhu směrnice o modernizaci zvláštního režimu DPH (TOMS), který předpokládá zavedení mechanismu opt-in schopného zvrátit narušení hospodářské soutěže mezi různými kategoriemi subjektů fungujících v tomto odvětví, vzhledem k tomu, že rozdíly v právních předpisech jednotlivých států mají v současnosti vážné důsledky;

| 77. | zdůrazňuje potřebu aktivní politiky hospodářské soutěže sledující veškeré trendy ke koncentraci odvětví či zneužívání dominantního postavení; |
| --- | --- |

77.

zdůrazňuje potřebu aktivní politiky hospodářské soutěže sledující veškeré trendy ke koncentraci odvětví či zneužívání dominantního postavení;

| 78. | vyzývá Komisi, aby do konce roku 2012 předložila integrovanou strategii pro cestovní ruch, která bude v souladu se stávající strategií a jejím prováděcím plánem a bude je doplňovat; |
| --- | --- |

78.

vyzývá Komisi, aby do konce roku 2012 předložila integrovanou strategii pro cestovní ruch, která bude v souladu se stávající strategií a jejím prováděcím plánem a bude je doplňovat;

| 79. | domnívá se, že by měla být v rámci Evropského parlamentu vytvořena technická pracovní skupina pro cestovní ruch, která by byla zaměřena na důkladné sledování plnění opatření, která navrhla Komise, jakož i návrhů Evropského parlamentu; |
| --- | --- |

79.

domnívá se, že by měla být v rámci Evropského parlamentu vytvořena technická pracovní skupina pro cestovní ruch, která by byla zaměřena na důkladné sledování plnění opatření, která navrhla Komise, jakož i návrhů Evropského parlamentu;

*

* *

| 80. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

80.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. L 384, 31.12.1986, s. 60.

(2)  Úř. věst. L 158, 23.6.1990, s. 59.

(3)  Úř. věst. L 376, 27.12.2006, s. 36.

(4)  Úř. věst. L 116, 9.5.2009, s. 18.

(5)  Úř. věst. L 198, 30.7.2009, s. 57.

(6)  Úř. věst. L 27, 30.1.2010, s. 1.

(7)  Úř. věst. C 193E, 17.8.2006, s. 325.

(8)  Úř. věst. C 297E, 20.11.2008, s. 184.

(9)  Úř. věst. C 45 E, 23.2.2010, s. 1.

(10)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0057.

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/54

---

Úterý, 27. září 2011Evropská bezpečnost silničního provozu

P7_TA(2011)0408

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o evropské bezpečnosti silničního provozu v letech 2011–2020 (2010/2235(INI))

2013/C 56 E/06

Evropský parlament,

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané„Udržitelná budoucnost pro dopravu: vytváření integrovaného dopravního systému řízeného technologiemi a vstřícného k uživatelům“ (KOM(2009)0279), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané„Udržitelná budoucnost pro dopravu: vytváření integrovaného dopravního systému řízeného technologiemi a vstřícného k uživatelům“ (KOM(2009)0279),

| — | s ohledem na bílou knihu Komise nazvanou „Plán jednotného evropského dopravního prostoru – vytvoření konkurenceschopného dopravního systému účinně využívajícího zdroje“ (KOM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

s ohledem na bílou knihu Komise nazvanou „Plán jednotného evropského dopravního prostoru – vytvoření konkurenceschopného dopravního systému účinně využívajícího zdroje“ (KOM(2011)0144),

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané „Směrem k evropskému prostoru bezpečnosti silničního provozu: směry politiky v oblasti bezpečnosti silničního provozu v letech 2011–2020“ (KOM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Směrem k evropskému prostoru bezpečnosti silničního provozu: směry politiky v oblasti bezpečnosti silničního provozu v letech 2011–2020“ (KOM(2010)0389),

| — | s ohledem na závěrečná ustanovení Rady ze dne 2. a 3. prosince 2010 ke sdělení Komise nazvané „Směrem k evropskému prostoru bezpečnosti silničního provozu: směry politiky v oblasti bezpečnosti silničního provozu v letech 2011–2020“ (16951/10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěrečná ustanovení Rady ze dne 2. a 3. prosince 2010 ke sdělení Komise nazvané „Směrem k evropskému prostoru bezpečnosti silničního provozu: směry politiky v oblasti bezpečnosti silničního provozu v letech 2011–2020“ (16951/10),

| — | s ohledem na hodnotící studii Komise (1) ke třetímu akčnímu programu pro bezpečnost silničního provozu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na hodnotící studii Komise (1) ke třetímu akčnímu programu pro bezpečnost silničního provozu,

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů nazvané „Směry politiky v oblasti bezpečnosti silničního provozu v letech 2011–2020“ (CdR 296/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů nazvané „Směry politiky v oblasti bezpečnosti silničního provozu v letech 2011–2020“ (CdR 296/2010),

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru nazvané „Směrem k evropskému prostoru bezpečnosti silničního provozu (CESE 539/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru nazvané „Směrem k evropskému prostoru bezpečnosti silničního provozu (CESE 539/2011),

| — | s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN „Improving global road safety“ ze dne 10. května 2010 (64/255), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN „Improving global road safety“ ze dne 10. května 2010 (64/255),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 29. září 2005 o evropském akčním programu pro bezpečnost silničního provozu: snížení počtu obětí dopravních nehod v Evropské unii o polovinu do roku 2010: společná odpovědnost (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 29. září 2005 o evropském akčním programu pro bezpečnost silničního provozu: snížení počtu obětí dopravních nehod v Evropské unii o polovinu do roku 2010: společná odpovědnost (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 27. dubna 2006 o bezpečnosti silničního provozu: zpřístupnění systému eCall občanům (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 27. dubna 2006 o bezpečnosti silničního provozu: zpřístupnění systému eCall občanům (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 18. ledna 2007 o třetím akčním programu pro bezpečnost silničního provozu – přezkum v polovině období (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 18. ledna 2007 o třetím akčním programu pro bezpečnost silničního provozu – přezkum v polovině období (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 23. dubna 2009 o akčním plánu pro inteligentní dopravní systémy (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 23. dubna 2009 o akčním plánu pro inteligentní dopravní systémy (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 23. dubna 2009 o akčním plánu pro městskou mobilitu (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 23. dubna 2009 o akčním plánu pro městskou mobilitu (6),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 18. května 2010 o sankcích v případě vážného porušení sociálních předpisů v silniční dopravě (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 18. května 2010 o sankcích v případě vážného porušení sociálních předpisů v silniční dopravě (7),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 6. července 2010 o udržitelné budoucnosti pro dopravu (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 6. července 2010 o udržitelné budoucnosti pro dopravu (8),

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0264/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0264/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že v roce 2009 zahynulo více než 35 000 osob při nehodách na silnicích Evropské unie a 1 500 000 jich bylo zraněno, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v roce 2009 zahynulo více než 35 000 osob při nehodách na silnicích Evropské unie a 1 500 000 jich bylo zraněno,

| B. | vzhledem k tomu, že na každou smrtelnou dopravní nehodu připadají statisticky čtyři další nehody s trvalými následky, 10 nehod s vážným zraněním a 40 nehod s lehkým zraněním, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že na každou smrtelnou dopravní nehodu připadají statisticky čtyři další nehody s trvalými následky, 10 nehod s vážným zraněním a 40 nehod s lehkým zraněním,

| C. | vzhledem k tomu, že náklady společnosti vzniklé v důsledku dopravních nehod jsou odhadovány ročně na 130 mld. EUR |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že náklady společnosti vzniklé v důsledku dopravních nehod jsou odhadovány ročně na 130 mld. EUR

| D. | vzhledem k tomu, že vytyčený cíl třetího akčního programu snížit počet smrtelných nehod v EU do roku 2010 o polovinu nebyl dosažen, přesto však bylo zaznamenáno výrazné snížení počtu smrtelných nehod na silnicích, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že vytyčený cíl třetího akčního programu snížit počet smrtelných nehod v EU do roku 2010 o polovinu nebyl dosažen, přesto však bylo zaznamenáno výrazné snížení počtu smrtelných nehod na silnicích,

| E. | vzhledem k tomu, že v rámci EU panuje stále ještě relativně vysoká tolerance společnosti vůči dopravním nehodám a že si silniční provoz vyžádá každým rokem takové množství obětí, které odpovídá počtu obětí při zřícení 250 středně velkých letadel, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že v rámci EU panuje stále ještě relativně vysoká tolerance společnosti vůči dopravním nehodám a že si silniční provoz vyžádá každým rokem takové množství obětí, které odpovídá počtu obětí při zřícení 250 středně velkých letadel,

| F. | vzhledem k tomu, že na jedné straně je třeba vyvíjet stále větší úsilí, aby se dále snížil počet obětí dopravních nehod, a na druhé straně je třeba zajistit, aby se při poklesu celkového počtu neprojevila lhostejnost, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že na jedné straně je třeba vyvíjet stále větší úsilí, aby se dále snížil počet obětí dopravních nehod, a na druhé straně je třeba zajistit, aby se při poklesu celkového počtu neprojevila lhostejnost,

| G. | vzhledem k tomu, že bezpečnost silničního provozu je celospolečenskou zodpovědností, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že bezpečnost silničního provozu je celospolečenskou zodpovědností,

| H. | vzhledem k tomu, že pouze 27,5 % opatření stanovených třetím akčním programem bylo zcela provedeno, a vzhledem k tomu, že za účelem zlepšení bezpečnosti silničního provozu je proto zapotřebí podstatně ambicióznějších cílů a opatření, než Komise dosud navrhla, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že pouze 27,5 % opatření stanovených třetím akčním programem bylo zcela provedeno, a vzhledem k tomu, že za účelem zlepšení bezpečnosti silničního provozu je proto zapotřebí podstatně ambicióznějších cílů a opatření, než Komise dosud navrhla,

| I. | vzhledem k tomu, že legislativní rámec pro nařízení a směrnice vycházející z vědeckých údajů dosud nebyl plně využit, a vzhledem k tomu, že evropské právní předpisy, budou-li provedeny, mohou přispět k záchraně životů, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že legislativní rámec pro nařízení a směrnice vycházející z vědeckých údajů dosud nebyl plně využit, a vzhledem k tomu, že evropské právní předpisy, budou-li provedeny, mohou přispět k záchraně životů,

| J. | vzhledem k tomu, že již byla přijata řada legislativních opatření ke zlepšení bezpečnosti silničního provozu, jako je směrnice 2008/96/ES o řízení bezpečnosti silniční infrastruktury, a že tato opatření vstoupí v platnost v několika příštích letech, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že již byla přijata řada legislativních opatření ke zlepšení bezpečnosti silničního provozu, jako je směrnice 2008/96/ES o řízení bezpečnosti silniční infrastruktury, a že tato opatření vstoupí v platnost v několika příštích letech,

| K. | vzhledem k tomu, že Komise před uplynutím třetího akčního programu pro bezpečnost silničního provozu opomenula předložit návrh nového akčního programu |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že Komise před uplynutím třetího akčního programu pro bezpečnost silničního provozu opomenula předložit návrh nového akčního programu

| L. | vzhledem k tomu, že pravděpodobnost úmrtí na silnici je pro chodce 9krát, pro cyklistu 7krát a pro motoristu 18krát vyšší než pro cestující v osobním automobilu za 1 ujetý kilometr, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že pravděpodobnost úmrtí na silnici je pro chodce 9krát, pro cyklistu 7krát a pro motoristu 18krát vyšší než pro cestující v osobním automobilu za 1 ujetý kilometr,

| M. | vzhledem k tomu, že se cca 55 % smrtelných nehod přihodí na venkovských silnicích, 36 % v městských oblastech a 6 % na dálnicích, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že se cca 55 % smrtelných nehod přihodí na venkovských silnicích, 36 % v městských oblastech a 6 % na dálnicích,

| N. | vzhledem k tomu, že započte-li se dojíždění do zaměstnání a ze zaměstnání, tvoří 60 % smrtelných pracovních úrazů dopravní nehody, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že započte-li se dojíždění do zaměstnání a ze zaměstnání, tvoří 60 % smrtelných pracovních úrazů dopravní nehody,

| O. | vzhledem k tomu, že počet smrtelných dopravních nehod neustále klesá, zatímco počet smrtelných nehod za účasti motocyklistů se nemění a na mnoha místech stoupá, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že počet smrtelných dopravních nehod neustále klesá, zatímco počet smrtelných nehod za účasti motocyklistů se nemění a na mnoha místech stoupá,

| P. | vzhledem k tomu, že veřejná osobní doprava je daleko bezpečnější než individuální motorová doprava, |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že veřejná osobní doprava je daleko bezpečnější než individuální motorová doprava,

| Q. | vzhledem k tomu, že slepý úhel u nákladních automobilů představuje ohrožení života pro cyklisty a chodce, |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že slepý úhel u nákladních automobilů představuje ohrožení života pro cyklisty a chodce,

| R. | vzhledem k tomu, že Evropská unie čelí demografickým změnám a musí být obzvláště brány v potaz potřeby mobility starších lidí, |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že Evropská unie čelí demografickým změnám a musí být obzvláště brány v potaz potřeby mobility starších lidí,

| S. | vzhledem k tomu, že vývoj v oblasti nových technologií klade nové požadavky na záchranné služby, mimo jiné v souvislosti s hybridními vozidly a elektrifikací pohonů, |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že vývoj v oblasti nových technologií klade nové požadavky na záchranné služby, mimo jiné v souvislosti s hybridními vozidly a elektrifikací pohonů,

| T. | vzhledem k tomu, že se evropská, vnitrostátní, regionální a místní opatření musí doplňovat, |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že se evropská, vnitrostátní, regionální a místní opatření musí doplňovat,

| U. | vzhledem k tomu, že směrnice o bezpečnosti silniční infrastruktury 2008/96/ES požaduje, aby byly prováděny audity bezpečnosti silničního provozu a bezpečnostní kontroly jako součást pravidelné údržby silnic; vzhledem k tomu, že tato směrnice se vztahuje pouze na silniční infrastrukturu transevropské sítě (TEN-T), v důsledku čehož mnoho státních a místních komunikací nepodléhá žádné regulaci, |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že směrnice o bezpečnosti silniční infrastruktury 2008/96/ES požaduje, aby byly prováděny audity bezpečnosti silničního provozu a bezpečnostní kontroly jako součást pravidelné údržby silnic; vzhledem k tomu, že tato směrnice se vztahuje pouze na silniční infrastrukturu transevropské sítě (TEN-T), v důsledku čehož mnoho státních a místních komunikací nepodléhá žádné regulaci,

| V. | vzhledem k tomu, že pravidelné kontroly všech evropských komunikací příslušnými subjekty jsou základním prvkem předcházení případným nebezpečím, jež hrozí účastníkům silničního provozu, |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že pravidelné kontroly všech evropských komunikací příslušnými subjekty jsou základním prvkem předcházení případným nebezpečím, jež hrozí účastníkům silničního provozu,

| W. | vzhledem k tomu, že pro zlepšení bezpečnosti silničního provozu je klíčové mít k dispozici údaje o příčinách dopravních nehod a zranění, jak ukazují mj. projekty VERONICA, |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že pro zlepšení bezpečnosti silničního provozu je klíčové mít k dispozici údaje o příčinách dopravních nehod a zranění, jak ukazují mj. projekty VERONICA,

Východiska

| 1. | vítá toto sdělení Komise, vyzývá však zároveň Komisi, aby uvedené přístupy do konce roku 2011 dále rozpracovala do podoby plnohodnotného akčního programu, který bude obsahovat detailní seznam opatření s jasnými časovými plány a nástroji pro sledování sloužícími k pravidelné kontrole úspěšnosti opatření a k přezkumu v polovině období; |
| --- | --- |

1.

vítá toto sdělení Komise, vyzývá však zároveň Komisi, aby uvedené přístupy do konce roku 2011 dále rozpracovala do podoby plnohodnotného akčního programu, který bude obsahovat detailní seznam opatření s jasnými časovými plány a nástroji pro sledování sloužícími k pravidelné kontrole úspěšnosti opatření a k přezkumu v polovině období;

| 2. | souhlasí s názorem Komise, že pro zvýšení bezpečnosti provozu je třeba soudržného, uceleného a integrovaného přístupu, a požaduje začlenění problematiky bezpečnosti silničního provozu do všech příslušných oblastí politik, jako jsou politiky pro oblasti školství, zdravotnictví a životní prostředí, sociální politika a policejní a soudní spolupráce; |
| --- | --- |

2.

souhlasí s názorem Komise, že pro zvýšení bezpečnosti provozu je třeba soudržného, uceleného a integrovaného přístupu, a požaduje začlenění problematiky bezpečnosti silničního provozu do všech příslušných oblastí politik, jako jsou politiky pro oblasti školství, zdravotnictví a životní prostředí, sociální politika a policejní a soudní spolupráce;

| 3. | vyzývá Komisi, aby zlepšila rámcové podmínky pro bezpečnější a ekologičtější dopravu, jako je např. chůze, jízda na kole, autobusová či železniční doprava, s cílem podněcovat jejich využívání. |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi, aby zlepšila rámcové podmínky pro bezpečnější a ekologičtější dopravu, jako je např. chůze, jízda na kole, autobusová či železniční doprava, s cílem podněcovat jejich využívání.

| 4. | navrhuje, aby byl co nejrychleji jmenován – s mandátem do roku 2014 – koordinátor pro bezpečnost silničního provozu v EU, jehož úřad by spadal pod Evropskou komisi a který by měl za úkol:






  — | podporovat – jako uznávaná osobnost v oblasti bezpečnosti silniční dopravy – na základě svých zkušeností, kvalifikace a odborných znalostí aktuální projekty v oblasti bezpečnosti silničního provozu a iniciovat nové inovativní projekty, |
| --- | --- | --- |

4.

navrhuje, aby byl co nejrychleji jmenován – s mandátem do roku 2014 – koordinátor pro bezpečnost silničního provozu v EU, jehož úřad by spadal pod Evropskou komisi a který by měl za úkol:

—

podporovat – jako uznávaná osobnost v oblasti bezpečnosti silniční dopravy – na základě svých zkušeností, kvalifikace a odborných znalostí aktuální projekty v oblasti bezpečnosti silničního provozu a iniciovat nové inovativní projekty,

| — | koordinovat opatření v oblasti bezpečnosti silničního provozu v rámci Komise a mezi členskými státy, |
| --- | --- |

—

koordinovat opatření v oblasti bezpečnosti silničního provozu v rámci Komise a mezi členskými státy,

| — | usnadňovat na vysoké politické úrovni přípravu, provádění a kontrolu účinných a konzistentních politik bezpečnosti silničního provozu v souladu s cíli EU, |
| --- | --- |

—

usnadňovat na vysoké politické úrovni přípravu, provádění a kontrolu účinných a konzistentních politik bezpečnosti silničního provozu v souladu s cíli EU,

| — | dohlížet na konkrétní projekty, např. na harmonizaci ukazatelů, údajů a pokud možno i na vnitrostátní plány bezpečnosti silničního provozu, |
| --- | --- |

—

dohlížet na konkrétní projekty, např. na harmonizaci ukazatelů, údajů a pokud možno i na vnitrostátní plány bezpečnosti silničního provozu,

| — | podporovat výměnu osvědčených postupů a provádění ustanovení týkajících se bezpečnosti silničního provozu ve spolupráci se všemi zúčastněnými stranami, členskými státy a jejich regionálními a místními orgány, |
| --- | --- |

—

podporovat výměnu osvědčených postupů a provádění ustanovení týkajících se bezpečnosti silničního provozu ve spolupráci se všemi zúčastněnými stranami, členskými státy a jejich regionálními a místními orgány,

| — | být v kontaktu s příslušnými politickými a akademickými kruhy, aby byl poskytnut prostor pro multidisciplinární přístup; |
| --- | --- |

—

být v kontaktu s příslušnými politickými a akademickými kruhy, aby byl poskytnut prostor pro multidisciplinární přístup;

| 5. | vyzývá Komisi, aby zřídila fórum pro spolupráci, kde si státní zástupci, donucovací orgány, sdružení obětí a střediska pro dohled nad bezpečností silničního provozu budou moci vyměňovat informace o osvědčených postupech a budou moci intenzivněji spolupracovat na lepším provádění právních předpisů v oblasti bezpečnosti silničního provozu, a to jak na národní, tak i na nadnárodní úrovni; |
| --- | --- |

5.

vyzývá Komisi, aby zřídila fórum pro spolupráci, kde si státní zástupci, donucovací orgány, sdružení obětí a střediska pro dohled nad bezpečností silničního provozu budou moci vyměňovat informace o osvědčených postupech a budou moci intenzivněji spolupracovat na lepším provádění právních předpisů v oblasti bezpečnosti silničního provozu, a to jak na národní, tak i na nadnárodní úrovni;

| 6. | zdůrazňuje, že je nutné věnovat zvláštní pozornost řádnému provádění a efektivnějšímu vymáhání již vydaných zákonů a opatření, přičemž ještě stale existuje prostor pro legislativní opatření na úrovni EU; |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje, že je nutné věnovat zvláštní pozornost řádnému provádění a efektivnějšímu vymáhání již vydaných zákonů a opatření, přičemž ještě stale existuje prostor pro legislativní opatření na úrovni EU;

| 7. | vyjadřuje politování nad tím, že v rozpočtu EU vyčleněném na opatření v oblasti bezpečnosti silničního provozu byly v posledních letech provedeny výrazné škrty, a vyzývá Komisi, aby tento trend zvrátila; |
| --- | --- |

7.

vyjadřuje politování nad tím, že v rozpočtu EU vyčleněném na opatření v oblasti bezpečnosti silničního provozu byly v posledních letech provedeny výrazné škrty, a vyzývá Komisi, aby tento trend zvrátila;

| 8. | maximálně podporuje cíl snížit do roku 2020 celkový počet smrtelných nehod na silnicích v EU oproti roku 2010 o polovinu, a požaduje navíc stanovit pro toto období další jasné a měřitelné cíle, a to zvláště snížení počtu






  — | dětí do 14 let usmrcených při nehodách na silnicích o 60 %, |
| --- | --- | --- |

8.

maximálně podporuje cíl snížit do roku 2020 celkový počet smrtelných nehod na silnicích v EU oproti roku 2010 o polovinu, a požaduje navíc stanovit pro toto období další jasné a měřitelné cíle, a to zvláště snížení počtu

—

dětí do 14 let usmrcených při nehodách na silnicích o 60 %,

| — | chodců a cyklistů usmrcených při nehodách na silnicích o 50 % a |
| --- | --- |

—

chodců a cyklistů usmrcených při nehodách na silnicích o 50 % a

| — | osob, které utrpěly zranění ohrožující život, o 40 %, a to na základě jednotné definice pro celou EU, jež by měla být urychleně vypracována; |
| --- | --- |

—

osob, které utrpěly zranění ohrožující život, o 40 %, a to na základě jednotné definice pro celou EU, jež by měla být urychleně vypracována;

Etická hlediska

| 9. | zdůrazňuje, že každý občan EU má nejen právo na individuální využívání komunikací a bezpečnou silniční dopravu, ale zároveň i povinnost spolupodílet se a přispět svým chováním k bezpečnosti silničního provozu; domnívá se, že orgány veřejné správy a orgány EU mají morální a politický závazek přijmout a provést opatření k řešení tohoto sociálního problému; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje, že každý občan EU má nejen právo na individuální využívání komunikací a bezpečnou silniční dopravu, ale zároveň i povinnost spolupodílet se a přispět svým chováním k bezpečnosti silničního provozu; domnívá se, že orgány veřejné správy a orgány EU mají morální a politický závazek přijmout a provést opatření k řešení tohoto sociálního problému;

| 10. | znovu vyjadřuje svůj názor, že je nutné vytvořit doplňkovou dlouhodobou strategii, která přesáhne časový rámec tohoto sdělení a která má za cíl vyvarovat se všech smrtelných úrazů v silniční dopravě („Vize nula“); uvědomuje si, že toho není možné dosáhnout bez rozsáhlého využití technologií v silničních vozidlech a rozvoje náležitých sítí pro inteligentní dopravní systémy (ITS); vyzývá proto Komisi, aby vypracovala základní prvky této strategie a předložila je v průběhu následujících tří let; |
| --- | --- |

10.

znovu vyjadřuje svůj názor, že je nutné vytvořit doplňkovou dlouhodobou strategii, která přesáhne časový rámec tohoto sdělení a která má za cíl vyvarovat se všech smrtelných úrazů v silniční dopravě („Vize nula“); uvědomuje si, že toho není možné dosáhnout bez rozsáhlého využití technologií v silničních vozidlech a rozvoje náležitých sítí pro inteligentní dopravní systémy (ITS); vyzývá proto Komisi, aby vypracovala základní prvky této strategie a předložila je v průběhu následujících tří let;

| 11. | trvá na tom, že úcta k životu a lidské bytosti by se měla projevit ve společném kulturním a etickém procesu, kdy by komunikace byly záměrně chápány jako lidské společenství; |
| --- | --- |

11.

trvá na tom, že úcta k životu a lidské bytosti by se měla projevit ve společném kulturním a etickém procesu, kdy by komunikace byly záměrně chápány jako lidské společenství;

| 12. | vyzývá Komisi a členské státy, aby třetí neděli v listopadu oficiálně vyhlásily světovým dnem vzpomínky na oběti dopravních nehod, jak již učinila Organizace spojených národů a Světová zdravotnická organizace, s cílem zvýšit povědomí veřejnosti o této problematice; |
| --- | --- |

12.

vyzývá Komisi a členské státy, aby třetí neděli v listopadu oficiálně vyhlásily světovým dnem vzpomínky na oběti dopravních nehod, jak již učinila Organizace spojených národů a Světová zdravotnická organizace, s cílem zvýšit povědomí veřejnosti o této problematice;

Osvědčené postupy a provádění do národních plánů

| 13. | vyzývá Komisi, aby ve větší míře podněcovala výměnu znalostí a osvědčených postupů mezi členskými státy, aby jich mohlo být více začleněno do vnitrostátních, regionálních a místních plánů bezpečnosti silničního provozu, a mohly tak být zavedeny činnosti založené na co nejpevnějším metodologickém základě a přispět tak k vytvoření evropského prostoru bezpečnosti silničního provozu; |
| --- | --- |

13.

vyzývá Komisi, aby ve větší míře podněcovala výměnu znalostí a osvědčených postupů mezi členskými státy, aby jich mohlo být více začleněno do vnitrostátních, regionálních a místních plánů bezpečnosti silničního provozu, a mohly tak být zavedeny činnosti založené na co nejpevnějším metodologickém základě a přispět tak k vytvoření evropského prostoru bezpečnosti silničního provozu;

| 14. | vyzývá Komisi, aby vyhodnotila Evropskou chartu bezpečnosti silničního provozu a podnítila vytvoření podobné charty na regionální a místní úrovni; |
| --- | --- |

14.

vyzývá Komisi, aby vyhodnotila Evropskou chartu bezpečnosti silničního provozu a podnítila vytvoření podobné charty na regionální a místní úrovni;

| 15. | zdůrazňuje, že jasně definované a měřitelné cíle jsou dalším impulzem a podnětem ke zlepšení bezpečnosti silničního provozu a jsou nezbytné jak při srovnání výkonnosti jednotlivých členských států, tak i při monitorování a hodnocení daných opatření; zastává názor, že je třeba se pokusit kvantifikovat příspěvek jednotlivých členských států k dosažení cíle v roce 2020; domnívá se, že tento příspěvek by měl sloužit jako pomůcka pro orientaci při stanovování priorit pro národní politiky v oblasti bezpečnosti silničního provozu; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že jasně definované a měřitelné cíle jsou dalším impulzem a podnětem ke zlepšení bezpečnosti silničního provozu a jsou nezbytné jak při srovnání výkonnosti jednotlivých členských států, tak i při monitorování a hodnocení daných opatření; zastává názor, že je třeba se pokusit kvantifikovat příspěvek jednotlivých členských států k dosažení cíle v roce 2020; domnívá se, že tento příspěvek by měl sloužit jako pomůcka pro orientaci při stanovování priorit pro národní politiky v oblasti bezpečnosti silničního provozu;

| 16. | podporuje Komisi v jejím úsilí přesvědčit členské státy, aby vypracovaly vnitrostátní plány bezpečnosti silničního provozu; žádá, aby vypracovávání a zveřejňování těchto plánů probíhalo na základě závazných harmonizovaných společných pokynů; zdůrazňuje však, že by měl být členským státům ponechán dostatečný prostor na to, aby mohly daná opatření, dané programy a cíle přizpůsobit specifickým vnitrostátním okolnostem; |
| --- | --- |

16.

podporuje Komisi v jejím úsilí přesvědčit členské státy, aby vypracovaly vnitrostátní plány bezpečnosti silničního provozu; žádá, aby vypracovávání a zveřejňování těchto plánů probíhalo na základě závazných harmonizovaných společných pokynů; zdůrazňuje však, že by měl být členským státům ponechán dostatečný prostor na to, aby mohly daná opatření, dané programy a cíle přizpůsobit specifickým vnitrostátním okolnostem;

| 17. | vyzývá Komisi, aby neprodleně vyhlásila zvláštní rok bezpečné komerční silniční dopravy; |
| --- | --- |

17.

vyzývá Komisi, aby neprodleně vyhlásila zvláštní rok bezpečné komerční silniční dopravy;

| 18. | vyzývá Komisi, aby vypracovala příručku osvědčených postupů v souvislosti se zdravotní péčí o zraněné na místě dopravní nehody, a zajistila tak, že se jim dostane rychlejší a efektivnější zdravotní péče, která je klíčovým faktorem pro přežití osob s nejvážnějšími zraněními; |
| --- | --- |

18.

vyzývá Komisi, aby vypracovala příručku osvědčených postupů v souvislosti se zdravotní péčí o zraněné na místě dopravní nehody, a zajistila tak, že se jim dostane rychlejší a efektivnější zdravotní péče, která je klíčovým faktorem pro přežití osob s nejvážnějšími zraněními;

| 19. | vyzývá Komisi, aby ve spolupráci se sociálními partnery vypracovala strategii zaměřenou na snížení počtu nehod u zaměstnanců, kteří cestují do zaměstnání nebo ze zaměstnání; vyzývá členské státy a Komisi, aby podněcovaly podniky k vypracování plánů bezpečnosti silničního provozu; vyzývá Komisi, aby vyvinula maximální úsilí a zajistila, aby podnikům, které zavádějí plány bezpečnosti silničního provozu pro své zaměstnance, mohly být v rámci Evropské charty bezpečnosti silničního provozu vydávány certifikáty; |
| --- | --- |

19.

vyzývá Komisi, aby ve spolupráci se sociálními partnery vypracovala strategii zaměřenou na snížení počtu nehod u zaměstnanců, kteří cestují do zaměstnání nebo ze zaměstnání; vyzývá členské státy a Komisi, aby podněcovaly podniky k vypracování plánů bezpečnosti silničního provozu; vyzývá Komisi, aby vyvinula maximální úsilí a zajistila, aby podnikům, které zavádějí plány bezpečnosti silničního provozu pro své zaměstnance, mohly být v rámci Evropské charty bezpečnosti silničního provozu vydávány certifikáty;

Zlepšení ukazatelů a údajů

| 20. | pokládá velmi kvalitní a srovnatelné údaje o všech účastnících silničního provozu, včetně cyklistů a chodců, za základní předpoklad pro provádění úspěšné politiky v oblasti bezpečnosti silničního provozu; |
| --- | --- |

20.

pokládá velmi kvalitní a srovnatelné údaje o všech účastnících silničního provozu, včetně cyklistů a chodců, za základní předpoklad pro provádění úspěšné politiky v oblasti bezpečnosti silničního provozu;

| 21. | vyzývá Komisi, aby nechala vypracovat studii o hospodářském a sociálním dopadu úmrtí a zranění při dopravních nehodách na společnost v členských státech EU; |
| --- | --- |

21.

vyzývá Komisi, aby nechala vypracovat studii o hospodářském a sociálním dopadu úmrtí a zranění při dopravních nehodách na společnost v členských státech EU;

| 22. | žádá Komisi, aby do konce roku 2013 uplatnila jako část projektu SafetyNet soubor doplňkových harmonizovaných ukazatelů, na jejichž základě by mohlo být prováděno účinnější monitorování a vypracováno smysluplné hodnocení pokroku, jehož dosáhly jednotlivé členské státy; |
| --- | --- |

22.

žádá Komisi, aby do konce roku 2013 uplatnila jako část projektu SafetyNet soubor doplňkových harmonizovaných ukazatelů, na jejichž základě by mohlo být prováděno účinnější monitorování a vypracováno smysluplné hodnocení pokroku, jehož dosáhly jednotlivé členské státy;

| 23. | žádá Komisi, aby do roku 2012 vypracovala návrh na zlepšení systému dostupných údajů v souvislosti s příčinami nehod a zranění i anonymizovaných údajů o závažnosti zranění a o jejich dalším průběhu; dále žádá, aby byl proveden podrobný a multidisciplinární výzkum týkající se nehod, a to v reprezentativních dopravních oblastech ve všech členských státech a za podpory Evropské unie; |
| --- | --- |

23.

žádá Komisi, aby do roku 2012 vypracovala návrh na zlepšení systému dostupných údajů v souvislosti s příčinami nehod a zranění i anonymizovaných údajů o závažnosti zranění a o jejich dalším průběhu; dále žádá, aby byl proveden podrobný a multidisciplinární výzkum týkající se nehod, a to v reprezentativních dopravních oblastech ve všech členských státech a za podpory Evropské unie;

| 24. | vyzývá Komisi, aby v průběhu dvou let vypracovala harmonizované definice pojmů „zranění ohrožující život“, „vážná zranění“ a „lehká zranění“ s cílem umožnit provádění srovnatelnosti opatření a jejich výsledků ve členských státech; |
| --- | --- |

24.

vyzývá Komisi, aby v průběhu dvou let vypracovala harmonizované definice pojmů „zranění ohrožující život“, „vážná zranění“ a „lehká zranění“ s cílem umožnit provádění srovnatelnosti opatření a jejich výsledků ve členských státech;

| 25. | žádá zřízení Evropské observatoře bezpečnosti silničního provozu, jejímž úkolem by bylo připravit souhrnný přehled stávajících iniciativ týkajících se sběru údajů, navrhnout opatření ke zlepšení výměny údajů a porovnávat údaje z již existujících databází s poznatky získanými při realizaci projektů EU, jako např. SafetyNet, VERONICA nebo Dakota, a předkládat je srozumitelnou, každoročně aktualizovanou formou veřejnosti; |
| --- | --- |

25.

žádá zřízení Evropské observatoře bezpečnosti silničního provozu, jejímž úkolem by bylo připravit souhrnný přehled stávajících iniciativ týkajících se sběru údajů, navrhnout opatření ke zlepšení výměny údajů a porovnávat údaje z již existujících databází s poznatky získanými při realizaci projektů EU, jako např. SafetyNet, VERONICA nebo Dakota, a předkládat je srozumitelnou, každoročně aktualizovanou formou veřejnosti;

| 26. | vyzývá členské státy, aby dodržovaly již existující závazky týkající se předávání údajů a aby konkrétné pokročily na cestě k výměně údajů v případě dopravních přestupků spáchaných v zahraničí; vyzývá členské státy, aby do roku 2014 sladily systémy sběru údajů a využily přitom software pro přenos citlivých údajů v reálném čase, který má být zaveden; |
| --- | --- |

26.

vyzývá členské státy, aby dodržovaly již existující závazky týkající se předávání údajů a aby konkrétné pokročily na cestě k výměně údajů v případě dopravních přestupků spáchaných v zahraničí; vyzývá členské státy, aby do roku 2014 sladily systémy sběru údajů a využily přitom software pro přenos citlivých údajů v reálném čase, který má být zaveden;

Oblasti činnosti

Zlepšení vzdělávání a chování účastníků silničního provozu

| 27. | zdůrazňuje, že bezpečnost silničního provozu je vysokou měrou závislá jak na pozornosti, ohleduplnosti a vzájemném respektu, tak i na dodržování platných silničních pravidel, což přímo souvisí s nutností systematicky zvyšovat kvalitu vzdělávání v autoškolách a kvalitu postupu při vydávání řidičských průkazů; |
| --- | --- |

27.

zdůrazňuje, že bezpečnost silničního provozu je vysokou měrou závislá jak na pozornosti, ohleduplnosti a vzájemném respektu, tak i na dodržování platných silničních pravidel, což přímo souvisí s nutností systematicky zvyšovat kvalitu vzdělávání v autoškolách a kvalitu postupu při vydávání řidičských průkazů;

| 28. | je toho názoru, že by koncepci celoživotního učení měla být přisouzena v rámci silniční dopravy větší váha, a proto podporuje činnost center bezpečné jízdy jako jedné z účinných forem pro systémové vzdělávání řidičů ve všech profesních a zájmových oblastech; zastává názor, že dopravní výchova a vzdělávací programy pro účastníky silničního provozu by měly začínat již od útlého věku v rodině a ve škole a měly by zahrnovat jízdu na kole, chůzi a používání hromadné dopravy; |
| --- | --- |

28.

je toho názoru, že by koncepci celoživotního učení měla být přisouzena v rámci silniční dopravy větší váha, a proto podporuje činnost center bezpečné jízdy jako jedné z účinných forem pro systémové vzdělávání řidičů ve všech profesních a zájmových oblastech; zastává názor, že dopravní výchova a vzdělávací programy pro účastníky silničního provozu by měly začínat již od útlého věku v rodině a ve škole a měly by zahrnovat jízdu na kole, chůzi a používání hromadné dopravy;

| 29. | žádá, aby byla zavedena opatření, která by zlepšila přípravu nových řidičů, např. řízení s doprovodem od 17 let nebo v souvislosti s řidičským výcvikem systém postupného udělování řidičského oprávnění, který zahrnuje praktickou výuku i poté, co řidič složil zkoušku; dále žádá zavedení povinných školení o bezpečnosti pro mladé a nové účastníky silničního provozu, která by jim umožnila získat praktické zkušenosti se zvládáním rozmanitých nebezpečných situací; |
| --- | --- |

29.

žádá, aby byla zavedena opatření, která by zlepšila přípravu nových řidičů, např. řízení s doprovodem od 17 let nebo v souvislosti s řidičským výcvikem systém postupného udělování řidičského oprávnění, který zahrnuje praktickou výuku i poté, co řidič složil zkoušku; dále žádá zavedení povinných školení o bezpečnosti pro mladé a nové účastníky silničního provozu, která by jim umožnila získat praktické zkušenosti se zvládáním rozmanitých nebezpečných situací;

| 30. | požaduje, aby v rámci vzdělávání a výcviku řidičů byla jako jednomu z hlavních aspektů vzdělávání budoucích řidičů, kterým se podaří dosáhnout zlepšení bezpečnosti silničního provozu, věnována naléhavě pozornost nejčastějším příčinám smrtelných nehod na silnicích a vážných zranění, jako např. nedodržování povolené rychlosti, řízení pod vlivem alkoholu nebo drog nebo některých léčiv, která ovlivňují schopnost řízení, nepoužívání bezpečnostních pásů nebo jiné ochranné výbavy, jako jsou přilby pro uživatele jednostopých vozidel, používání mobilních telefonů za jízdy a únava; |
| --- | --- |

30.

požaduje, aby v rámci vzdělávání a výcviku řidičů byla jako jednomu z hlavních aspektů vzdělávání budoucích řidičů, kterým se podaří dosáhnout zlepšení bezpečnosti silničního provozu, věnována naléhavě pozornost nejčastějším příčinám smrtelných nehod na silnicích a vážných zranění, jako např. nedodržování povolené rychlosti, řízení pod vlivem alkoholu nebo drog nebo některých léčiv, která ovlivňují schopnost řízení, nepoužívání bezpečnostních pásů nebo jiné ochranné výbavy, jako jsou přilby pro uživatele jednostopých vozidel, používání mobilních telefonů za jízdy a únava;

| 31. | je přesvědčen, že začínající řidiče je třeba lépe vzdělávat o významu pneumatik pro bezpečnost silničního provozu a o potřebě dodržovat základní pravidla řádné údržby pneumatik a jejich používání; žádá proto členské státy, aby řádně a včas provedly směrnici o řidičských průkazech a její ustanovení, podle nichž mají být znalosti o pneumatikách a obecně o základní údržbě automobilu povinnou součástí zkoušky k získání řidičského oprávnění; |
| --- | --- |

31.

je přesvědčen, že začínající řidiče je třeba lépe vzdělávat o významu pneumatik pro bezpečnost silničního provozu a o potřebě dodržovat základní pravidla řádné údržby pneumatik a jejich používání; žádá proto členské státy, aby řádně a včas provedly směrnici o řidičských průkazech a její ustanovení, podle nichž mají být znalosti o pneumatikách a obecně o základní údržbě automobilu povinnou součástí zkoušky k získání řidičského oprávnění;

| 32. | domnívá se, že při výuce řízení automobilu by měla být věnována větší pozornost problematice motorových jednostopých vozidel a jejich viditelnosti; |
| --- | --- |

32.

domnívá se, že při výuce řízení automobilu by měla být věnována větší pozornost problematice motorových jednostopých vozidel a jejich viditelnosti;

| 33. | žádá, aby při výcviku a zkouškách k získání řidičského oprávnění byl kladen větší důraz na bezpečnost nákladu v soukromé dopravě; |
| --- | --- |

33.

žádá, aby při výcviku a zkouškách k získání řidičského oprávnění byl kladen větší důraz na bezpečnost nákladu v soukromé dopravě;

| 34. | žádá zavedení povinných opakovacích kurzů první pomoci, kterých by se všichni držitelé řidičského oprávnění museli jednou za 10 let účastnit; |
| --- | --- |

34.

žádá zavedení povinných opakovacích kurzů první pomoci, kterých by se všichni držitelé řidičského oprávnění museli jednou za 10 let účastnit;

| 35. | podněcuje členské státy k tomu, aby zavedly zvláštní systémy trestných bodů za nejzávažnější přestupky, neboť představují nejúčinnější doplněk peněžních pokut; |
| --- | --- |

35.

podněcuje členské státy k tomu, aby zavedly zvláštní systémy trestných bodů za nejzávažnější přestupky, neboť představují nejúčinnější doplněk peněžních pokut;

| 36. | doporučuje používání zámků zapalování s detektorem alkoholu („alcolocks“) ve vozidlech účastníků silničního provozu, kteří již byli více než jednou odsouzeni za řízení pod vlivem alkoholu, jako opatření opětovného začlenění; |
| --- | --- |

36.

doporučuje používání zámků zapalování s detektorem alkoholu („alcolocks“) ve vozidlech účastníků silničního provozu, kteří již byli více než jednou odsouzeni za řízení pod vlivem alkoholu, jako opatření opětovného začlenění;

| 37. | žádá, aby bylo zavedeno přezkoušení zraku pro všechny řidiče s řidičským oprávněním kategorie A a B každých 10 let a pro řidiče starší 65 let každých 5 let; vyzývá členské státy, aby zavedly povinnou lékařskou prohlídku pro řidiče v určitém věku ke zjištění fyzických, duševních a psychických schopností, jež jsou potřebné k tomu, aby mohli i nadále řídit vozidlo, a to na základě svých statistických údajů o nehodách v členění pro příslušné věkové skupiny; |
| --- | --- |

37.

žádá, aby bylo zavedeno přezkoušení zraku pro všechny řidiče s řidičským oprávněním kategorie A a B každých 10 let a pro řidiče starší 65 let každých 5 let; vyzývá členské státy, aby zavedly povinnou lékařskou prohlídku pro řidiče v určitém věku ke zjištění fyzických, duševních a psychických schopností, jež jsou potřebné k tomu, aby mohli i nadále řídit vozidlo, a to na základě svých statistických údajů o nehodách v členění pro příslušné věkové skupiny;

| 38. | žádá Komisi, aby každé tři roky vypracovala k bezpečnosti silničního provozu v EU kampaně na určité téma a aby systematicky využívala komunikačních kanálů, které vznikly v důsledku uplatňování Evropské charty bezpečnosti silničního provozu; |
| --- | --- |

38.

žádá Komisi, aby každé tři roky vypracovala k bezpečnosti silničního provozu v EU kampaně na určité téma a aby systematicky využívala komunikačních kanálů, které vznikly v důsledku uplatňování Evropské charty bezpečnosti silničního provozu;

| 39. | žádá Komisi, aby v rámci bezpečnosti silničního provozu usilovala o snížení počtu smrtelných dopravních nehod na úrovňových křižovatkách, kde jsou nehody často způsobovány nevhodným chováním účastníků silničního provozu, včetně nadměrného riskování, nepozornosti a nepochopení dopravního značení; |
| --- | --- |

39.

žádá Komisi, aby v rámci bezpečnosti silničního provozu usilovala o snížení počtu smrtelných dopravních nehod na úrovňových křižovatkách, kde jsou nehody často způsobovány nevhodným chováním účastníků silničního provozu, včetně nadměrného riskování, nepozornosti a nepochopení dopravního značení;

Harmonizace a prosazování pravidel silničního provozu

| 40. | požaduje důslednou harmonizaci dopravních značek a pravidel silničního provozu do roku 2013; poukazuje na to, že značky by měly být udržovány v dobrém stavu, aby se zajistila jejich zřetelná viditelnost, a že by měly být v případě potřeby kvůli měnícím se podmínkám včas nahrazovány; |
| --- | --- |

40.

požaduje důslednou harmonizaci dopravních značek a pravidel silničního provozu do roku 2013; poukazuje na to, že značky by měly být udržovány v dobrém stavu, aby se zajistila jejich zřetelná viditelnost, a že by měly být v případě potřeby kvůli měnícím se podmínkám včas nahrazovány;

| 41. | vyzývá Komisi, aby co nejrychleji přijala specifikace inteligentního dopravního systému pro prioritní akce týkající se bezpečnosti a zajištění silničního provozu, jak je uvedeno v čl. 3 písm. b) až f) směrnice 2010/40/EU o inteligentních dopravních systémech; |
| --- | --- |

41.

vyzývá Komisi, aby co nejrychleji přijala specifikace inteligentního dopravního systému pro prioritní akce týkající se bezpečnosti a zajištění silničního provozu, jak je uvedeno v čl. 3 písm. b) až f) směrnice 2010/40/EU o inteligentních dopravních systémech;

| 42. | považuje účinné prosazovaní platných předpisů za základní pilíř politiky EU v oblasti bezpečnosti silničního provozu; žádá členské státy, aby zlepšily vzájemnou výměnu informací o přestupcích spáchaných porušením dopravních předpisů v jednotlivých členských státech a aby jejich pachatelé byli stíháni v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy, a vyzývá v této souvislosti členské státy, aby stanovily roční cíle pro provádění kontrol týkajících se překračování povolené rychlosti, řízení pod vlivem alkoholu a drog a nepoužívání bezpečnostních pásů a přileb a aby důsledně dohlížely na provádění těchto kontrol; |
| --- | --- |

42.

považuje účinné prosazovaní platných předpisů za základní pilíř politiky EU v oblasti bezpečnosti silničního provozu; žádá členské státy, aby zlepšily vzájemnou výměnu informací o přestupcích spáchaných porušením dopravních předpisů v jednotlivých členských státech a aby jejich pachatelé byli stíháni v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy, a vyzývá v této souvislosti členské státy, aby stanovily roční cíle pro provádění kontrol týkajících se překračování povolené rychlosti, řízení pod vlivem alkoholu a drog a nepoužívání bezpečnostních pásů a přileb a aby důsledně dohlížely na provádění těchto kontrol;

| 43. | poukazuje na důležitou úlohu organizace TISPOL, kterou sehrává při výměně osvědčených postupů pro vymáhání dopravních předpisů; |
| --- | --- |

43.

poukazuje na důležitou úlohu organizace TISPOL, kterou sehrává při výměně osvědčených postupů pro vymáhání dopravních předpisů;

| 44. | zdůrazňuje, že harmonizovaný a efektivní přístup ke kontrolám je zásadní pro provedení sociálních předpisů v silniční dopravě (nařízení (ES) č. 561/2006 a nařízení (EHS) č. 3821/85), které mají zásadní význam pro bezpečnost silničního provozu; znovu proto vyzývá Komisi, aby splnila požadavky, které Parlament vznesl ve svém usnesení ze dne 18. května 2010 o sankcích v případě vážného porušení sociálních předpisů v silniční dopravě; |
| --- | --- |

44.

zdůrazňuje, že harmonizovaný a efektivní přístup ke kontrolám je zásadní pro provedení sociálních předpisů v silniční dopravě (nařízení (ES) č. 561/2006 a nařízení (EHS) č. 3821/85), které mají zásadní význam pro bezpečnost silničního provozu; znovu proto vyzývá Komisi, aby splnila požadavky, které Parlament vznesl ve svém usnesení ze dne 18. května 2010 o sankcích v případě vážného porušení sociálních předpisů v silniční dopravě;

| 45. | vyzývá Komisi, aby přezkoumala právní předpisy o dobách řízení a odpočinku s cílem umožnit dálkovým řidičům kamionů strávit svou týdenní dobu odpočinku doma za předpokladu, že toho lze dosáhnout, aniž by byly ohroženy cíle Evropské unie v oblasti bezpečnosti silničního provozu; je přesvědčen, že omezení pohybu nákladní dopravy musí být harmonizována v celé Evropské unii; |
| --- | --- |

45.

vyzývá Komisi, aby přezkoumala právní předpisy o dobách řízení a odpočinku s cílem umožnit dálkovým řidičům kamionů strávit svou týdenní dobu odpočinku doma za předpokladu, že toho lze dosáhnout, aniž by byly ohroženy cíle Evropské unie v oblasti bezpečnosti silničního provozu; je přesvědčen, že omezení pohybu nákladní dopravy musí být harmonizována v celé Evropské unii;

| 46. | vítá skutečnost, že v druhém čtení byla přijata směrnice o přeshraniční výměně informací o přestupcích v oblasti bezpečnosti silničního provozu, která představuje další krok na cestě ke zlepšení bezpečnosti silničního provozu s jasnou přidanou hodnotou EU; se zájmem očekává zprávu Komise o provádění této směrnice a nové legislativní návrhy zaměřené na zlepšení přeshraničního vymáhání, které se bude týkat všech členských států; |
| --- | --- |

46.

vítá skutečnost, že v druhém čtení byla přijata směrnice o přeshraniční výměně informací o přestupcích v oblasti bezpečnosti silničního provozu, která představuje další krok na cestě ke zlepšení bezpečnosti silničního provozu s jasnou přidanou hodnotou EU; se zájmem očekává zprávu Komise o provádění této směrnice a nové legislativní návrhy zaměřené na zlepšení přeshraničního vymáhání, které se bude týkat všech členských států;

| 47. | vyzývá Komisi, aby v první fázi podpořila vypracování postupů k zadržení řidičů, kteří jsou pod vlivem drog a léků, které ovlivňují jejich způsobilosti k řízení, a ve druhé fázi navrhla právní předpisy EU, jež by zakazovaly řízení vozidel pod vlivem drog nebo výše uvedených léků, a zajistila jejich účinné uplatňování; |
| --- | --- |

47.

vyzývá Komisi, aby v první fázi podpořila vypracování postupů k zadržení řidičů, kteří jsou pod vlivem drog a léků, které ovlivňují jejich způsobilosti k řízení, a ve druhé fázi navrhla právní předpisy EU, jež by zakazovaly řízení vozidel pod vlivem drog nebo výše uvedených léků, a zajistila jejich účinné uplatňování;

| 48. | žádá zavedení harmonizovaného limitu pro obsah alkoholu v krvi v celé EU; doporučuje 0 ‰ s malým vědecky podloženým rozsahem tolerance pro měření u nově kvalifikovaných řidičů v prvních 2 letech a u řidičů z povolání neustále; |
| --- | --- |

48.

žádá zavedení harmonizovaného limitu pro obsah alkoholu v krvi v celé EU; doporučuje 0 ‰ s malým vědecky podloženým rozsahem tolerance pro měření u nově kvalifikovaných řidičů v prvních 2 letech a u řidičů z povolání neustále;

| 49. | požaduje zavedení kontrolních systémů, které by umožnily systematicky zjišťovat porušování povolené rychlosti u motocyklistů a tento přečin trestat; |
| --- | --- |

49.

požaduje zavedení kontrolních systémů, které by umožnily systematicky zjišťovat porušování povolené rychlosti u motocyklistů a tento přečin trestat;

| 50. | žádá celoevropský zákaz výroby, dovozu a prodeje systémů, které řidiče varují před dopravními kontrolami (např. detektory radarů, laserové rušičky či navigační systémy, které automaticky oznamují dopravní kontroly); |
| --- | --- |

50.

žádá celoevropský zákaz výroby, dovozu a prodeje systémů, které řidiče varují před dopravními kontrolami (např. detektory radarů, laserové rušičky či navigační systémy, které automaticky oznamují dopravní kontroly);

| 51. | vyzývá k zavedení celounijního zákazu odesílání či přijímání textových zpráv a e-mailů a prohlížení internetových stránek při řízení motorového vozidla, jehož dodržování by měly členské státy kontrolovat s použitím nejlepší dostupné techniky; |
| --- | --- |

51.

vyzývá k zavedení celounijního zákazu odesílání či přijímání textových zpráv a e-mailů a prohlížení internetových stránek při řízení motorového vozidla, jehož dodržování by měly členské státy kontrolovat s použitím nejlepší dostupné techniky;

| 52. | vyzývá Komisi, aby do dvou let vypracovala legislativní návrh harmonizovaného přístupu k zimním pneumatikám u osobních automobilů, autobusů a nákladních automobilů v regionech EU s ohledem na povětrnostní podmínky v každém členském státě; |
| --- | --- |

52.

vyzývá Komisi, aby do dvou let vypracovala legislativní návrh harmonizovaného přístupu k zimním pneumatikám u osobních automobilů, autobusů a nákladních automobilů v regionech EU s ohledem na povětrnostní podmínky v každém členském státě;

| 53. | očekává, že Komise do roku 2015 přezkoumá provádění třetí směrnice o řidičských průkazech a přizpůsobí ji měnícím se okolnostem, a požaduje mj., aby byla řádně zohledněna skutečnost, že v současnosti de facto není možné používat vozidla kategorie M1 s hmotností nad 3,5 tuny, zejména obytné automobily, k soukromým účelům; žádá, aby výcvik na řízení obytných automobilů, které jen nepatrně překračují hranici 3,5 tuny, byl přístupný nejen pro osoby s řidičským oprávněním kategorie C určeným pro řidiče z povolání, ale i pro osoby s řidičským oprávněním kategorie B určeným pro soukromé účastníky silničního provozu; |
| --- | --- |

53.

očekává, že Komise do roku 2015 přezkoumá provádění třetí směrnice o řidičských průkazech a přizpůsobí ji měnícím se okolnostem, a požaduje mj., aby byla řádně zohledněna skutečnost, že v současnosti de facto není možné používat vozidla kategorie M1 s hmotností nad 3,5 tuny, zejména obytné automobily, k soukromým účelům; žádá, aby výcvik na řízení obytných automobilů, které jen nepatrně překračují hranici 3,5 tuny, byl přístupný nejen pro osoby s řidičským oprávněním kategorie C určeným pro řidiče z povolání, ale i pro osoby s řidičským oprávněním kategorie B určeným pro soukromé účastníky silničního provozu;

| 54. | důrazně doporučuje, aby odpovědné orgány zavedly omezení rychlosti na 30 km/hod. v obytných zónách a na všech jednoproudových silnicích ve městech, které nemají samostatný jízdní pruh pro cyklisty, a to k účinnější ochraně zranitelných účastníků silničního provozu; |
| --- | --- |

54.

důrazně doporučuje, aby odpovědné orgány zavedly omezení rychlosti na 30 km/hod. v obytných zónách a na všech jednoproudových silnicích ve městech, které nemají samostatný jízdní pruh pro cyklisty, a to k účinnější ochraně zranitelných účastníků silničního provozu;

Vytvoření bezpečnějších silničních infrastruktur

| 55. | podporuje rozhodně názor Komise, aby finanční prostředky EU byly obecně poskytovány na výstavbu a obnovu těch infrastruktur, které vyhovují směrnicím EU o bezpečnosti silničního provozu a bezpečnosti tunelů, budování komunikací nižších tříd nevyjímaje; vyzývá v této souvislosti k tomu, aby se v příhraničních sektorech soustředilo úsilí zejména na snížení počtu vysoce nebezpečných úseků, míst častých nehod a úrovňových křižovatek; |
| --- | --- |

55.

podporuje rozhodně názor Komise, aby finanční prostředky EU byly obecně poskytovány na výstavbu a obnovu těch infrastruktur, které vyhovují směrnicím EU o bezpečnosti silničního provozu a bezpečnosti tunelů, budování komunikací nižších tříd nevyjímaje; vyzývá v této souvislosti k tomu, aby se v příhraničních sektorech soustředilo úsilí zejména na snížení počtu vysoce nebezpečných úseků, míst častých nehod a úrovňových křižovatek;

| 56. | znovu opakuje, že dobře udržovaná silniční infrastruktura přispívá ke snížení počtu úmrtí a zranění účastníků silničního provozu; vyzývá členské státy, aby udržovaly silniční infrastrukturu v dobrém stavy a usilovaly o její rozvoj pomocí pravidelné údržby a inovativních metod, jako je např. používání inteligentního dopravního značení, které ukazuje bezpečnou vzdálenost a směr cesty, a pasivně bezpečné silniční infrastruktury; zdůrazňuje, že normy pro dopravní značení, zejména pokud jde o práce na silnici, musí být respektovány, neboť jsou rozhodující pro zajištění vysoké úrovně bezpečnosti silničního provozu; |
| --- | --- |

56.

znovu opakuje, že dobře udržovaná silniční infrastruktura přispívá ke snížení počtu úmrtí a zranění účastníků silničního provozu; vyzývá členské státy, aby udržovaly silniční infrastrukturu v dobrém stavy a usilovaly o její rozvoj pomocí pravidelné údržby a inovativních metod, jako je např. používání inteligentního dopravního značení, které ukazuje bezpečnou vzdálenost a směr cesty, a pasivně bezpečné silniční infrastruktury; zdůrazňuje, že normy pro dopravní značení, zejména pokud jde o práce na silnici, musí být respektovány, neboť jsou rozhodující pro zajištění vysoké úrovně bezpečnosti silničního provozu;

| 57. | vyzývá Komisi a členské státy, aby věnovaly větší pozornost projektování silnic, podporovaly provádění rentabilních opatření, která jsou již k dispozici, a podporovaly výzkum, který umožní zákonodárcům lépe pochopit, jak by se silniční infrastruktura měla rozvíjet, aby se zlepšila bezpečnost silničního provozu a zohlednily specifické potřeby stárnoucí populace a zranitelných účastníků silničního provozu; |
| --- | --- |

57.

vyzývá Komisi a členské státy, aby věnovaly větší pozornost projektování silnic, podporovaly provádění rentabilních opatření, která jsou již k dispozici, a podporovaly výzkum, který umožní zákonodárcům lépe pochopit, jak by se silniční infrastruktura měla rozvíjet, aby se zlepšila bezpečnost silničního provozu a zohlednily specifické potřeby stárnoucí populace a zranitelných účastníků silničního provozu;

| 58. | vítá skutečnost, že Komise zaměřuje svou pozornost na nejvíce zranitelné skupiny účastníků silničního provozu (uživatelé jednostopých vozidel, chodci atd.), kde jsou počty nehod stále příliš vysoké; vyzývá členské státy, Komisi a průmysl, aby měly při navrhování silniční infrastruktury a zařízení tyto typy uživatelů na paměti tak, aby budované silnice byly bezpečné pro všechny uživatele; žádá, aby při projektování a údržbě silnic byla větší pozornost věnována opatřením v oblasti infrastruktury na ochranu cyklistů a chodců, např. opatření na oddělení dopravy, rozšiřování sítí cyklostezek a bezbariérových přístupů a přechodů pro chodce; |
| --- | --- |

58.

vítá skutečnost, že Komise zaměřuje svou pozornost na nejvíce zranitelné skupiny účastníků silničního provozu (uživatelé jednostopých vozidel, chodci atd.), kde jsou počty nehod stále příliš vysoké; vyzývá členské státy, Komisi a průmysl, aby měly při navrhování silniční infrastruktury a zařízení tyto typy uživatelů na paměti tak, aby budované silnice byly bezpečné pro všechny uživatele; žádá, aby při projektování a údržbě silnic byla větší pozornost věnována opatřením v oblasti infrastruktury na ochranu cyklistů a chodců, např. opatření na oddělení dopravy, rozšiřování sítí cyklostezek a bezbariérových přístupů a přechodů pro chodce;

| 59. | vyzývá Komisi, aby zajistila větší bezpečnost silničních staveb prostřednictvím pokynů pro navrhování a vybavení stavenišť, které by měly být pokud možno standardizované na evropské úrovni, aby se motoristé nesetkávali v každé zemi s novou, neznámou situací; tyto pokyny by měly zahrnovat řádné vybavení dopravními značkami, odstranění původního dopravního značení, použití ochranných plotů a bariér, vyznačení směru jízdního pruhu výstražnými světly nebo značkami a vodorovným značením, aby se zabránilo velmi prudkým zatáčkám a zajistila se bezpečnost nočního silničního provozu; |
| --- | --- |

59.

vyzývá Komisi, aby zajistila větší bezpečnost silničních staveb prostřednictvím pokynů pro navrhování a vybavení stavenišť, které by měly být pokud možno standardizované na evropské úrovni, aby se motoristé nesetkávali v každé zemi s novou, neznámou situací; tyto pokyny by měly zahrnovat řádné vybavení dopravními značkami, odstranění původního dopravního značení, použití ochranných plotů a bariér, vyznačení směru jízdního pruhu výstražnými světly nebo značkami a vodorovným značením, aby se zabránilo velmi prudkým zatáčkám a zajistila se bezpečnost nočního silničního provozu;

| 60. | zdůrazňuje potřebu zajistit odpovídající povrch vozovek, který zvyšuje odolnost proti smyku a vůči klimatickým a meteorologickým vlivům a zlepšuje viditelnost a vyžaduje minimální údržbu, čímž zvyšuje bezpečnost uživatelů infrastruktury; |
| --- | --- |

60.

zdůrazňuje potřebu zajistit odpovídající povrch vozovek, který zvyšuje odolnost proti smyku a vůči klimatickým a meteorologickým vlivům a zlepšuje viditelnost a vyžaduje minimální údržbu, čímž zvyšuje bezpečnost uživatelů infrastruktury;

| 61. | vyzývá k rozšíření používání značek ukazujících rychlost vozidla v daném okamžiku a ke zvýšení viditelnosti a srozumitelnosti značek tím, že se zamezí kombinování značek, které jsou těžko pochopitelné; |
| --- | --- |

61.

vyzývá k rozšíření používání značek ukazujících rychlost vozidla v daném okamžiku a ke zvýšení viditelnosti a srozumitelnosti značek tím, že se zamezí kombinování značek, které jsou těžko pochopitelné;

| 62. | zdůrazňuje, že je důležité zajistit, aby se z hlediska bezpečnosti silničního provozu zlepšila vnitrostátní silniční infrastruktura, která není zahrnuta do sítě TEN-T, a to zejména v regionech EU s nízkou kvalitou infrastruktury a nevyhovující úrovní bezpečnosti dopravy; |
| --- | --- |

62.

zdůrazňuje, že je důležité zajistit, aby se z hlediska bezpečnosti silničního provozu zlepšila vnitrostátní silniční infrastruktura, která není zahrnuta do sítě TEN-T, a to zejména v regionech EU s nízkou kvalitou infrastruktury a nevyhovující úrovní bezpečnosti dopravy;

| 63. | vyzývá Komisi, aby stanovila, a členské státy, aby provedly, vhodná opatření s cílem předcházet nehodám na venkovských silnicích, ve venkovských oblastech a v tunelech, a snížit tak škody, které způsobují; |
| --- | --- |

63.

vyzývá Komisi, aby stanovila, a členské státy, aby provedly, vhodná opatření s cílem předcházet nehodám na venkovských silnicích, ve venkovských oblastech a v tunelech, a snížit tak škody, které způsobují;

| 64. | naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby vyzvaly své vnitrostátní, oblastní a místní orgány k projektování svých silnic takovým způsobem, aby nepředstavovaly žádné nebezpečí pro jednostopá motorová vozidla; poukazuje na to, že běžná bezpečnostní svodidla na evropských silnicích představují smrtelné nebezpečí pro motocyklisty, a vyzývá členské státy, aby silniční úseky vyznačily doplňujícím zařízením vrchními i spodními výstražnými pásy (včetně nahrazení stávajících svodidel) a také jinými alternativními systémy bezpečnostních silničních bariér v souladu s normou EN 1317, aby se snížily následky nehod pro všechny účastníky silničního provozu; upozorňuje na nebezpečí, které pro motocyklisty představují asfaltové záplaty, které vykazují mnohem menší přilnavost než normální asfaltový povrch vozovky; |
| --- | --- |

64.

naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby vyzvaly své vnitrostátní, oblastní a místní orgány k projektování svých silnic takovým způsobem, aby nepředstavovaly žádné nebezpečí pro jednostopá motorová vozidla; poukazuje na to, že běžná bezpečnostní svodidla na evropských silnicích představují smrtelné nebezpečí pro motocyklisty, a vyzývá členské státy, aby silniční úseky vyznačily doplňujícím zařízením vrchními i spodními výstražnými pásy (včetně nahrazení stávajících svodidel) a také jinými alternativními systémy bezpečnostních silničních bariér v souladu s normou EN 1317, aby se snížily následky nehod pro všechny účastníky silničního provozu; upozorňuje na nebezpečí, které pro motocyklisty představují asfaltové záplaty, které vykazují mnohem menší přilnavost než normální asfaltový povrch vozovky;

| 65. | vyzývá Komisi, aby podpořila pokyny na podporu osvědčených postupů v opatřeních na zklidňování dopravy, založených na fyzikálních a optických přístrojích a inovacích, které mimo jiné aplikují výzkumné a vývojové projekty spolufinancované EU, týkajících se zklidňování dopravy v zájmu snížení počtu nehod, hluku a znečištění ovzduší; |
| --- | --- |

65.

vyzývá Komisi, aby podpořila pokyny na podporu osvědčených postupů v opatřeních na zklidňování dopravy, založených na fyzikálních a optických přístrojích a inovacích, které mimo jiné aplikují výzkumné a vývojové projekty spolufinancované EU, týkajících se zklidňování dopravy v zájmu snížení počtu nehod, hluku a znečištění ovzduší;

| 66. | vyzývá členské státy, aby vypracovaly a pravidelně aktualizovaly mapu nejnebezpečnějších „černých míst“ ve své silniční síti, která by měla být zpřístupněna veřejnosti a měla by být dostupná přes navigační systémy automobilů; |
| --- | --- |

66.

vyzývá členské státy, aby vypracovaly a pravidelně aktualizovaly mapu nejnebezpečnějších „černých míst“ ve své silniční síti, která by měla být zpřístupněna veřejnosti a měla by být dostupná přes navigační systémy automobilů;

| 67. | je toho názoru, že tzv. „samovysvětlující komunikace“ a „komunikace promíjející chyby“ jsou nedílnou součástí politiky bezpečnosti silničního provozu, a proto by měly být podporovány finančními prostředky EU a nepřetržitou výměnou osvědčených postupů; |
| --- | --- |

67.

je toho názoru, že tzv. „samovysvětlující komunikace“ a „komunikace promíjející chyby“ jsou nedílnou součástí politiky bezpečnosti silničního provozu, a proto by měly být podporovány finančními prostředky EU a nepřetržitou výměnou osvědčených postupů;

| 68. | vyzývá členské státy, aby přidání zdrsněných pruhů bylo nedílnou součástí výstavby a oprav komunikací; |
| --- | --- |

68.

vyzývá členské státy, aby přidání zdrsněných pruhů bylo nedílnou součástí výstavby a oprav komunikací;

| 69. | upozorňuje na zvláštní nebezpečí, které představují úrovňová křížení, a vyzývá členské státy, aby do budování či rekonstrukce takových křížení zapracovaly změnu úrovně nebo instalaci zábran přes celou šířku silnice na vedlejších komunikacích; |
| --- | --- |

69.

upozorňuje na zvláštní nebezpečí, které představují úrovňová křížení, a vyzývá členské státy, aby do budování či rekonstrukce takových křížení zapracovaly změnu úrovně nebo instalaci zábran přes celou šířku silnice na vedlejších komunikacích;

| 70. | poukazuje na směrnici 2008/96/ES, pokud jde o řízení bezpečnosti silniční infrastruktury, s ohledem na potřebu dostatečného množství bezpečných parkovišť u dálnic; zdůrazňuje význam dodržování cyklů řízení a odpočinku během jízdy a význam zavedení harmonizovaného systému sankcí a vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily dostatečný počet bezpečných a zabezpečených parkovišť (kritérium kvantity), která odpovídají minimálním sociálním standardům a mohou profesionálním řidičům těžkých nákladních vozidel poskytnout servisní a asistenční služby (kritéria kvality); požaduje, aby se tato parkoviště zajišťovala v době, kdy je silniční infrastruktura ve fázi plánování nebo má být modernizována, a aby byly stavební náklady považovány za způsobilé pro spolufinancování v rámci programů Společenství (např. programu TEN-T); |
| --- | --- |

70.

poukazuje na směrnici 2008/96/ES, pokud jde o řízení bezpečnosti silniční infrastruktury, s ohledem na potřebu dostatečného množství bezpečných parkovišť u dálnic; zdůrazňuje význam dodržování cyklů řízení a odpočinku během jízdy a význam zavedení harmonizovaného systému sankcí a vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily dostatečný počet bezpečných a zabezpečených parkovišť (kritérium kvantity), která odpovídají minimálním sociálním standardům a mohou profesionálním řidičům těžkých nákladních vozidel poskytnout servisní a asistenční služby (kritéria kvality); požaduje, aby se tato parkoviště zajišťovala v době, kdy je silniční infrastruktura ve fázi plánování nebo má být modernizována, a aby byly stavební náklady považovány za způsobilé pro spolufinancování v rámci programů Společenství (např. programu TEN-T);

| 71. | vyzývá k zákazu předjíždění pro nákladní automobily na nebezpečných úsecích dálnic; |
| --- | --- |

71.

vyzývá k zákazu předjíždění pro nákladní automobily na nebezpečných úsecích dálnic;

| 72. | vyzývá členské státy a provozovatele silniční dopravy, aby zajistily vhodně navržená zařízení, která zlepší bezpečnost tím, že budou všechna dobře vybavena dopravními značkami a dobře osvětlena, aby se usnadnilo jejich používání zejména motocyklistům a cyklistům; |
| --- | --- |

72.

vyzývá členské státy a provozovatele silniční dopravy, aby zajistily vhodně navržená zařízení, která zlepší bezpečnost tím, že budou všechna dobře vybavena dopravními značkami a dobře osvětlena, aby se usnadnilo jejich používání zejména motocyklistům a cyklistům;

Bezpečnější vozidla v silniční dopravě

| 73. | doporučuje povinné používání zámků zapalování s detektorem alkoholu – s malým, vědecky podloženým rozsahem tolerance pro měření – u všech nových typů vozidel užitkové osobní a nákladní dopravy; žádá Komisi, aby do roku 2013 vypracovala návrh směrnice o používání zámků zapalování s detektorem alkoholu, a to včetně příslušných specifikací, pokud jde o jejich uplatňování z technického hlediska; |
| --- | --- |

73.

doporučuje povinné používání zámků zapalování s detektorem alkoholu – s malým, vědecky podloženým rozsahem tolerance pro měření – u všech nových typů vozidel užitkové osobní a nákladní dopravy; žádá Komisi, aby do roku 2013 vypracovala návrh směrnice o používání zámků zapalování s detektorem alkoholu, a to včetně příslušných specifikací, pokud jde o jejich uplatňování z technického hlediska;

| 74. | vyzývá Komisi, aby se nadále zaměřovala na zvyšování pasivní bezpečnosti vozidel, například pomocí inteligentních systémů na zmírnění následků nárazu, zejména aby řešila problém kompatibility mezi velkými a malými automobily a mezi těžkými nákladními vozidly a osobními automobily nebo lehkými užitkovými vozidly; požaduje, aby byl i nadále kladen důraz na snížení závažnosti srážek se zranitelnými účastníky silničního provozu; vyzývá Komisi, aby navrhla revizi právních předpisů EU o zařízeních na ochranu proti podjetí zepředu tak, aby byla stanovena optimální schopnost pohlcení nárazu a výška zařízení na ochranu proti podjetí zepředu, jež jsou nezbytné k zajištění účinné ochrany řidiče v případě srážky; |
| --- | --- |

74.

vyzývá Komisi, aby se nadále zaměřovala na zvyšování pasivní bezpečnosti vozidel, například pomocí inteligentních systémů na zmírnění následků nárazu, zejména aby řešila problém kompatibility mezi velkými a malými automobily a mezi těžkými nákladními vozidly a osobními automobily nebo lehkými užitkovými vozidly; požaduje, aby byl i nadále kladen důraz na snížení závažnosti srážek se zranitelnými účastníky silničního provozu; vyzývá Komisi, aby navrhla revizi právních předpisů EU o zařízeních na ochranu proti podjetí zepředu tak, aby byla stanovena optimální schopnost pohlcení nárazu a výška zařízení na ochranu proti podjetí zepředu, jež jsou nezbytné k zajištění účinné ochrany řidiče v případě srážky;

| 75. | vyzývá Komisi, aby do dvou let předložila zprávu, ve které zodpoví otázku, do jaké míry brání zvýšená ochrana cestujících v automobilu díky zesíleným sloupkům A, B, C řidičům ve výhledu a zda-li se toto projevilo na bezpečnosti zranitelnějších účastníků silničního provozu; |
| --- | --- |

75.

vyzývá Komisi, aby do dvou let předložila zprávu, ve které zodpoví otázku, do jaké míry brání zvýšená ochrana cestujících v automobilu díky zesíleným sloupkům A, B, C řidičům ve výhledu a zda-li se toto projevilo na bezpečnosti zranitelnějších účastníků silničního provozu;

| 76. | vyzývá Komisi, aby do dvou let předložila zprávu o relevantních bezpečnostních aspektech elektromobility, včetně elektrokol a jízdních kol s přídavným elektrickým pohonem (systém pedelec); |
| --- | --- |

76.

vyzývá Komisi, aby do dvou let předložila zprávu o relevantních bezpečnostních aspektech elektromobility, včetně elektrokol a jízdních kol s přídavným elektrickým pohonem (systém pedelec);

| 77. | vyzývá Komisi, aby do roku 2013 předložila návrh, který by měl zajistit, aby každé nové vozidlo bylo standardně vybaveno dokonalejší zvukovou a vizuální signalizací zapnutí bezpečnostních pásů předních a zadních sedadel; |
| --- | --- |

77.

vyzývá Komisi, aby do roku 2013 předložila návrh, který by měl zajistit, aby každé nové vozidlo bylo standardně vybaveno dokonalejší zvukovou a vizuální signalizací zapnutí bezpečnostních pásů předních a zadních sedadel;

| 78. | žádá Komisi, aby posoudila, zda je užitečné instalovat výstražné systémy proti únavě, a případně zavedla jejich instalaci jako povinnou; |
| --- | --- |

78.

žádá Komisi, aby posoudila, zda je užitečné instalovat výstražné systémy proti únavě, a případně zavedla jejich instalaci jako povinnou;

| 79. | vyzývá výrobce vozidel, aby při vývoji elektromobilů a jiných nových technologií pohonu věnovali zvláštní pozornost tomu, aby byly v případě nehody před novými zdroji nebezpečí dostatečně a účinně chráněni jak cestující, tak i všichni pomocníci a záchranná služba; |
| --- | --- |

79.

vyzývá výrobce vozidel, aby při vývoji elektromobilů a jiných nových technologií pohonu věnovali zvláštní pozornost tomu, aby byly v případě nehody před novými zdroji nebezpečí dostatečně a účinně chráněni jak cestující, tak i všichni pomocníci a záchranná služba;

| 80. | vyzývá členské státy, aby při dovozu vybavení, komponentů a náhradních dílů do motorových vozidel, motocyklů a jízdních kol prováděly účinnou a důkladnou kontrolu s cílem zajistit, aby vyhovovaly požadavkům a splňovaly přísné evropské normy pro ochranu spotřebitelů; |
| --- | --- |

80.

vyzývá členské státy, aby při dovozu vybavení, komponentů a náhradních dílů do motorových vozidel, motocyklů a jízdních kol prováděly účinnou a důkladnou kontrolu s cílem zajistit, aby vyhovovaly požadavkům a splňovaly přísné evropské normy pro ochranu spotřebitelů;

| 81. | vyzývá Komisi, aby podrobně posoudila případnou souvislost mezi dokonalejší bezpečnostní technikou a sníženým povědomím řidiče o existujících rizicích a do dvou let předložila Parlamentu zprávu o této problematice; |
| --- | --- |

81.

vyzývá Komisi, aby podrobně posoudila případnou souvislost mezi dokonalejší bezpečnostní technikou a sníženým povědomím řidiče o existujících rizicích a do dvou let předložila Parlamentu zprávu o této problematice;

| 82. | vyzývá Komisi, aby vytvořila jednotný evropský prostor pro pravidelné technické prohlídky všech silničních motorových vozidel a jejich bezpečnostních elektronických systémů; očekává, že základem těchto prohlídek budou nejpřísnější jednotné normy; očekává, že za provádění kontrol a vydávání osvědčení o způsobilosti k silničnímu provozu budou odpovídat nezávislé kontrolní subjekty certifikované na základě harmonizované normy; očekává, že bude zaručeno vzájemné uznávání těchto osvědčení o způsobilosti k silničnímu provozu; |
| --- | --- |

82.

vyzývá Komisi, aby vytvořila jednotný evropský prostor pro pravidelné technické prohlídky všech silničních motorových vozidel a jejich bezpečnostních elektronických systémů; očekává, že základem těchto prohlídek budou nejpřísnější jednotné normy; očekává, že za provádění kontrol a vydávání osvědčení o způsobilosti k silničnímu provozu budou odpovídat nezávislé kontrolní subjekty certifikované na základě harmonizované normy; očekává, že bude zaručeno vzájemné uznávání těchto osvědčení o způsobilosti k silničnímu provozu;

| 83. | vyzývá Komisi, aby během dvou let stanovila společné normy pro technické kontroly vozidel po těžkých nehodách; |
| --- | --- |

83.

vyzývá Komisi, aby během dvou let stanovila společné normy pro technické kontroly vozidel po těžkých nehodách;

| 84. | vyzývá Komisi, aby podporovala vyšší normy bezpečnosti vozidel, například v automobilových technologiích, jako prostředku k zabránění srážkám; upozorňuje na důležitou úlohu, kterou hrají inteligentní dopravní systémy (ITS) při snižování počtu smrtelných dopravních nehod a zdůrazňuje ekologický potenciál inteligentních automobilů a inteligentních komunikací, a také výzkumných a vývojových pilotních projektů pro zařízení V2V a V2R; vyzývá Komisi i členské státy, aby se zaměřily na využití ITS, a to nejen na silnicích, které jsou součástí TEN; |
| --- | --- |

84.

vyzývá Komisi, aby podporovala vyšší normy bezpečnosti vozidel, například v automobilových technologiích, jako prostředku k zabránění srážkám; upozorňuje na důležitou úlohu, kterou hrají inteligentní dopravní systémy (ITS) při snižování počtu smrtelných dopravních nehod a zdůrazňuje ekologický potenciál inteligentních automobilů a inteligentních komunikací, a také výzkumných a vývojových pilotních projektů pro zařízení V2V a V2R; vyzývá Komisi i členské státy, aby se zaměřily na využití ITS, a to nejen na silnicích, které jsou součástí TEN;

| 85. | vyzývá Komisi, aby stanovila společné normy pro pneumatiky vozidel, zejména pro hloubku běhounu pneumatik a tlak v pneumatikách, a zavedla odpovídající kontroly; podporuje začlenění kontroly pneumatik do pravidelných technických prohlídek vozidel; podporuje účinnější prosazování předpisů týkajících se pneumatik pomocí častějších silničních kontrol; vyzývá Komisi, aby navrhla specifikace pro monitorování tlaku v pneumatikách (TPMS) s cílem zajistit, aby byly pneumatiky správně používány, což bude přínosné jak pro bezpečnost silničního provozu, tak pro životní prostředí; |
| --- | --- |

85.

vyzývá Komisi, aby stanovila společné normy pro pneumatiky vozidel, zejména pro hloubku běhounu pneumatik a tlak v pneumatikách, a zavedla odpovídající kontroly; podporuje začlenění kontroly pneumatik do pravidelných technických prohlídek vozidel; podporuje účinnější prosazování předpisů týkajících se pneumatik pomocí častějších silničních kontrol; vyzývá Komisi, aby navrhla specifikace pro monitorování tlaku v pneumatikách (TPMS) s cílem zajistit, aby byly pneumatiky správně používány, což bude přínosné jak pro bezpečnost silničního provozu, tak pro životní prostředí;

Používání moderních technologií ve vozidlech, v infrastruktuře a záchrannou službou

| 86. | žádá, aby každý členský stát poskytl informace o stavu silnic, o zvlášť nebezpečných nebo neobvyklých silničních úsecích a o platných pravidlech silničního provozu (např. o nejvyšších povolených rychlostech a nejvyšším povoleném limitu pro obsah alkoholu v krvi), které budou zpřístupněny účastníkům silničního provozu např. pomocí inteligentních dopravních systémů před jízdou a během ní; očekává, že v tomto ohledu bude plně využíván potenciál evropského systému družicové navigace Galileo; |
| --- | --- |

86.

žádá, aby každý členský stát poskytl informace o stavu silnic, o zvlášť nebezpečných nebo neobvyklých silničních úsecích a o platných pravidlech silničního provozu (např. o nejvyšších povolených rychlostech a nejvyšším povoleném limitu pro obsah alkoholu v krvi), které budou zpřístupněny účastníkům silničního provozu např. pomocí inteligentních dopravních systémů před jízdou a během ní; očekává, že v tomto ohledu bude plně využíván potenciál evropského systému družicové navigace Galileo;

| 87. | vyzývá Komisi, aby předložila do konce roku 2012 legislativní návrh, včetně časového plánu a podrobného postupu schvalování, stanovující postupné zavádění, a to zpočátku do pronajatých vozidel a následně i do užitkových a soukromých vozidel, integrovaných systémů záznamu nehod se standardizovanými přístroji, které zaznamenávají příslušné údaje před, během a po nehodě („záznamníky údajů o událostech“); zdůrazňuje v této souvislosti, že je třeba chránit osobní údaje jednotlivců a využívat zaznamenané údaje výhradně pro výzkum dopravních nehod; |
| --- | --- |

87.

vyzývá Komisi, aby předložila do konce roku 2012 legislativní návrh, včetně časového plánu a podrobného postupu schvalování, stanovující postupné zavádění, a to zpočátku do pronajatých vozidel a následně i do užitkových a soukromých vozidel, integrovaných systémů záznamu nehod se standardizovanými přístroji, které zaznamenávají příslušné údaje před, během a po nehodě („záznamníky údajů o událostech“); zdůrazňuje v této souvislosti, že je třeba chránit osobní údaje jednotlivců a využívat zaznamenané údaje výhradně pro výzkum dopravních nehod;

| 88. | vyzývá Komisi, aby vypracovala návrh týkající se výbavy vozidel tzv. „inteligentními systémy asistence rychlosti“, který bude zahrnovat i časový plán, registrační postupy a k tomuto účelu nutnou silniční infrastrukturu; |
| --- | --- |

88.

vyzývá Komisi, aby vypracovala návrh týkající se výbavy vozidel tzv. „inteligentními systémy asistence rychlosti“, který bude zahrnovat i časový plán, registrační postupy a k tomuto účelu nutnou silniční infrastrukturu;

| 89. | vyzývá Komisi, aby podpořila opatření, která stimulují zákazníky, aby při nákupu vozidel přijaly inovační technologie pro bezpečnost vozidel, z nichž mnohé ještě nejsou povinné, ale mají prokazatelný přínos pro bezpečnost; vyzývá pojišťovací firmy k větší připravenosti nabídnout výhodné sazby řidičům, jejichž vozidla jsou vybavena bezpečnostními systémy, které prokazatelně slouží k prevenci nehod nebo ke zmírnění škod, které nehody způsobují; |
| --- | --- |

89.

vyzývá Komisi, aby podpořila opatření, která stimulují zákazníky, aby při nákupu vozidel přijaly inovační technologie pro bezpečnost vozidel, z nichž mnohé ještě nejsou povinné, ale mají prokazatelný přínos pro bezpečnost; vyzývá pojišťovací firmy k větší připravenosti nabídnout výhodné sazby řidičům, jejichž vozidla jsou vybavena bezpečnostními systémy, které prokazatelně slouží k prevenci nehod nebo ke zmírnění škod, které nehody způsobují;

| 90. | vyzývá Komisi, aby provedla studii nových technologií, které mohou přispět ke zlepšení bezpečnosti silničního provozu, jako jsou inovativní (např. adaptivní) světlomety; |
| --- | --- |

90.

vyzývá Komisi, aby provedla studii nových technologií, které mohou přispět ke zlepšení bezpečnosti silničního provozu, jako jsou inovativní (např. adaptivní) světlomety;

| 91. | naléhá na Komisi, aby urychlila své hodnocení a revizi směrnice 2007/38/ES; požaduje, aby byl vzat v úvahu technologický pokrok při vybavování všech nákladních vozidel speciálními zpětnými zrcátky, kamerami / monitorovacími zařízeními nebo jinými technickými prostředky, které eliminují mrtvé úhly, aby se zabránilo zejména nehodám za účasti cyklistů a chodců, kteří se z pohledu řidiče ocitnou v mrtvém úhlu; |
| --- | --- |

91.

naléhá na Komisi, aby urychlila své hodnocení a revizi směrnice 2007/38/ES; požaduje, aby byl vzat v úvahu technologický pokrok při vybavování všech nákladních vozidel speciálními zpětnými zrcátky, kamerami / monitorovacími zařízeními nebo jinými technickými prostředky, které eliminují mrtvé úhly, aby se zabránilo zejména nehodám za účasti cyklistů a chodců, kteří se z pohledu řidiče ocitnou v mrtvém úhlu;

| 92. | vítá cílem Komise je věnovat zvláštní pozornost bezpečnosti motocyklistů; |
| --- | --- |

92.

vítá cílem Komise je věnovat zvláštní pozornost bezpečnosti motocyklistů;

| 93. | považuje postupné povinné zavedení protiblokovacího brzdového systém u všech nových motocyklů za významné opatření, které by mohlo podstatně snížit počet vážných nehod motocyklů; |
| --- | --- |

93.

považuje postupné povinné zavedení protiblokovacího brzdového systém u všech nových motocyklů za významné opatření, které by mohlo podstatně snížit počet vážných nehod motocyklů;

| 94. | vyzývá členské státy, aby podnikly kroky k zajištění toho, aby požadavky kladené na nákladní vozidla byly urychleny v souladu s technickými podmínkami, např. pokud jde varovné systémy rozpoznávání únavy a nepozornosti řidiče; |
| --- | --- |

94.

vyzývá členské státy, aby podnikly kroky k zajištění toho, aby požadavky kladené na nákladní vozidla byly urychleny v souladu s technickými podmínkami, např. pokud jde varovné systémy rozpoznávání únavy a nepozornosti řidiče;

| 95. | doporučuje montáž klimatizačních systémů do všech novějších typů kamionů a do starších typů těchto vozidel na základě technické proveditelnosti; je toho názoru, že tyto systémy by měly fungovat, i když je motor v klidu, s cílem zajistit řidiči odpovídající odpočinek ve vozidle; vyzývá Evropskou komisi k vyjasnění pojmu „vhodné podmínky ke spaní“ ve vztahu k čl. 8 odst. 8 nařízení (ES) č. 561/2006; |
| --- | --- |

95.

doporučuje montáž klimatizačních systémů do všech novějších typů kamionů a do starších typů těchto vozidel na základě technické proveditelnosti; je toho názoru, že tyto systémy by měly fungovat, i když je motor v klidu, s cílem zajistit řidiči odpovídající odpočinek ve vozidle; vyzývá Evropskou komisi k vyjasnění pojmu „vhodné podmínky ke spaní“ ve vztahu k čl. 8 odst. 8 nařízení (ES) č. 561/2006;

| 96. | vítá urychlení zavádění systému „eCall“ navržené Komisí a vyzývá Komisi, aby během dvou nadcházejících let zvážila jeho rozšíření i na motocykly, těžká užitková vozidla a autobusy, zejména s ohledem na zvláštní potřeby osob se zdravotním postižením, a případně předložila příslušné návrhy; |
| --- | --- |

96.

vítá urychlení zavádění systému „eCall“ navržené Komisí a vyzývá Komisi, aby během dvou nadcházejících let zvážila jeho rozšíření i na motocykly, těžká užitková vozidla a autobusy, zejména s ohledem na zvláštní potřeby osob se zdravotním postižením, a případně předložila příslušné návrhy;

| 97. | vyzývá Komisi, aby vypracovala opatření na podporu a ochranu členů záchranné služby v případě nehod, jako je např. možnost identifikovat nebo získat na místě informace o typu motoru vozidla, pasivním bezpečnostním vybavení, jako jsou airbagy, nebo použití specifického materiálu a také všechny ostatní relevantní technické záchranné informace o jednotlivých typech automobilů, s cílem urychlit záchranné operace; |
| --- | --- |

97.

vyzývá Komisi, aby vypracovala opatření na podporu a ochranu členů záchranné služby v případě nehod, jako je např. možnost identifikovat nebo získat na místě informace o typu motoru vozidla, pasivním bezpečnostním vybavení, jako jsou airbagy, nebo použití specifického materiálu a také všechny ostatní relevantní technické záchranné informace o jednotlivých typech automobilů, s cílem urychlit záchranné operace;

Ochrana zranitelných účastníků silničního provozu

| 98. | žádá, aby bylo na ochranu zranitelných účastníků silničního provozu, tedy motocyklistů, chodců, pracovníků údržby silnic, cyklistů, dětí, starších osob a osob se zdravotním postižením, pohlíženo jako na nedílnou součást bezpečnosti silničního provozu, a k tomuto účelu byly využity např. inovativní technologie pro vozidla a infrastrukturu; požaduje, aby byla větší pozornost věnována potřebám starších lidí a osob s omezenou mobilitou jako účastníků silničního provozu; vyzývá v této souvislosti členské státy, aby vypracovaly programy, které by předcházely riziku dopravních nehod způsobených staršími osobami a usnadnily seniorům aktivní účast v silničním provozu; doporučuje používat silniční bezpečnostní bariéry s hladkým povrchem a zřídit zvláštní pruhy pro zranitelné uživatele; |
| --- | --- |

98.

žádá, aby bylo na ochranu zranitelných účastníků silničního provozu, tedy motocyklistů, chodců, pracovníků údržby silnic, cyklistů, dětí, starších osob a osob se zdravotním postižením, pohlíženo jako na nedílnou součást bezpečnosti silničního provozu, a k tomuto účelu byly využity např. inovativní technologie pro vozidla a infrastrukturu; požaduje, aby byla větší pozornost věnována potřebám starších lidí a osob s omezenou mobilitou jako účastníků silničního provozu; vyzývá v této souvislosti členské státy, aby vypracovaly programy, které by předcházely riziku dopravních nehod způsobených staršími osobami a usnadnily seniorům aktivní účast v silničním provozu; doporučuje používat silniční bezpečnostní bariéry s hladkým povrchem a zřídit zvláštní pruhy pro zranitelné uživatele;

| 99. | vyzývá Komisi, členské státy a místní orgány, aby podporovaly programy typu „bezpečná cesta do školy“, a zvýšily tak bezpečnost dětí; uvádí, že kromě zavedení omezení rychlosti a zřízení školní dopravní policie musí být také zabezpečena vhodná vozidla, používaná jako školní autobusy, a zajištěna profesní způsobilost řidičů; |
| --- | --- |

99.

vyzývá Komisi, členské státy a místní orgány, aby podporovaly programy typu „bezpečná cesta do školy“, a zvýšily tak bezpečnost dětí; uvádí, že kromě zavedení omezení rychlosti a zřízení školní dopravní policie musí být také zabezpečena vhodná vozidla, používaná jako školní autobusy, a zajištěna profesní způsobilost řidičů;

| 100. | vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly cyklistiku a pěší turistiku jako samostatný druh dopravy a nedílnou součást všech dopravních systémů; |
| --- | --- |

100.

vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly cyklistiku a pěší turistiku jako samostatný druh dopravy a nedílnou součást všech dopravních systémů;

| 101. | žádá členské státy, aby:






  — | povinně zavedly nošení výstražné vesty pro všechny cestující ve vozidle a |
| --- | --- | --- |

101.

žádá členské státy, aby:

—

povinně zavedly nošení výstražné vesty pro všechny cestující ve vozidle a

| — | nabádaly cyklisty k tomu, aby – zejména v noci mimo zastavěné oblasti – používali ochranné přilby a měli na sobě výstražné vesty nebo podobné oblečení, které zvýší jejich viditelnost; |
| --- | --- |

—

nabádaly cyklisty k tomu, aby – zejména v noci mimo zastavěné oblasti – používali ochranné přilby a měli na sobě výstražné vesty nebo podobné oblečení, které zvýší jejich viditelnost;

| 102. | vyzývá Komisi, aby předložila návrh, kterým se stanoví minimální požadavky, pokud jde o osvětlení a reflexní zařízení, která musí být splněna výrobci kol; |
| --- | --- |

102.

vyzývá Komisi, aby předložila návrh, kterým se stanoví minimální požadavky, pokud jde o osvětlení a reflexní zařízení, která musí být splněna výrobci kol;

| 103. | doporučuje, aby byly děti ve věku do tří let zajištěny ve vozidle dětskými sedačkami v opačném směru jízdy; |
| --- | --- |

103.

doporučuje, aby byly děti ve věku do tří let zajištěny ve vozidle dětskými sedačkami v opačném směru jízdy;

*

* *

| 104. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

104.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  „Příprava akčního programu bezpečnosti silničního provozu 2011–2020“.

(2)  Úř. věst. C 227 E, 21.9.2006, s. 609.

(3)  Úř. věst. C 296 E, 6.12.2006, s. 268.

(4)  Úř. věst. C 244 E, 18.10.2007, s. 220.

(5)  Úř. věst. C 184 E, 8.7.2010, s. 50.

(6)  Úř. věst. C 184 E, 8.7.2010, s. 43.

(7)  Úř. věst. C 161 E, 31.5.2011, s. 58.

(8)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0260.

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/67 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/67

---

Úterý, 27. září 2011Infrastruktura přehrad v rozvojových zemích

P7_TA(2011)0409

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o financování rozšíření infrastruktury přehrad v rozvojových zemích (2010/2270(INI))

2013/C 56 E/07

Evropský parlament,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 17. února 2011 o energetické strategii Světové banky pro rozvojové země (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 17. února 2011 o energetické strategii Světové banky pro rozvojové země (1),

| — | s ohledem na Zprávu o světovém vývoji z roku 2010: rozvoj a změna klimatu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Zprávu o světovém vývoji z roku 2010: rozvoj a změna klimatu,

| — | s ohledem na zprávu vypracovanou v rámci Programu OSN pro životní prostředí (UNEP) a Světové meteorologické organizace (WMO) s názvem „Celkové hodnocení dopadu elementárního uhlíku a troposférického ozónu. Shrnutí pro osoby s rozhodovací pravomocí“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu vypracovanou v rámci Programu OSN pro životní prostředí (UNEP) a Světové meteorologické organizace (WMO) s názvem „Celkové hodnocení dopadu elementárního uhlíku a troposférického ozónu. Shrnutí pro osoby s rozhodovací pravomocí“,

| — | s ohledem na 3. zprávu OSN o světovém vývoji v hospodaření s vodou z roku 2009, |
| --- | --- |

—

s ohledem na 3. zprávu OSN o světovém vývoji v hospodaření s vodou z roku 2009,

| — | s ohledem na zprávu vypracovanou v rámci Rozvojového programu OSN (UNDP) a Světové zdravotnické organizace (WHO) s názvem „Přístup k energii v rozvojových zemích“ z roku 2008, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu vypracovanou v rámci Rozvojového programu OSN (UNDP) a Světové zdravotnické organizace (WHO) s názvem „Přístup k energii v rozvojových zemích“ z roku 2008,

| — | s ohledem na zprávu vypracovanou v rámci projektu pro přehrady a rozvoj, který je součástí Programu OSN pro životní prostředí, s názvem „Přehrady a rozvoj: významné postupy z hlediska lepšího rozhodování. Přehled významných postupů z hlediska lepšího rozhodování o stavbě přehrad a jejich alternativách“ z roku 2007, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu vypracovanou v rámci projektu pro přehrady a rozvoj, který je součástí Programu OSN pro životní prostředí, s názvem „Přehrady a rozvoj: významné postupy z hlediska lepšího rozhodování. Přehled významných postupů z hlediska lepšího rozhodování o stavbě přehrad a jejich alternativách“ z roku 2007,

| — | s ohledem na závěrečnou zprávu Světové komise pro přehrady s názvem „Přehrady a rozvoj: nový rámec pro rozhodování“ ze dne 16. listopadu 2000, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěrečnou zprávu Světové komise pro přehrady s názvem „Přehrady a rozvoj: nový rámec pro rozhodování“ ze dne 16. listopadu 2000,

| — | s ohledem na zprávu vypracovanou v rámci Programu OSN pro životní prostředí s názvem „Vysokohorské ledovce a změna klimatu“ ze dne 8. listopadu 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu vypracovanou v rámci Programu OSN pro životní prostředí s názvem „Vysokohorské ledovce a změna klimatu“ ze dne 8. listopadu 2010,

| — | s ohledem na zprávu „Ohrožení zásob pitné vody. Jižní Asie. Hodnocení ohrožení zdrojů pitné vody z hlediska změn životního prostředí“ z roku 2008, která byla vypracována v rámci Programu OSN pro životní prostředí, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu „Ohrožení zásob pitné vody. Jižní Asie. Hodnocení ohrožení zdrojů pitné vody z hlediska změn životního prostředí“ z roku 2008, která byla vypracována v rámci Programu OSN pro životní prostředí,

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro rozvoj (A7-0213/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro rozvoj (A7-0213/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že podle současných odhadů na světě existuje více než 50 000 velkých přehrad, 100 000 menších přehrad a 1 milion malých přehrad, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že podle současných odhadů na světě existuje více než 50 000 velkých přehrad, 100 000 menších přehrad a 1 milion malých přehrad,

| B. | vzhledem k tomu, že dle mezinárodních norem přesahuje velká přehrada výšku 15 metrů od základu a malá přehrada je většinou nižší než 15 m, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že dle mezinárodních norem přesahuje velká přehrada výšku 15 metrů od základu a malá přehrada je většinou nižší než 15 m,

| C. | vzhledem k tomu, že v letech 1999 až 2001 bylo v Asii postaveno přibližně 589 velkých přehrad a v roce 2006 byla naplánována či probíhala stavba 270 přehrad s hrází vysokou či přesahující 60 metrů, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že v letech 1999 až 2001 bylo v Asii postaveno přibližně 589 velkých přehrad a v roce 2006 byla naplánována či probíhala stavba 270 přehrad s hrází vysokou či přesahující 60 metrů,

| D. | vzhledem k tomu, že bylo uděleno povolení ke stavbě třetí největší přehrady na světě, přehrady Belo Monte v Brazílii, a to i přes závažné obavy týkající se životního prostředí, jelikož přehrada zaplaví 500 km2, což povede k rozsáhlému poškození nedocenitelného ekosystému a biologické rozmanitosti amazonského pralesa a k vystěhování 50 tisíc lidí, z větší části domorodých obyvatel, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že bylo uděleno povolení ke stavbě třetí největší přehrady na světě, přehrady Belo Monte v Brazílii, a to i přes závažné obavy týkající se životního prostředí, jelikož přehrada zaplaví 500 km2, což povede k rozsáhlému poškození nedocenitelného ekosystému a biologické rozmanitosti amazonského pralesa a k vystěhování 50 tisíc lidí, z větší části domorodých obyvatel,

| E. | vzhledem k tomu, že se Evropská investiční banka podílí na řadě projektů výstavby velkých přehrad, včetně Asie (například v zemích, jako je Laos a Pákistán), |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že se Evropská investiční banka podílí na řadě projektů výstavby velkých přehrad, včetně Asie (například v zemích, jako je Laos a Pákistán),

| F. | vzhledem k tomu, že voda má rozhodující význam pro zemědělství, že pouze 5 % obdělávané půdy v Africe je zavlažováno, že se využívá méně než 10 % potenciálu vodní energie a že k nezávadné pitné vodě má přístup pouze 58 % Afričanů, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že voda má rozhodující význam pro zemědělství, že pouze 5 % obdělávané půdy v Africe je zavlažováno, že se využívá méně než 10 % potenciálu vodní energie a že k nezávadné pitné vodě má přístup pouze 58 % Afričanů,

| G. | vzhledem k tomu, že nevhodné hospodaření s vodními zdroji v Africe způsobuje nadměrnou erozi půdy, nárůst nákladů na úpravu vody, rychlé zanášení nádrží, pokles hospodářského života a přerušení dodávek vody, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že nevhodné hospodaření s vodními zdroji v Africe způsobuje nadměrnou erozi půdy, nárůst nákladů na úpravu vody, rychlé zanášení nádrží, pokles hospodářského života a přerušení dodávek vody,

| H. | vzhledem k tomu, že velké projekty vodních elektráren představují 25 % navrhovaných kreditů snižování emisí v rámci mechanizmu čistého rozvoje, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že velké projekty vodních elektráren představují 25 % navrhovaných kreditů snižování emisí v rámci mechanizmu čistého rozvoje,

| I. | vzhledem k tomu, že rozvoj decentralizované vodohospodářské infrastruktury je nezbytným předpokladem pro zabezpečení dodávek vody v Africe a pro splnění rozvojových cílů tisíciletí; vzhledem k tomu, že k zajištění spolehlivého zásobování vodou v obdobích sucha a k zadržení přebytečné vody v obdobích záplav je nutné zdokonalit možnosti jímání vody; vzhledem k tomu, že průměrná možnost zadržování vody na osobu v Africe je asi 200 krychlových metrů za rok, což je mnohem méně než v rozvojových zemích v jiných regionech, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že rozvoj decentralizované vodohospodářské infrastruktury je nezbytným předpokladem pro zabezpečení dodávek vody v Africe a pro splnění rozvojových cílů tisíciletí; vzhledem k tomu, že k zajištění spolehlivého zásobování vodou v obdobích sucha a k zadržení přebytečné vody v obdobích záplav je nutné zdokonalit možnosti jímání vody; vzhledem k tomu, že průměrná možnost zadržování vody na osobu v Africe je asi 200 krychlových metrů za rok, což je mnohem méně než v rozvojových zemích v jiných regionech,

| J. | vzhledem k tomu, že v letech 2007 až 2008 došlo k výraznému nárůstu podpory poskytované na budování infrastruktury související s obchodem (o 75 %) a přestože závazky v této oblasti do značné míry kolísaly, představuje jejich hodnota v celkové výši téměř 5 miliard EUR za rok 2008 rekordní číslo, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že v letech 2007 až 2008 došlo k výraznému nárůstu podpory poskytované na budování infrastruktury související s obchodem (o 75 %) a přestože závazky v této oblasti do značné míry kolísaly, představuje jejich hodnota v celkové výši téměř 5 miliard EUR za rok 2008 rekordní číslo,

| K. | vzhledem k tomu, že Světová banka, jejíž portfolio v rozpracovaných projektech spojených s budováním vodohospodářských staveb ve více než 100 zemích činí 20 miliard USD, je nejvýznamnějším externím poskytovatelem financí v oblasti vodohospodářských staveb, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že Světová banka, jejíž portfolio v rozpracovaných projektech spojených s budováním vodohospodářských staveb ve více než 100 zemích činí 20 miliard USD, je nejvýznamnějším externím poskytovatelem financí v oblasti vodohospodářských staveb,

| L. | vzhledem k tomu, že přehrady zásadním způsobem mění řeky a využívání přírodních zdrojů a mají závažný dopad na lidská společenství a na říční a mokřadní ekosystémy a jejich biologickou rozmanitost, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že přehrady zásadním způsobem mění řeky a využívání přírodních zdrojů a mají závažný dopad na lidská společenství a na říční a mokřadní ekosystémy a jejich biologickou rozmanitost,

| M. | vzhledem k tomu, že v závěru zprávy Světové komise pro přehrady ze dne 16. listopadu 2000 se uvádí, že velké přehrady nevyrábějí tolik elektřiny, nezajišťují tolik vody a ani tolik nepomáhají při předcházení povodním, jak se předpokládalo, že však mají obrovský sociální a environmentální dopad a že úsilí o jeho zmírnění bylo z velké části neúspěšné; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že v závěru zprávy Světové komise pro přehrady ze dne 16. listopadu 2000 se uvádí, že velké přehrady nevyrábějí tolik elektřiny, nezajišťují tolik vody a ani tolik nepomáhají při předcházení povodním, jak se předpokládalo, že však mají obrovský sociální a environmentální dopad a že úsilí o jeho zmírnění bylo z velké části neúspěšné;

| N. | vzhledem k tomu, že přehradní nádrže produkují skleníkové plyny, včetně metanu, a to vlivem tlejících rostlin, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že přehradní nádrže produkují skleníkové plyny, včetně metanu, a to vlivem tlejících rostlin,

| O. | vzhledem k tomu, že podle odhadů OSN budou do roku 2050 žít pod hrozbou závažných škod způsobených v důsledků povodní 2 miliardy lidí, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že podle odhadů OSN budou do roku 2050 žít pod hrozbou závažných škod způsobených v důsledků povodní 2 miliardy lidí,

| P. | vzhledem k tomu, že podle odhadů Světové komise pro přehrady bylo v důsledku výstavby přehrad vysídleno 40–80 milionů osob na celém světě, |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že podle odhadů Světové komise pro přehrady bylo v důsledku výstavby přehrad vysídleno 40–80 milionů osob na celém světě,

| Q. | vzhledem k tomu, že Světová komise pro přehrady dospěla k závěru, že velké přehrady v mnoha případech vedly k zásadnímu a nezvratnému zániku druhů a ekosystémů, a vzhledem k tomu, že chápání, ochrana a obnova ekosystémů na úrovni povodí jsou nezbytné pro podporu spravedlivého lidského rozvoje a pro dobré životní podmínky všech druhů, |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že Světová komise pro přehrady dospěla k závěru, že velké přehrady v mnoha případech vedly k zásadnímu a nezvratnému zániku druhů a ekosystémů, a vzhledem k tomu, že chápání, ochrana a obnova ekosystémů na úrovni povodí jsou nezbytné pro podporu spravedlivého lidského rozvoje a pro dobré životní podmínky všech druhů,

| 1. | domnívá se, že povodně se v posledním století ukázaly v celosvětovém měřítku jako nejničivější živelné nebezpečí, pokud jde o majetek a ztráty na lidských životech, a to nehledě na miliardy dolarů věnovaných na zvládání povodňových rizik; |
| --- | --- |

1.

domnívá se, že povodně se v posledním století ukázaly v celosvětovém měřítku jako nejničivější živelné nebezpečí, pokud jde o majetek a ztráty na lidských životech, a to nehledě na miliardy dolarů věnovaných na zvládání povodňových rizik;

| 2. | zdůrazňuje, že voda je vzácným přírodním zdrojem, při jehož přidělování je nutné přemýšlet o otázce spravedlnosti; zdůrazňuje proto, že klíčovým úkolem pro celý svět je přehodnotit způsob hospodaření se sladkovodními zdroji v souvislosti se změnou klimatu; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že voda je vzácným přírodním zdrojem, při jehož přidělování je nutné přemýšlet o otázce spravedlnosti; zdůrazňuje proto, že klíčovým úkolem pro celý svět je přehodnotit způsob hospodaření se sladkovodními zdroji v souvislosti se změnou klimatu;

| 3. | poukazuje na to, že existují doklady o tom, že ve druhé polovině 20. století došlo k nárůstu četnosti rozsáhlých povodní a že povodně budou i v nadcházejících desetiletích představovat velmi závažný problém; |
| --- | --- |

3.

poukazuje na to, že existují doklady o tom, že ve druhé polovině 20. století došlo k nárůstu četnosti rozsáhlých povodní a že povodně budou i v nadcházejících desetiletích představovat velmi závažný problém;

| 4. | konstatuje, že důsledky záplav jsou ohroženy především nejméně rozvinuté země; podporuje doporučení Programu OSN pro životní prostředí v oblasti zvládání povodní, podle nichž je třeba spojit lepší hospodaření s půdou s dokonalejšími metodami jímání vody, které vycházejí z tradičních znalostí i z poznatků současné vědy; obhajuje rekultivaci a obnovu ekosystémů v kritickém stavu od lesů po mokřady, které mohou vést ke zvýšení zásob vody a tlumit extrémní klimatické jevy, k nimž patří záplavy; |
| --- | --- |

4.

konstatuje, že důsledky záplav jsou ohroženy především nejméně rozvinuté země; podporuje doporučení Programu OSN pro životní prostředí v oblasti zvládání povodní, podle nichž je třeba spojit lepší hospodaření s půdou s dokonalejšími metodami jímání vody, které vycházejí z tradičních znalostí i z poznatků současné vědy; obhajuje rekultivaci a obnovu ekosystémů v kritickém stavu od lesů po mokřady, které mohou vést ke zvýšení zásob vody a tlumit extrémní klimatické jevy, k nimž patří záplavy;

| 5. | zdůrazňuje, že globální oteplování bude mít dopad na srážkové modely a na ledovce a led, a tudíž představuje rostoucí problém v oblasti zabezpečení potravin; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že globální oteplování bude mít dopad na srážkové modely a na ledovce a led, a tudíž představuje rostoucí problém v oblasti zabezpečení potravin;

| 6. | podotýká dále, že vzhledem k rychlejšímu tání ledovců, především v Himálajích a v Andách, jsou povodněmi a lavinami ohroženy ve zvýšené míře také horské regiony; upozorňuje však, že vodní toky v Himálajích neovlivňuje pouze tání ledovců, ale že dalšími určujícími činiteli jsou rytmus a intenzita monzunových dešťů a dalších srážek a především způsob nakládání s půdou, k němuž patří odlesňování, nadměrné spásání, zemědělské systémy a struktura osídlení; zdůrazňuje především, že objem a rychlost přítoku vody do hlavních toků často narůstá v důsledku odlesňování a že rozsah „povodní způsobených protržením hrází ledovcových jezer“ je často větší kvůli neudržitelným postupům obhospodařování půdy; |
| --- | --- |

6.

podotýká dále, že vzhledem k rychlejšímu tání ledovců, především v Himálajích a v Andách, jsou povodněmi a lavinami ohroženy ve zvýšené míře také horské regiony; upozorňuje však, že vodní toky v Himálajích neovlivňuje pouze tání ledovců, ale že dalšími určujícími činiteli jsou rytmus a intenzita monzunových dešťů a dalších srážek a především způsob nakládání s půdou, k němuž patří odlesňování, nadměrné spásání, zemědělské systémy a struktura osídlení; zdůrazňuje především, že objem a rychlost přítoku vody do hlavních toků často narůstá v důsledku odlesňování a že rozsah „povodní způsobených protržením hrází ledovcových jezer“ je často větší kvůli neudržitelným postupům obhospodařování půdy;

| 7. | domnívá se, že je nezbytné přijmout mnohostrannou protipovodňovou strategii v oblastech, kde nestabilní ledovcová jezera představují závažnou hrozbu výskytu povodní, kterou dále zvyšují účinky globálního oteplování na srážkové modely a přítomnost elementárního uhlíku, jež, jak se ukazuje, urychlují ústup ledovců; s politováním proto pohlíží na skutečnost, že v řadě nejméně rozvinutých zemí zcela chybí protipovodňová opatření; varuje však před spoléháním se na to, že velké přehrady zabrání povodňovým škodám, a to zejména v souvislosti se změnou klimatu, kdy roste pravděpodobnost, že výskyt nárazových srážek povede k vyšší intenzitě a četnosti přívalových povodní, což vyvolává obavy o bezpečnost přehrad; |
| --- | --- |

7.

domnívá se, že je nezbytné přijmout mnohostrannou protipovodňovou strategii v oblastech, kde nestabilní ledovcová jezera představují závažnou hrozbu výskytu povodní, kterou dále zvyšují účinky globálního oteplování na srážkové modely a přítomnost elementárního uhlíku, jež, jak se ukazuje, urychlují ústup ledovců; s politováním proto pohlíží na skutečnost, že v řadě nejméně rozvinutých zemí zcela chybí protipovodňová opatření; varuje však před spoléháním se na to, že velké přehrady zabrání povodňovým škodám, a to zejména v souvislosti se změnou klimatu, kdy roste pravděpodobnost, že výskyt nárazových srážek povede k vyšší intenzitě a četnosti přívalových povodní, což vyvolává obavy o bezpečnost přehrad;

| 8. | zdůrazňuje, že výstavbu přehrady je třeba posuzovat s ohledem na její dopad na toky řek, práva na přístup k vodním a říčním zdrojům a na to, zda přehrada zničí stávající osídlení, naruší kulturu a zdroje obživy místních společenství nebo zda poškodí či znehodnotí přírodní zdroje; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje, že výstavbu přehrady je třeba posuzovat s ohledem na její dopad na toky řek, práva na přístup k vodním a říčním zdrojům a na to, zda přehrada zničí stávající osídlení, naruší kulturu a zdroje obživy místních společenství nebo zda poškodí či znehodnotí přírodní zdroje;

| 9. | zdůrazňuje, že Světová komise pro přehrady dospěla k závěru uvedenému ve zprávě s názvem „Přehrady a rozvoj: nový rámec pro rozhodování“ ze dne 16. listopadu 2000, že hospodářský výnos projektů výstavby velkých přehrad je stále nejasný, jelikož nebyly z ekonomického hlediska správně vypočteny náklady v oblasti životního prostředí a v sociální oblasti; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje, že Světová komise pro přehrady dospěla k závěru uvedenému ve zprávě s názvem „Přehrady a rozvoj: nový rámec pro rozhodování“ ze dne 16. listopadu 2000, že hospodářský výnos projektů výstavby velkých přehrad je stále nejasný, jelikož nebyly z ekonomického hlediska správně vypočteny náklady v oblasti životního prostředí a v sociální oblasti;

| 10. | upozorňuje na to, že v důsledku ústupu ledovců dochází k rychlému zvětšování přirozeně se vyskytujících ledovcových jezer do té míry, že hrozí povodně z jejich protržení; vítá skutečnost, že program pro jižní Asii v rámci Globálního nástroje pro snižování rizika katastrof a obnovu a ve spolupráci se strategií OSN pro omezování důsledků katastrof řadí otázku povodní způsobených protržením ledovcových jezer k prioritám; |
| --- | --- |

10.

upozorňuje na to, že v důsledku ústupu ledovců dochází k rychlému zvětšování přirozeně se vyskytujících ledovcových jezer do té míry, že hrozí povodně z jejich protržení; vítá skutečnost, že program pro jižní Asii v rámci Globálního nástroje pro snižování rizika katastrof a obnovu a ve spolupráci se strategií OSN pro omezování důsledků katastrof řadí otázku povodní způsobených protržením ledovcových jezer k prioritám;

| 11. | připomíná tragickou katastrofu z roku 1941, kdy v důsledku protržení ledovcové hráze došlo ke zničení města Huaraz v Peru a k úmrtí 4 500 osob; |
| --- | --- |

11.

připomíná tragickou katastrofu z roku 1941, kdy v důsledku protržení ledovcové hráze došlo ke zničení města Huaraz v Peru a k úmrtí 4 500 osob;

| 12. | připomíná, že záplavy v nejméně rozvinutých zemích ohrožují nejen životy lidí, ale i rozvoj těchto oblastí; připomíná, že povodeň z protrženého ledovcového jezera v nepálském regionu Khumbu Himal, k níž došlo v roce 1985, zničila téměř dokončený projekt malé vodní elektrárny v Namče Bazaru; |
| --- | --- |

12.

připomíná, že záplavy v nejméně rozvinutých zemích ohrožují nejen životy lidí, ale i rozvoj těchto oblastí; připomíná, že povodeň z protrženého ledovcového jezera v nepálském regionu Khumbu Himal, k níž došlo v roce 1985, zničila téměř dokončený projekt malé vodní elektrárny v Namče Bazaru;

| 13. | zdůrazňuje, že Mezinárodní středisko pro integrovaný rozvoj horských oblastí (ICIMOD) registruje jen v pohoří Hindúkuš a v Himálajích přes 8 000 ledovcových jezer, z nichž 203 představují vhledem ke své poloze a nestabilitě svých přirozeně se vyskytujících morén (valů) potenciální nebezpečí; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje, že Mezinárodní středisko pro integrovaný rozvoj horských oblastí (ICIMOD) registruje jen v pohoří Hindúkuš a v Himálajích přes 8 000 ledovcových jezer, z nichž 203 představují vhledem ke své poloze a nestabilitě svých přirozeně se vyskytujících morén (valů) potenciální nebezpečí;

| 14. | zdůrazňuje, že podle odhadů je v jižní Asii 1,3 miliardy lidí závislých na 10 zjištěných trvalých říčních systémech, které jsou zásobovány vodou ze srážek, tajícího sněhu a himálajských ledovců; naléhavě žádá EU, aby se věnovala přednostně tomuto regionu s cílem předejít budoucím humanitárním katastrofám způsobeným zvyšující se četností výskytu rizik spojených s vodními zdroji; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že podle odhadů je v jižní Asii 1,3 miliardy lidí závislých na 10 zjištěných trvalých říčních systémech, které jsou zásobovány vodou ze srážek, tajícího sněhu a himálajských ledovců; naléhavě žádá EU, aby se věnovala přednostně tomuto regionu s cílem předejít budoucím humanitárním katastrofám způsobeným zvyšující se četností výskytu rizik spojených s vodními zdroji;

| 15. | zdůrazňuje dále, že oblasti po proudu vodního toku v nejméně rozvinutých zemích prosperují z přírodních zdrojů povodí a představují jedny z nejbohatších zemědělských oblastí na světě; připomíná, že rychlý hospodářský růst v Číně i v Indii lze částečně připsat jejich společnému postavení hlavních světových producentů rýže, přičemž většina jejich celkové produkce pochází z povodí Gangy, Jang-c'-ťiang a Žluté řeky, které jsou všechny ohroženy povodněmi z protržení ledovcových jezer; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje dále, že oblasti po proudu vodního toku v nejméně rozvinutých zemích prosperují z přírodních zdrojů povodí a představují jedny z nejbohatších zemědělských oblastí na světě; připomíná, že rychlý hospodářský růst v Číně i v Indii lze částečně připsat jejich společnému postavení hlavních světových producentů rýže, přičemž většina jejich celkové produkce pochází z povodí Gangy, Jang-c'-ťiang a Žluté řeky, které jsou všechny ohroženy povodněmi z protržení ledovcových jezer;

| 16. | konstatuje, že je třeba vyváženým způsobem investovat do řídících opatření na straně poptávky, do hospodaření s půdou, do dokonalejšího zachytávání vody a možností jejího jímání a do institucí, aby byly vodní zdroje využívány udržitelným a produktivním způsobem, aby se zmírnil dopad opakovaných záplav a období sucha a byly zajištěny základní dodávky vody, což se stane základem hospodářského růstu v Africe; vyzývá k upřednostňování investic, které by se zaměřovaly na růst, snižování chudoby na venkově, vytváření odolnosti vůči změnám klimatu a přizpůsobování se jim a na podporu spolupráce v mezinárodní oblasti povodí; |
| --- | --- |

16.

konstatuje, že je třeba vyváženým způsobem investovat do řídících opatření na straně poptávky, do hospodaření s půdou, do dokonalejšího zachytávání vody a možností jejího jímání a do institucí, aby byly vodní zdroje využívány udržitelným a produktivním způsobem, aby se zmírnil dopad opakovaných záplav a období sucha a byly zajištěny základní dodávky vody, což se stane základem hospodářského růstu v Africe; vyzývá k upřednostňování investic, které by se zaměřovaly na růst, snižování chudoby na venkově, vytváření odolnosti vůči změnám klimatu a přizpůsobování se jim a na podporu spolupráce v mezinárodní oblasti povodí;

| 17. | konstatuje, že není znám způsob zpevnění přirozených ledovcových jezer, zároveň však poznamenává, že zpráva vypracovaná v rámci Programu OSN pro životní prostředí s názvem „Vysokohorské ledovce a změna klimatu“ z roku 2010 popisuje jiné způsoby, jimiž lze zmírnit dopady povodní způsobených protržením jejich hrází, a to výstavbou sifonů, otevřených kanálů a vodních tunelů, díky nimž se sníží hladina vody ledovcových jezer, řízením toku vody do místního říčního systému a využitím dané vodní nádrže jako zdroje; |
| --- | --- |

17.

konstatuje, že není znám způsob zpevnění přirozených ledovcových jezer, zároveň však poznamenává, že zpráva vypracovaná v rámci Programu OSN pro životní prostředí s názvem „Vysokohorské ledovce a změna klimatu“ z roku 2010 popisuje jiné způsoby, jimiž lze zmírnit dopady povodní způsobených protržením jejich hrází, a to výstavbou sifonů, otevřených kanálů a vodních tunelů, díky nimž se sníží hladina vody ledovcových jezer, řízením toku vody do místního říčního systému a využitím dané vodní nádrže jako zdroje;

| 18. | domnívá se, že pokud vysoce úrodné zemědělské oblasti nebudou ochráněny před účinkem povodní, mohly by prudce se rozvíjející ekonomiky pocítit náhlý obrat ve svém vývoji a rychle eskalující problém se zajišťováním potravin; připomíná, že tání ledovců v Himálajích má zvýšit říční toky na dvě až tři desetiletí, poté však dojde k jejich výraznému poklesu; z toho důvodu připisuje klíčový význam vypracování strategií pro zmírňování změn klimatu a přizpůsobování se jim, jejichž prostřednictvím by bylo v budoucnu možné se vypořádat s obdobími sucha; |
| --- | --- |

18.

domnívá se, že pokud vysoce úrodné zemědělské oblasti nebudou ochráněny před účinkem povodní, mohly by prudce se rozvíjející ekonomiky pocítit náhlý obrat ve svém vývoji a rychle eskalující problém se zajišťováním potravin; připomíná, že tání ledovců v Himálajích má zvýšit říční toky na dvě až tři desetiletí, poté však dojde k jejich výraznému poklesu; z toho důvodu připisuje klíčový význam vypracování strategií pro zmírňování změn klimatu a přizpůsobování se jim, jejichž prostřednictvím by bylo v budoucnu možné se vypořádat s obdobími sucha;

| 19. | zastává názor, že je nutné investovat do budování kapacit, neboť orgány zodpovědné za rozumné hospodaření s vodou mohou zajistit trvalou návratnost investic do zvyšování účinného využívání vody a v největší možné míře zúročit přidělování a využívání vody v mnoha hospodářských odvětvích bez ohledu na správní či politické hranice; |
| --- | --- |

19.

zastává názor, že je nutné investovat do budování kapacit, neboť orgány zodpovědné za rozumné hospodaření s vodou mohou zajistit trvalou návratnost investic do zvyšování účinného využívání vody a v největší možné míře zúročit přidělování a využívání vody v mnoha hospodářských odvětvích bez ohledu na správní či politické hranice;

| 20. | důrazně podporuje doporučení Světové komise pro přehrady, podle nichž by před výstavbou nových projektů měla mít přednost optimalizace výkonnosti stávající infrastruktury; domnívá se, že u již vybudovaných přehrad je třeba pravidelně provádět jejich hodnocení za účasti různých stran, v jehož rámci by byly posuzovány nejrůznější otázky, včetně bezpečnosti a možnosti stržení hráze; |
| --- | --- |

20.

důrazně podporuje doporučení Světové komise pro přehrady, podle nichž by před výstavbou nových projektů měla mít přednost optimalizace výkonnosti stávající infrastruktury; domnívá se, že u již vybudovaných přehrad je třeba pravidelně provádět jejich hodnocení za účasti různých stran, v jehož rámci by byly posuzovány nejrůznější otázky, včetně bezpečnosti a možnosti stržení hráze;

| 21. | poukazuje na to, že bez podrobných aktuálních informací týkajících se oblastí ohrožených povodněmi bude vytvoření systémů včasného varování, sledování ledovcových jezer a realizace praktických opatření, jimiž se v horských oblastech umožní přizpůsobení se změně klimatu a její zmírnění, představovat nesplnitelný úkol; podporuje iniciativu s názvem „Sdružení univerzit pro Himaláje“ (Himalayan University Consortium), kterou zahájily místní univerzity s cílem spolupracovat v této oblasti s dalšími vědeckými institucemi; |
| --- | --- |

21.

poukazuje na to, že bez podrobných aktuálních informací týkajících se oblastí ohrožených povodněmi bude vytvoření systémů včasného varování, sledování ledovcových jezer a realizace praktických opatření, jimiž se v horských oblastech umožní přizpůsobení se změně klimatu a její zmírnění, představovat nesplnitelný úkol; podporuje iniciativu s názvem „Sdružení univerzit pro Himaláje“ (Himalayan University Consortium), kterou zahájily místní univerzity s cílem spolupracovat v této oblasti s dalšími vědeckými institucemi;

| 22. | konstatuje, že většina přehrad byla navržena na základě historických údajů o tocích řek a za předpokladu, že říční systém zůstane oproti minulosti nezměněn; poukazuje na to, že v důsledku změny klimatu vyvstává v základních parametrech projektů výstavby přehrad značná nejistota (jelikož změna klimatu se neprojevuje pouze v průměrných hodnotách, ale přináší i extrémní výkyvy); poukazuje také na to, že změna klimatu pravděpodobně povede k dalšímu prohloubení problémů s usazeninami, které se hromadí za přehradami, a tím připravují planiny po proudu řeky o klíčové živiny pro úrodnost půdy; |
| --- | --- |

22.

konstatuje, že většina přehrad byla navržena na základě historických údajů o tocích řek a za předpokladu, že říční systém zůstane oproti minulosti nezměněn; poukazuje na to, že v důsledku změny klimatu vyvstává v základních parametrech projektů výstavby přehrad značná nejistota (jelikož změna klimatu se neprojevuje pouze v průměrných hodnotách, ale přináší i extrémní výkyvy); poukazuje také na to, že změna klimatu pravděpodobně povede k dalšímu prohloubení problémů s usazeninami, které se hromadí za přehradami, a tím připravují planiny po proudu řeky o klíčové živiny pro úrodnost půdy;

| 23. | zdůrazňuje, že nejdůležitější části infrastruktury, které jsou klíčové z hlediska podpory politických cílů EU v oblasti udržitelného rozvoje a lepšího zabezpečení potravin v souladu s rozvojovými cíli tisíciletí, jsou ve stále větší míře ohrožovány důsledky povodní a je nutné je chránit; doporučuje, aby agentury poskytující finanční prostředky (dvoustranné agentury pro pomoc, multilaterální rozvojové banky, exportní úvěrové agentury, EIB) zajistily, aby jakákoli potenciální výstavba přehrady, na niž jsou schvalovány finanční prostředky, vycházela z dohodnutého procesu vyhodnocení různých alternativ v oblasti zavlažování, jímání vody a výroby vodní energie a dodržovala pokyny Světové komise pro přehrady; zdůrazňuje dále, že vodní elektrárny, jsou rovněž mimořádně ohroženy přívalovými povodněmi a lavinami; |
| --- | --- |

23.

zdůrazňuje, že nejdůležitější části infrastruktury, které jsou klíčové z hlediska podpory politických cílů EU v oblasti udržitelného rozvoje a lepšího zabezpečení potravin v souladu s rozvojovými cíli tisíciletí, jsou ve stále větší míře ohrožovány důsledky povodní a je nutné je chránit; doporučuje, aby agentury poskytující finanční prostředky (dvoustranné agentury pro pomoc, multilaterální rozvojové banky, exportní úvěrové agentury, EIB) zajistily, aby jakákoli potenciální výstavba přehrady, na niž jsou schvalovány finanční prostředky, vycházela z dohodnutého procesu vyhodnocení různých alternativ v oblasti zavlažování, jímání vody a výroby vodní energie a dodržovala pokyny Světové komise pro přehrady; zdůrazňuje dále, že vodní elektrárny, jsou rovněž mimořádně ohroženy přívalovými povodněmi a lavinami;

| 24. | poukazuje na to, že malé zásobní nádrže na vodu mohou posílit odolnost vůči změně klimatu, jelikož představují rentabilní řešení problémů se zásobování vodou, umožňují zmírnit následky sucha a díky vyšší produktivitě v zemědělství zlepšují dodávky potravin; upozorňuje na to, že k těmto menším nádržím patří nádrže mimo hlavní koryta řek, sítě víceúčelových malých nádrží a podzemní nádrže; |
| --- | --- |

24.

poukazuje na to, že malé zásobní nádrže na vodu mohou posílit odolnost vůči změně klimatu, jelikož představují rentabilní řešení problémů se zásobování vodou, umožňují zmírnit následky sucha a díky vyšší produktivitě v zemědělství zlepšují dodávky potravin; upozorňuje na to, že k těmto menším nádržím patří nádrže mimo hlavní koryta řek, sítě víceúčelových malých nádrží a podzemní nádrže;

| 25. | zdůrazňuje, že máme k dispozici jen omezený počet důkazů o tom, že velké přehrady jsou jediným, nejlepším či nejvhodnějším řešením problému s elektrickou energií, jelikož u chudých a ohrožených skupin společnosti nemusí jejich využívání vést ke zlepšení dostupnosti energie; |
| --- | --- |

25.

zdůrazňuje, že máme k dispozici jen omezený počet důkazů o tom, že velké přehrady jsou jediným, nejlepším či nejvhodnějším řešením problému s elektrickou energií, jelikož u chudých a ohrožených skupin společnosti nemusí jejich využívání vést ke zlepšení dostupnosti energie;

| 26. | připomíná závazky týkající se provázanosti politik v zájmu rozvoje; zdůrazňuje rovněž, že je třeba věnovat větší pozornost dopadu přehrad na populace, které žijí po proudu řeky, jelikož pro ně výstavba přehrady může znamenat zásadní změny, jako například omezené zajištění dodávek potravin; |
| --- | --- |

26.

připomíná závazky týkající se provázanosti politik v zájmu rozvoje; zdůrazňuje rovněž, že je třeba věnovat větší pozornost dopadu přehrad na populace, které žijí po proudu řeky, jelikož pro ně výstavba přehrady může znamenat zásadní změny, jako například omezené zajištění dodávek potravin;

| 27. | nabádá finanční instituce a EU k tomu, aby uvolnily prostředky na budování kapacit a na vzdělávání v oblasti lepších způsobů hospodaření s půdou a vodními zdroji, které by vycházely z vědeckotechnických poznatků a rovněž z tradičních znalostí, jako jsou původní zavlažovací systémy, jak je uvedeno ve zprávě vypracované v rámci Programu OSN pro životní prostředí s názvem „Vysokohorské ledovce a změna klimatu“; domnívá se, že veškeré finanční prostředky pocházející z EU by měly přispívat k podpoře cílů politiky EU v oblasti udržitelného rozvoje a zajišťování dodávek potravin v souladu s rozvojovými cíli tisíciletí; |
| --- | --- |

27.

nabádá finanční instituce a EU k tomu, aby uvolnily prostředky na budování kapacit a na vzdělávání v oblasti lepších způsobů hospodaření s půdou a vodními zdroji, které by vycházely z vědeckotechnických poznatků a rovněž z tradičních znalostí, jako jsou původní zavlažovací systémy, jak je uvedeno ve zprávě vypracované v rámci Programu OSN pro životní prostředí s názvem „Vysokohorské ledovce a změna klimatu“; domnívá se, že veškeré finanční prostředky pocházející z EU by měly přispívat k podpoře cílů politiky EU v oblasti udržitelného rozvoje a zajišťování dodávek potravin v souladu s rozvojovými cíli tisíciletí;

| 28. | zdůrazňuje, že budování a zpevňování přehrad v nejméně rozvinutých zemích k ochraně ohrožených oblastí nestačí, a vyzývá ke společnému úsilí při řešení podstaty problému, nikoli jen jeho průvodních jevů, aby se tak předešlo nehospodárnému vynakládání peněz daňových poplatníků EU; |
| --- | --- |

28.

zdůrazňuje, že budování a zpevňování přehrad v nejméně rozvinutých zemích k ochraně ohrožených oblastí nestačí, a vyzývá ke společnému úsilí při řešení podstaty problému, nikoli jen jeho průvodních jevů, aby se tak předešlo nehospodárnému vynakládání peněz daňových poplatníků EU;

| 29. | vyzývá EU, aby pokud jde o řešení základních příčin častějšího výskytu a větší intenzity povodní, přijala další závazky ke snížení emisí skleníkových plynů, tak aby splnila cíl, který si v oblasti klimatu stanovila, totiž že ve srovnání se stavem z doby před industrializací udrží nárůst teploty pod úrovní 2 °C; |
| --- | --- |

29.

vyzývá EU, aby pokud jde o řešení základních příčin častějšího výskytu a větší intenzity povodní, přijala další závazky ke snížení emisí skleníkových plynů, tak aby splnila cíl, který si v oblasti klimatu stanovila, totiž že ve srovnání se stavem z doby před industrializací udrží nárůst teploty pod úrovní 2 °C;

| 30. | vyzývá EU, aby v co největší míře uplatňovala a prosazovala opatření v oblasti snižování emisí zaměřená na elementární uhlík, jako je například využití metanu produkovaného při těžbě uhlí, ropy a zemního plynu a v dopravě, zachycování metanu v rámci nakládání s odpady a používání sporáků s čistými technologiemi spalování v domácnostech, což přispěje k boji proti změně klimatu a ke zpomalení ústupu horských ledovců; |
| --- | --- |

30.

vyzývá EU, aby v co největší míře uplatňovala a prosazovala opatření v oblasti snižování emisí zaměřená na elementární uhlík, jako je například využití metanu produkovaného při těžbě uhlí, ropy a zemního plynu a v dopravě, zachycování metanu v rámci nakládání s odpady a používání sporáků s čistými technologiemi spalování v domácnostech, což přispěje k boji proti změně klimatu a ke zpomalení ústupu horských ledovců;

| 31. | připomíná své přesvědčení, že malé přehrady na výrobu vodní energie jsou udržitelnější a z ekonomického hlediska přijatelnější než velké vodní elektrárny; zdůrazňuje zejména, že ve venkovských oblastech vzdálených od centralizovaných elektrických sítí je vhodnější využívat decentralizované možnosti menšího rozsahu (vodní mikroelektrárny, domácí solární systémy, větrné elektrárny a elektrárny na biomasu), které jsou založeny na místních obnovitelných zdrojích; |
| --- | --- |

31.

připomíná své přesvědčení, že malé přehrady na výrobu vodní energie jsou udržitelnější a z ekonomického hlediska přijatelnější než velké vodní elektrárny; zdůrazňuje zejména, že ve venkovských oblastech vzdálených od centralizovaných elektrických sítí je vhodnější využívat decentralizované možnosti menšího rozsahu (vodní mikroelektrárny, domácí solární systémy, větrné elektrárny a elektrárny na biomasu), které jsou založeny na místních obnovitelných zdrojích;

| 32. | zdůrazňuje, že elementární uhlík má na ústup ledovců i nadále stejně významný vliv jako oxid uhličitý; připomíná především to, že elementární uhlík a ozón v nižších vrstvách atmosféry jsou škodlivé látky, které znečišťují ovzduší, poškozují zdraví, zkracují délku života a urychlují tání sněhu a ledu na celém světě, včetně Arktidy, Himálají a dalších oblastí pokrytých ledovci nebo sněhem; zdůrazňuje, že ozón je rovněž velmi významnou látkou znečišťující ovzduší, která vede ke snížení výnosů plodin, a tím ovlivňuje zajištění potravin; konstatuje, že metan je důležitým prekurzorem ozónu a že snížení jeho emisí vede také k omezené tvorbě ozónu; |
| --- | --- |

32.

zdůrazňuje, že elementární uhlík má na ústup ledovců i nadále stejně významný vliv jako oxid uhličitý; připomíná především to, že elementární uhlík a ozón v nižších vrstvách atmosféry jsou škodlivé látky, které znečišťují ovzduší, poškozují zdraví, zkracují délku života a urychlují tání sněhu a ledu na celém světě, včetně Arktidy, Himálají a dalších oblastí pokrytých ledovci nebo sněhem; zdůrazňuje, že ozón je rovněž velmi významnou látkou znečišťující ovzduší, která vede ke snížení výnosů plodin, a tím ovlivňuje zajištění potravin; konstatuje, že metan je důležitým prekurzorem ozónu a že snížení jeho emisí vede také k omezené tvorbě ozónu;

| 33. | vyzývá k okamžitým opatřením, která by především skrze podporu výzkumu a investic do technologií zaměřených na snižování škodlivých emisí omezila emise elementárního uhlíku a metanu, a stala se tak rychlou metodou jak zastavit ústup ledovců a tání sněhu; upozorňuje na to, že vzhledem ke krátkému poločasu elementárního uhlíku a metanu v atmosféře by společné úsilí o zlepšení situace na základě urychlených opatření mohlo výrazným způsobem rychle omezit hrozbu povodní z protržení ledovcových jezer; |
| --- | --- |

33.

vyzývá k okamžitým opatřením, která by především skrze podporu výzkumu a investic do technologií zaměřených na snižování škodlivých emisí omezila emise elementárního uhlíku a metanu, a stala se tak rychlou metodou jak zastavit ústup ledovců a tání sněhu; upozorňuje na to, že vzhledem ke krátkému poločasu elementárního uhlíku a metanu v atmosféře by společné úsilí o zlepšení situace na základě urychlených opatření mohlo výrazným způsobem rychle omezit hrozbu povodní z protržení ledovcových jezer;

| 34. | vyzývá EU, aby podporovala stávající technologii, která vede k prudkému snížení emisí elementárního uhlíku; zdůrazňuje, že je nutné podporovat a propagovat právní předpisy, které by zakázaly mýcení a vypalování lesů, požadovaly přísné a pravidelné kontroly emisí u vozidel, omezily spalování biomasy a vyžadovaly celoroční sledování emisí z elektráren; vyzývá EU, aby podporovala 16 různých opatření směřujících ke snížení emisí elementárního uhlíku a metanu, která jsou obsažena ve zprávě vypracované v rámci Programu OSN pro životní prostředí s názvem „Celkové hodnocení dopadu elementárního uhlíku a troposférického ozónu“, a v rámci dialogu s rozvojovými zeměmi dosáhla zlepšení kvality ovzduší a brzkého přínosu pro klima a usilovala o rozšíření nejrůznějších stávajících regionálních dohod o předcházení znečištění ovzduší na základě práce v rámci Úmluvy o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států; |
| --- | --- |

34.

vyzývá EU, aby podporovala stávající technologii, která vede k prudkému snížení emisí elementárního uhlíku; zdůrazňuje, že je nutné podporovat a propagovat právní předpisy, které by zakázaly mýcení a vypalování lesů, požadovaly přísné a pravidelné kontroly emisí u vozidel, omezily spalování biomasy a vyžadovaly celoroční sledování emisí z elektráren; vyzývá EU, aby podporovala 16 různých opatření směřujících ke snížení emisí elementárního uhlíku a metanu, která jsou obsažena ve zprávě vypracované v rámci Programu OSN pro životní prostředí s názvem „Celkové hodnocení dopadu elementárního uhlíku a troposférického ozónu“, a v rámci dialogu s rozvojovými zeměmi dosáhla zlepšení kvality ovzduší a brzkého přínosu pro klima a usilovala o rozšíření nejrůznějších stávajících regionálních dohod o předcházení znečištění ovzduší na základě práce v rámci Úmluvy o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států;

| 35. | vyzývá EU, aby podporovala zavedení celosvětového systému včasného varování před záplavami, sesuvy půdy a tsunami (eventuálně pod záštitou OSN) a aby zajistila, že se tyto informace dostanou do odlehlých oblastí a k nejohroženějším vrstvám obyvatelstva v rozvojových zemích; |
| --- | --- |

35.

vyzývá EU, aby podporovala zavedení celosvětového systému včasného varování před záplavami, sesuvy půdy a tsunami (eventuálně pod záštitou OSN) a aby zajistila, že se tyto informace dostanou do odlehlých oblastí a k nejohroženějším vrstvám obyvatelstva v rozvojových zemích;

| 36. | poukazuje na příklad probíhajícího jednání o zařazení elementárního uhlíku do přezkumu Göteborského protokolu k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států a zdůrazňuje, že je třeba navázat na zprávu Programu OSN pro životní prostředí s názvem „Celkové hodnocení dopadu elementárního uhlíku a troposférického ozónu“ a vypracovat celosvětový akční plán pro snížení emisí látek s krátkodobým dopadem na klima; |
| --- | --- |

36.

poukazuje na příklad probíhajícího jednání o zařazení elementárního uhlíku do přezkumu Göteborského protokolu k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států a zdůrazňuje, že je třeba navázat na zprávu Programu OSN pro životní prostředí s názvem „Celkové hodnocení dopadu elementárního uhlíku a troposférického ozónu“ a vypracovat celosvětový akční plán pro snížení emisí látek s krátkodobým dopadem na klima;

| 37. | vyzývá EU, aby vzhledem k přeshraniční povaze povodní z protržených ledovcových jezer podporovala dialog mezi zeměmi s cílem vypracovat koncepce, které by se zabývaly problematikou přírodních katastrof, a aby podpořila odpovídající investice na ochranu zemí v regionu Hindúkuše a Himálají před povodněmi; naléhavě vyzývá, aby se uznalo, že se nejedná o problém jedné země, ale že se s ním potýká řada zemí, a vzhledem k této skutečnosti žádá o jeho řešení multilaterálním způsobem; |
| --- | --- |

37.

vyzývá EU, aby vzhledem k přeshraniční povaze povodní z protržených ledovcových jezer podporovala dialog mezi zeměmi s cílem vypracovat koncepce, které by se zabývaly problematikou přírodních katastrof, a aby podpořila odpovídající investice na ochranu zemí v regionu Hindúkuše a Himálají před povodněmi; naléhavě vyzývá, aby se uznalo, že se nejedná o problém jedné země, ale že se s ním potýká řada zemí, a vzhledem k této skutečnosti žádá o jeho řešení multilaterálním způsobem;

| 38. | doporučuje, aby byla pod záštitou Organizace spojených národů naléhavě vytvořena agentura zahrnující několik zemí, jejímž výslovným účelem by byla výměna dostupných údajů, řešení dané problematiky a příčin rizika povodní postihujících více zemí a předkládání návrhů vhodných opatření, která by umožnila se na danou situaci připravit a zmírnit případné následky; zdůrazňuje, že nebude-li stát v čele tato společná agentura, může se ukázat, že klíčová jednání mezi znesvářenými zeměmi o protipovodňových opatřeních a opatřeních na zmírňování důsledků povodní nebude možné uskutečnit; zdůrazňuje, že ledovcovým oblastem, které jsou často zdrojem povodní, je připisován strategický význam, neboť tvoří hranice mezi národy, a že vzhledem k tomu mohou být dotyčné strany zdrženlivé, pokud jde o výměnu důležitých informací; |
| --- | --- |

38.

doporučuje, aby byla pod záštitou Organizace spojených národů naléhavě vytvořena agentura zahrnující několik zemí, jejímž výslovným účelem by byla výměna dostupných údajů, řešení dané problematiky a příčin rizika povodní postihujících více zemí a předkládání návrhů vhodných opatření, která by umožnila se na danou situaci připravit a zmírnit případné následky; zdůrazňuje, že nebude-li stát v čele tato společná agentura, může se ukázat, že klíčová jednání mezi znesvářenými zeměmi o protipovodňových opatřeních a opatřeních na zmírňování důsledků povodní nebude možné uskutečnit; zdůrazňuje, že ledovcovým oblastem, které jsou často zdrojem povodní, je připisován strategický význam, neboť tvoří hranice mezi národy, a že vzhledem k tomu mohou být dotyčné strany zdrženlivé, pokud jde o výměnu důležitých informací;

| 39. | poukazuje na to, že projekty budování přehrad mají dopad na mezinárodní bezpečnost; zdůrazňuje, že tento dopad může být negativní, jelikož vede k přeshraničním konfliktům a sociálním nepokojům a poškozuje životní prostředí; připomíná však, že otázky dodávek energie a vody mohou mít i pozitivní vliv, neboť podporují také dialog mezi sousedícími státy či regiony; |
| --- | --- |

39.

poukazuje na to, že projekty budování přehrad mají dopad na mezinárodní bezpečnost; zdůrazňuje, že tento dopad může být negativní, jelikož vede k přeshraničním konfliktům a sociálním nepokojům a poškozuje životní prostředí; připomíná však, že otázky dodávek energie a vody mohou mít i pozitivní vliv, neboť podporují také dialog mezi sousedícími státy či regiony;

| 40. | zdůrazňuje, že veškeré plány na budování přehrad je třeba posuzovat podle pěti kritérií: spravedlnosti, účinnosti, rozhodování za účasti různých stran, udržitelnosti a odpovědnosti; z širšího hlediska naléhavě vyzývá k tomu, aby rozhodovací proces ohledně budování přehrad v plně míře zohledňoval lidská práva; připomíná především, že pokud mají projekty dopad na původní domorodé národy, musí se celý proces podřídit jejich předchozímu svobodnému a informovanému souhlasu; vyzývá k tomu, aby před schválením jakéhokoli projektu výstavby přehrad proběhlo důkladné posouzení jeho dopadu, které by v plné míře posoudilo ekologické a sociální náklady projektu, a to transparentním způsobem a za účasti veřejnosti; |
| --- | --- |

40.

zdůrazňuje, že veškeré plány na budování přehrad je třeba posuzovat podle pěti kritérií: spravedlnosti, účinnosti, rozhodování za účasti různých stran, udržitelnosti a odpovědnosti; z širšího hlediska naléhavě vyzývá k tomu, aby rozhodovací proces ohledně budování přehrad v plně míře zohledňoval lidská práva; připomíná především, že pokud mají projekty dopad na původní domorodé národy, musí se celý proces podřídit jejich předchozímu svobodnému a informovanému souhlasu; vyzývá k tomu, aby před schválením jakéhokoli projektu výstavby přehrad proběhlo důkladné posouzení jeho dopadu, které by v plné míře posoudilo ekologické a sociální náklady projektu, a to transparentním způsobem a za účasti veřejnosti;

| 41. | vyjadřuje obavu nad tím, že Světová banka vynaložila více než 100 miliard USD na budování přehrad, přičemž se většinou jednalo o rozsáhlé projekty výstavby vodních elektráren zaměřené na export, což vedlo k vysídlení přibližně 40–80 milionů lidí, ke ztrátě živobytí, k narušení ekosystémů a k obrovskému zadlužení rozvojových zemí; |
| --- | --- |

41.

vyjadřuje obavu nad tím, že Světová banka vynaložila více než 100 miliard USD na budování přehrad, přičemž se většinou jednalo o rozsáhlé projekty výstavby vodních elektráren zaměřené na export, což vedlo k vysídlení přibližně 40–80 milionů lidí, ke ztrátě živobytí, k narušení ekosystémů a k obrovskému zadlužení rozvojových zemí;

| 42. | zdůrazňuje, že lidé, kteří byli vystěhování v důsledku budování přehrad, by neměli získat pouze finanční náhradu, ale že je rovněž třeba zajistit jejich dlouhodobou schopnost obstarat si živobytí; |
| --- | --- |

42.

zdůrazňuje, že lidé, kteří byli vystěhování v důsledku budování přehrad, by neměli získat pouze finanční náhradu, ale že je rovněž třeba zajistit jejich dlouhodobou schopnost obstarat si živobytí;

| 43. | vyzývá k provedení uceleného a transparentního posouzení celé řady dostupných možností, jimiž lze omezit dopady povodní a naplnit potřeby v oblasti zdrojů vody a energie, kterého by se zúčastnily nejrůznější strany, s tím, že přednost by měla mít řešení založená na udržení ekosystémů a na zvýšení efektivity a udržitelnosti stávajících systémů; |
| --- | --- |

43.

vyzývá k provedení uceleného a transparentního posouzení celé řady dostupných možností, jimiž lze omezit dopady povodní a naplnit potřeby v oblasti zdrojů vody a energie, kterého by se zúčastnily nejrůznější strany, s tím, že přednost by měla mít řešení založená na udržení ekosystémů a na zvýšení efektivity a udržitelnosti stávajících systémů;

| 44. | naléhavě žádá EU, aby se s cílem vyřešit problém povodní i nadále věnovala politice propagování obnovitelných zdrojů energie a energetických úspor (tzv. „soft path stragety“); je si vědom toho, že se podmínky pro vznik povodní mění, a vyžadují proto flexibilní přístup; vyzývá ke zdokonalení předpovědi vzniku povodní, k zabezpečení jednotlivých budov před povodněmi a k vytvoření údolních niv a systémů odvádějících vodu na ochranu před povodněmi; |
| --- | --- |

44.

naléhavě žádá EU, aby se s cílem vyřešit problém povodní i nadále věnovala politice propagování obnovitelných zdrojů energie a energetických úspor (tzv. „soft path stragety“); je si vědom toho, že se podmínky pro vznik povodní mění, a vyžadují proto flexibilní přístup; vyzývá ke zdokonalení předpovědi vzniku povodní, k zabezpečení jednotlivých budov před povodněmi a k vytvoření údolních niv a systémů odvádějících vodu na ochranu před povodněmi;

| 45. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

45.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0067.

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/75 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/75

---

Úterý, 27. září 2011Pomoc rozvojovým zemím při řešení problémů při zabezpečování potravin

P7_TA(2011)0410

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o rámci politiky EU pro pomoc rozvojovým zemím při řešení problémů při zabezpečování potravin (2010/2100(INI))

2013/C 56 E/08

Evropský parlament,

| — | s ohledem na povinnosti stanovené v Mezinárodním paktu OSN o hospodářských, sociálních a kulturních právech, jehož smluvními stranami jsou všechny členské státy Evropské unie, a zejména s ohledem na článek 11 tohoto paktu o právu na výživu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na povinnosti stanovené v Mezinárodním paktu OSN o hospodářských, sociálních a kulturních právech, jehož smluvními stranami jsou všechny členské státy Evropské unie, a zejména s ohledem na článek 11 tohoto paktu o právu na výživu,

| — | s ohledem na cíl Světového potravinového summitu z roku 1996 (Římské prohlášení) snížit do roku 2015 počet lidí trpících hladem o polovinu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na cíl Světového potravinového summitu z roku 1996 (Římské prohlášení) snížit do roku 2015 počet lidí trpících hladem o polovinu,

| — | s ohledem na rozvojové cíle tisíciletí přijaté na summitu tisíciletí OSN v září roku 2000, a zejména na rozvojový cíl tisíciletí č. 1 týkající se vymýcení extrémní chudoby a hladu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozvojové cíle tisíciletí přijaté na summitu tisíciletí OSN v září roku 2000, a zejména na rozvojový cíl tisíciletí č. 1 týkající se vymýcení extrémní chudoby a hladu,

| — | s ohledem na zvláštní zasedání Rady OSN pro lidská práva o negativním dopadu, který má na uplatňování práva na výživu zhoršující se světová potravinová krize způsobená mimo jiné rychle rostoucími cenami potravin, které se konalo dne 22. května 2008 v Ženevě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zvláštní zasedání Rady OSN pro lidská práva o negativním dopadu, který má na uplatňování práva na výživu zhoršující se světová potravinová krize způsobená mimo jiné rychle rostoucími cenami potravin, které se konalo dne 22. května 2008 v Ženevě,

| — | s ohledem na společné prohlášení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Evropské komise o humanitární pomoci Evropské unie nazvané „Evropský konsenzus o humanitární pomoci“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Evropské komise o humanitární pomoci Evropské unie nazvané „Evropský konsenzus o humanitární pomoci“,

| — | s ohledem na Úmluvu o potravinové pomoci podepsanou v Londýně dne 13. dubna 1999, jejímž cílem je přispět k celosvětovému zajištění potravin a zlepšení schopnosti mezinárodního společenství reagovat na nouzové situace a jiné potřeby rozvojových zemí v oblasti výživy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu o potravinové pomoci podepsanou v Londýně dne 13. dubna 1999, jejímž cílem je přispět k celosvětovému zajištění potravin a zlepšení schopnosti mezinárodního společenství reagovat na nouzové situace a jiné potřeby rozvojových zemí v oblasti výživy,

| — | s ohledem na prohlášení světového summitu o zajišťování potravin z roku 2009 a na nezávazné pokyny, které připravuje FAO pro odpovědné řízení využívání půdy a jiných přírodních zdrojů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení světového summitu o zajišťování potravin z roku 2009 a na nezávazné pokyny, které připravuje FAO pro odpovědné řízení využívání půdy a jiných přírodních zdrojů,

| — | s ohledem na nezávazné pokyny pro podporu progresivního uplatňování práva na přiměřenou výživu v kontextu zajištění potravin uvnitř jednotlivých států, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nezávazné pokyny pro podporu progresivního uplatňování práva na přiměřenou výživu v kontextu zajištění potravin uvnitř jednotlivých států,

| — | s ohledem na interinstitucionální zprávu pro skupinu G20 o kolísání cen potravin, nazvanou „Kolísání cen na potravinových a zemědělských trzích: Politická řešení“, která byla dne 2. června 2011 předána francouzskému předsednictví skupiny G20; |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální zprávu pro skupinu G20 o kolísání cen potravin, nazvanou „Kolísání cen na potravinových a zemědělských trzích: Politická řešení“, která byla dne 2. června 2011 předána francouzskému předsednictví skupiny G20;

| — | s ohledem na obecné zásady EU v oblasti pozemkové politiky z listopadu 2004, |
| --- | --- |

—

s ohledem na obecné zásady EU v oblasti pozemkové politiky z listopadu 2004,

| — | s ohledem na společnou publikaci OECD a FAO „Zemědělský výhled OECD a FAO na období 2011 - 2020“, vydanou dne 17. června 2011; |
| --- | --- |

—

s ohledem na společnou publikaci OECD a FAO „Zemědělský výhled OECD a FAO na období 2011 - 2020“, vydanou dne 17. června 2011;

| — | s ohledem na Maputské prohlášení o zemědělství a zajištění potravin podepsané v roce 2003, v němž se vlády afrických zemí zavázaly, že minimálně 10 % svých ročních vnitrostátních rozpočtových prostředků věnují na zemědělství, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Maputské prohlášení o zemědělství a zajištění potravin podepsané v roce 2003, v němž se vlády afrických zemí zavázaly, že minimálně 10 % svých ročních vnitrostátních rozpočtových prostředků věnují na zemědělství,

| — | s ohledem na zprávu Světové banky o světovém vývoji v roce 2008 nazvanou „Zemědělství pro rozvoj“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Světové banky o světovém vývoji v roce 2008 nazvanou „Zemědělství pro rozvoj“,

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané „Budoucnost SZP do roku 2020", |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Budoucnost SZP do roku 2020",

| — | s ohledem na nejnovější dvouletou zprávu FAO o výhledech v oblasti potravin (červen 2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nejnovější dvouletou zprávu FAO o výhledech v oblasti potravin (červen 2011),

| — | s ohledem na zprávu Mezinárodního panelu pro hodnocení zemědělských technologií a vědy pro rozvoj (IAASTD), která byla zveřejněna dne 15. dubna 2008, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Mezinárodního panelu pro hodnocení zemědělských technologií a vědy pro rozvoj (IAASTD), která byla zveřejněna dne 15. dubna 2008,

| — | s ohledem na společné prohlášení o zajišťování potravin ve světě přijaté v L'Aquile dne 10. července 2009, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení o zajišťování potravin ve světě přijaté v L'Aquile dne 10. července 2009,

| — | s ohledem na iniciativu OSN o minimální úrovni sociální ochrany, |
| --- | --- |

—

s ohledem na iniciativu OSN o minimální úrovni sociální ochrany,

| — | s ohledem na Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu z roku 1982, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu z roku 1982,

| — | s ohledem na Kodex chování pro odpovědný rybolov vydaný FAO v roce 1995, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Kodex chování pro odpovědný rybolov vydaný FAO v roce 1995,

| — | s ohledem na výroční zprávu FAO o stavu světového rybolovu a akvakultury z roku 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na výroční zprávu FAO o stavu světového rybolovu a akvakultury z roku 2010,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1337/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se zřizuje nástroj rychlé reakce na rostoucí ceny potravin v rozvojových zemích (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1337/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se zřizuje nástroj rychlé reakce na rostoucí ceny potravin v rozvojových zemích (1),

| — | s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu nazvané „Rámec politiky EU pro pomoc rozvojovým zemím při řešení problémů při zabezpečování potravin“ (KOM(2010)0127) přijaté dne 31. března 2010 a na závěry Rady přijaté dne 10. května 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu nazvané „Rámec politiky EU pro pomoc rozvojovým zemím při řešení problémů při zabezpečování potravin“ (KOM(2010)0127) přijaté dne 31. března 2010 a na závěry Rady přijaté dne 10. května 2010,

| — | s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu nazvané „Humanitární potravinová pomoc“ (KOM(2010)0126) přijaté dne 31. března 2010 a na závěry Rady přijaté dne 10. května 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu nazvané „Humanitární potravinová pomoc“ (KOM(2010)0126) přijaté dne 31. března 2010 a na závěry Rady přijaté dne 10. května 2010,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2007 o rostoucích cenách krmiv a potravin (2), na své usnesení ze dne 22. května 2008 o rostoucích cenách potravin v EU a v rozvojových zemích (3) a na své usnesení ze dne 17. února 2011 o rostoucích cenách potravin (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2007 o rostoucích cenách krmiv a potravin (2), na své usnesení ze dne 22. května 2008 o rostoucích cenách potravin v EU a v rozvojových zemích (3) a na své usnesení ze dne 17. února 2011 o rostoucích cenách potravin (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 29. listopadu 2007 o podpoře afrického zemědělství – návrh rozvoje zemědělství a zajišťování potravin v Africe (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 29. listopadu 2007 o podpoře afrického zemědělství – návrh rozvoje zemědělství a zajišťování potravin v Africe (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13.ledna 2009 o společné zemědělské politice a o zajišťování potravin ve světě (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13.ledna 2009 o společné zemědělské politice a o zajišťování potravin ve světě (6),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 26. listopadu 2009 o summitu FAO a zajišťování potravin (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 26. listopadu 2009 o summitu FAO a zajišťování potravin (7),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 18. května 2010 o soudržnosti politik EU ve prospěch rozvoje a koncepci oficiální rozvojové pomoci plus (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 18. května 2010 o soudržnosti politik EU ve prospěch rozvoje a koncepci oficiální rozvojové pomoci plus (8),

| — | s ohledem na usnesení Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU o zajišťování potravin přijaté v Kinshase dne 4. prosince 2010 (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU o zajišťování potravin přijaté v Kinshase dne 4. prosince 2010 (9),

| — | s ohledem na osm doporučení skupině G20, která dne 29. ledna 2011 zveřejnil zvláštní zpravodaj OSN pro právo na výživu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na osm doporučení skupině G20, která dne 29. ledna 2011 zveřejnil zvláštní zpravodaj OSN pro právo na výživu,

| — | s ohledem na zprávu zvláštního zpravodaje OSN pro právo na potraviny s názvem Agroekologie a právo na potraviny, která byla dne 8. března 2011 předložena Radě OSN pro lidská práva, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu zvláštního zpravodaje OSN pro právo na potraviny s názvem Agroekologie a právo na potraviny, která byla dne 8. března 2011 předložena Radě OSN pro lidská práva,

| — | s ohledem na článek 208 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 208 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a stanovisko Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova (A7-0284/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a stanovisko Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova (A7-0284/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že podle údajů FAO se počet lidí trpících hladem pohyboval v roce 2010 kolem 925 milionů, vzhledem k tomu, že celosvětově trpí podváhou 26 % dětí mladších pěti let a více než třetina úmrtí dětí do pěti let je zapříčiněna podvýživou, vzhledem k tomu, že pouhá polovina všech rozvojových zemí (62 z 118) pravděpodobně naplní rozvojové cíle tisíciletí; vzhledem k tomu, že světový hospodářský propad, vzestup cen potravin a paliv přinesly zhoršení potravinové situace v mnoha rozvojových zemích, zejména těch nejméně rozvinutých, čímž se částečně smazal pokrok v oblasti zmírňování chudoby, jehož bylo dosaženo v posledním desetiletí; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že podle údajů FAO se počet lidí trpících hladem pohyboval v roce 2010 kolem 925 milionů, vzhledem k tomu, že celosvětově trpí podváhou 26 % dětí mladších pěti let a více než třetina úmrtí dětí do pěti let je zapříčiněna podvýživou, vzhledem k tomu, že pouhá polovina všech rozvojových zemí (62 z 118) pravděpodobně naplní rozvojové cíle tisíciletí; vzhledem k tomu, že světový hospodářský propad, vzestup cen potravin a paliv přinesly zhoršení potravinové situace v mnoha rozvojových zemích, zejména těch nejméně rozvinutých, čímž se částečně smazal pokrok v oblasti zmírňování chudoby, jehož bylo dosaženo v posledním desetiletí;

| B. | vzhledem k tomu, že hlad a podvýživa jsou hlavními příčinami úmrtnosti ve světě a jsou velkými hrozbami pro světový mír a bezpečnost, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že hlad a podvýživa jsou hlavními příčinami úmrtnosti ve světě a jsou velkými hrozbami pro světový mír a bezpečnost,

| C. | vzhledem k tomu, že podle posledního indexu cen potravin vydaného v lednu 2011 organizací FAO ceny potravin od srpna 2010 měsíc od měsíce stále stoupají, a pokračují tak v trendu posledního desetiletí, přičemž ceny jsou nyní vyšší, než byla jejich maximální úroveň v roce 2008; vzhledem k tomu, že volatilita cen komodit má velký dopad na země s nízkými příjmy a nejchudší a nejvíce vyloučené skupiny obyvatel rozvojových zemí, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že podle posledního indexu cen potravin vydaného v lednu 2011 organizací FAO ceny potravin od srpna 2010 měsíc od měsíce stále stoupají, a pokračují tak v trendu posledního desetiletí, přičemž ceny jsou nyní vyšší, než byla jejich maximální úroveň v roce 2008; vzhledem k tomu, že volatilita cen komodit má velký dopad na země s nízkými příjmy a nejchudší a nejvíce vyloučené skupiny obyvatel rozvojových zemí,

| D. | vzhledem k tomu, že se očekává, že globální poptávka po zemědělských produktech vzroste do roku 2050 o 70 % a že bude třeba je produkovat s využitím méně vody a pesticidů, na menší dostupné zemědělské ploše a s použitím udržitelných agro-ekologických výrobních metod, a vzhledem k tomu, že počet obyvatel planety má do té doby dosáhnout devíti miliard; a vzhledem k tomu, že problém nedostatku potravin je ještě více vyhrocován spekulacemi s komoditami, degradací půdy, nedostatkem vody, změnou klimatu, skupováním půdy v globálním měřítku a nejasnostmi ohledně vlastnictví půdy zejména v případě nejchudších a nejzranitelnějších skupin společnosti, globálními monopoly s osivy, poptávkou po biopalivech a energetickými politikami, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že se očekává, že globální poptávka po zemědělských produktech vzroste do roku 2050 o 70 % a že bude třeba je produkovat s využitím méně vody a pesticidů, na menší dostupné zemědělské ploše a s použitím udržitelných agro-ekologických výrobních metod, a vzhledem k tomu, že počet obyvatel planety má do té doby dosáhnout devíti miliard; a vzhledem k tomu, že problém nedostatku potravin je ještě více vyhrocován spekulacemi s komoditami, degradací půdy, nedostatkem vody, změnou klimatu, skupováním půdy v globálním měřítku a nejasnostmi ohledně vlastnictví půdy zejména v případě nejchudších a nejzranitelnějších skupin společnosti, globálními monopoly s osivy, poptávkou po biopalivech a energetickými politikami,

| E. | vzhledem k tomu, že 85 % odhadované světové populace ryb je buď plně loveno, nadměrně loveno či vyčerpáno, přičemž závislost na rybách jako zdroji živočišných proteinů činí v zemích s nízkými příjmy a nedostatkem potravin podle zprávy FAO o stavu světového rybolovu a akvakultury z roku 2010 nejméně 20 %, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že 85 % odhadované světové populace ryb je buď plně loveno, nadměrně loveno či vyčerpáno, přičemž závislost na rybách jako zdroji živočišných proteinů činí v zemích s nízkými příjmy a nedostatkem potravin podle zprávy FAO o stavu světového rybolovu a akvakultury z roku 2010 nejméně 20 %,

| F. | vzhledem k tomu, že zemědělství poskytuje práci a živobytí více než 70 % pracovní síly v rozvojových zemích, a to zejména ženám, vzhledem k tomu, že Světová banka odhaduje, že růst v zemědělském odvětví je dvakrát účinnější při omezování chudoby než růst v jiných odvětvích, ale také s ohledem na význam investic do venkovských odvětví mimo zemědělství a na tvorbu pracovních míst, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že zemědělství poskytuje práci a živobytí více než 70 % pracovní síly v rozvojových zemích, a to zejména ženám, vzhledem k tomu, že Světová banka odhaduje, že růst v zemědělském odvětví je dvakrát účinnější při omezování chudoby než růst v jiných odvětvích, ale také s ohledem na význam investic do venkovských odvětví mimo zemědělství a na tvorbu pracovních míst,

| G. | vzhledem k doloženému potenciálu malých a středně velkých zemědělských systémů pro zvyšování celkové produkce potravin a vzhledem k tomu, že zaměření výroby výhradně na vývoz mívá v rozvojových zemích negativní dopady, a to zejména na ženy pracující v drobném zemědělství, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k doloženému potenciálu malých a středně velkých zemědělských systémů pro zvyšování celkové produkce potravin a vzhledem k tomu, že zaměření výroby výhradně na vývoz mívá v rozvojových zemích negativní dopady, a to zejména na ženy pracující v drobném zemědělství,

| H. | vzhledem k tomu, že ochrana soukromého vlastnictví a právní stát jsou základními předpoklady pro nárůst soukromých investic do zemědělství, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že ochrana soukromého vlastnictví a právní stát jsou základními předpoklady pro nárůst soukromých investic do zemědělství,

| I. | vzhledem k tomu, že zvýšení zemědělské produkce v rozvojových zemích v závažné míře brání skutečnost, že drobní zemědělci nemají dostatečný přístup k úvěrům či mikroúvěrům na investice do kvalitnějších osiv, hnojiv a zavlažovacích systémů, vzhledem k tomu, že stát hraje pro udržitelný rozvoj a budování výrobních a procesních kapacit klíčovou roli, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že zvýšení zemědělské produkce v rozvojových zemích v závažné míře brání skutečnost, že drobní zemědělci nemají dostatečný přístup k úvěrům či mikroúvěrům na investice do kvalitnějších osiv, hnojiv a zavlažovacích systémů, vzhledem k tomu, že stát hraje pro udržitelný rozvoj a budování výrobních a procesních kapacit klíčovou roli,

| J. | vzhledem k tomu, že podíl oficiální rozvojové pomoci (ODA) přidělovaný v mezinárodním měřítku na zemědělství se během posledních třech desetiletí výrazně snížil, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že podíl oficiální rozvojové pomoci (ODA) přidělovaný v mezinárodním měřítku na zemědělství se během posledních třech desetiletí výrazně snížil,

| K. | vzhledem k briskní reakci EU na potravinovou krizi v roce 2008 prostřednictvím vytvoření potravinového nástroje, vzhledem k tomu, že dopad těchto opatření na strukturální příčiny hladu a nedostatku potravin a na malé a střední rodinné zemědělské podniky – zejména na ty vedené ženami –, lze jen stěží změřit, domnívá se, že další rozšíření tohoto potravinového nástroje či další vyčlenění finančních prostředků pro tento nástroj by neměly být automatické, nýbrž by o nich mělo být rozhodováno na základě nezávislého posouzení dopadu účinnosti vyplácení finančních prostředků z hlediska zlepšování zabezpečování potravin ve všech přijímajících zemích; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k briskní reakci EU na potravinovou krizi v roce 2008 prostřednictvím vytvoření potravinového nástroje, vzhledem k tomu, že dopad těchto opatření na strukturální příčiny hladu a nedostatku potravin a na malé a střední rodinné zemědělské podniky – zejména na ty vedené ženami –, lze jen stěží změřit, domnívá se, že další rozšíření tohoto potravinového nástroje či další vyčlenění finančních prostředků pro tento nástroj by neměly být automatické, nýbrž by o nich mělo být rozhodováno na základě nezávislého posouzení dopadu účinnosti vyplácení finančních prostředků z hlediska zlepšování zabezpečování potravin ve všech přijímajících zemích;

| L. | vzhledem k tomu, že důsledky podvýživy, například špatný růst plodu či zakrnění v prvních dvou letech života, způsobují nezvratné poškození, včetně menšího vzrůstu v dospělosti, nižšího dosaženého vzdělání, nižšího příjmu v dospělosti a nižší porodní váhy potomků, což je nutné stále vnímat jako zásadní překážku udržitelnému rozvoji v mnoha jižních zemích; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že důsledky podvýživy, například špatný růst plodu či zakrnění v prvních dvou letech života, způsobují nezvratné poškození, včetně menšího vzrůstu v dospělosti, nižšího dosaženého vzdělání, nižšího příjmu v dospělosti a nižší porodní váhy potomků, což je nutné stále vnímat jako zásadní překážku udržitelnému rozvoji v mnoha jižních zemích;

| M. | vzhledem k tomu, že od roku 2008 je opět kladen politický důraz na zabezpečování potravin, který vede ke znásobení počtu iniciativ na mezinárodní úrovni požadujících komplexní světovou strategii; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že od roku 2008 je opět kladen politický důraz na zabezpečování potravin, který vede ke znásobení počtu iniciativ na mezinárodní úrovni požadujících komplexní světovou strategii;

Politický rámec EU pro zabezpečení potravin a výživy: systém udržitelného zemědělství, založený na dodržování lidských práv

| 1. | zdůrazňuje, že hladem trpí nepřijatelné množství lidí, a vyjadřuje politování nad tím, že snahy, které byly v tomto směru na mezinárodní úrovni vyvinuty, dosud výrazně pokulhávají za rozvojovým cílem tisíciletí č.1; vyzývá k rychlému jednání s cílem splnit mezinárodně platné závazky a přeměnit právo na přiměřenou a hodnotnou výživu ve skutečnost; |
| --- | --- |

1.

zdůrazňuje, že hladem trpí nepřijatelné množství lidí, a vyjadřuje politování nad tím, že snahy, které byly v tomto směru na mezinárodní úrovni vyvinuty, dosud výrazně pokulhávají za rozvojovým cílem tisíciletí č.1; vyzývá k rychlému jednání s cílem splnit mezinárodně platné závazky a přeměnit právo na přiměřenou a hodnotnou výživu ve skutečnost;

| 2. | zdůrazňuje, že politická stabilita je nezbytným předpokladem pro lepší zabezpečení potravin, a vyzývá proto všechny zúčastněné strany, aby projevily politickou vůli potřebnou k zajištění této stability; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že politická stabilita je nezbytným předpokladem pro lepší zabezpečení potravin, a vyzývá proto všechny zúčastněné strany, aby projevily politickou vůli potřebnou k zajištění této stability;

| 3. | vítá sdělení Komise týkající se rámce politiky EU pro pomoc rozvojovým zemím při řešení problémů při zabezpečování potravin; domnívá se nicméně, že světová potravinová krize představuje kromě zvětšujícího se humanitárního problému nebývalých rozměrů zásadní hrozbu pro mír a bezpečnost ve světě a že, ačkoliv je třeba uznat, že se Komise snaží nalézt řešení, která by odstranila extrémní chudobu miliardy lidí, je naléhavě nutné, aby Evropská unie a členské státy usilovaly o uskutečňování nových investic do zemědělství a rozvoje venkova, zejména s ohledem na nové znění SZP, o zavádění cílených mechanismů pro vytvoření dostatečných celosvětových zásob základních potravin, odstranění vlastních překážek obchodu a snížení zadlužení nejvíce postižených zemí; domnívá se, že by Komise měla při výpočtu výše rozvojové pomoci více zohledňovat otázku zabezpečování potravin v některých zemích; |
| --- | --- |

3.

vítá sdělení Komise týkající se rámce politiky EU pro pomoc rozvojovým zemím při řešení problémů při zabezpečování potravin; domnívá se nicméně, že světová potravinová krize představuje kromě zvětšujícího se humanitárního problému nebývalých rozměrů zásadní hrozbu pro mír a bezpečnost ve světě a že, ačkoliv je třeba uznat, že se Komise snaží nalézt řešení, která by odstranila extrémní chudobu miliardy lidí, je naléhavě nutné, aby Evropská unie a členské státy usilovaly o uskutečňování nových investic do zemědělství a rozvoje venkova, zejména s ohledem na nové znění SZP, o zavádění cílených mechanismů pro vytvoření dostatečných celosvětových zásob základních potravin, odstranění vlastních překážek obchodu a snížení zadlužení nejvíce postižených zemí; domnívá se, že by Komise měla při výpočtu výše rozvojové pomoci více zohledňovat otázku zabezpečování potravin v některých zemích;

| 4. | kladně hodnotí dvě sdělení Komise o humanitární potravinové pomoci a zabezpečování potravin; vyzývá, aby tato dvě sdělení byla prováděna soudržným a koordinovaným způsobem s cílem lépe se vyrovnat se základními příčinami problému hladovění a nedostatku potravin a rovněž s otázkou distribuce potravin mezi zeměmi a v jejich rámci, zejména se zaměřením na nejchudší a nejvíce vyloučené skupiny společnosti; vyzývá členské státy, aby podpořily proces vytváření prováděcího plánu na podporu rámce politiky zabezpečování potravin a aby po jeho dokončení plán přijaly; vyjadřuje uspokojení nad tím, že je zvláštní pozornost věnována lidem, kteří jsou následky katastrof postiženi nejvíce, tj. ženám a dětem; domnívá se, že v případě krize je nezbytné zajistit, aby zasažené společenství bylo schopno zabezpečit si potraviny jak v krátkodobém, tak v dlouhodobém výhledu; připomíná že krizové mechanismy nesmí být používány jako dlouhodobé řešení; vyjadřuje dlouhodobé znepokojení ohledně nepříznivých dopadů takových mechanismů, zejména na místní ekonomiky; zdůrazňuje, že udržitelná rozvojová politika by se měla zakládat na dlouhodobém přístupu a na spolupráci; |
| --- | --- |

4.

kladně hodnotí dvě sdělení Komise o humanitární potravinové pomoci a zabezpečování potravin; vyzývá, aby tato dvě sdělení byla prováděna soudržným a koordinovaným způsobem s cílem lépe se vyrovnat se základními příčinami problému hladovění a nedostatku potravin a rovněž s otázkou distribuce potravin mezi zeměmi a v jejich rámci, zejména se zaměřením na nejchudší a nejvíce vyloučené skupiny společnosti; vyzývá členské státy, aby podpořily proces vytváření prováděcího plánu na podporu rámce politiky zabezpečování potravin a aby po jeho dokončení plán přijaly; vyjadřuje uspokojení nad tím, že je zvláštní pozornost věnována lidem, kteří jsou následky katastrof postiženi nejvíce, tj. ženám a dětem; domnívá se, že v případě krize je nezbytné zajistit, aby zasažené společenství bylo schopno zabezpečit si potraviny jak v krátkodobém, tak v dlouhodobém výhledu; připomíná že krizové mechanismy nesmí být používány jako dlouhodobé řešení; vyjadřuje dlouhodobé znepokojení ohledně nepříznivých dopadů takových mechanismů, zejména na místní ekonomiky; zdůrazňuje, že udržitelná rozvojová politika by se měla zakládat na dlouhodobém přístupu a na spolupráci;

| 5. | zdůrazňuje, že je důležité posilovat vazbu mezi pomocí, obnovou a rozvojem; požaduje, aby bylo vynaloženo více prostředků na zajištění plynulého poskytování pomoci a aby byla věnována pozornost dosažení pružnosti a vzájemné provázanosti stávajících finančních nástrojů; zasazuje se o zlepšení dialogu a o koordinaci mezi humanitárními organizacemi a agenturami pro rozvoj; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že je důležité posilovat vazbu mezi pomocí, obnovou a rozvojem; požaduje, aby bylo vynaloženo více prostředků na zajištění plynulého poskytování pomoci a aby byla věnována pozornost dosažení pružnosti a vzájemné provázanosti stávajících finančních nástrojů; zasazuje se o zlepšení dialogu a o koordinaci mezi humanitárními organizacemi a agenturami pro rozvoj;

| 6. | vyzývá EU, aby posoudila dopad svých návrhů reformy SZP na rozvoj, a tím zlepšila soudržnost mezi SZP a cíli rozvojové politiky EU, |
| --- | --- |

6.

vyzývá EU, aby posoudila dopad svých návrhů reformy SZP na rozvoj, a tím zlepšila soudržnost mezi SZP a cíli rozvojové politiky EU,

| 7. | vyzývá EU, aby v rámci svých programů rozvojové pomoci zvýšila podporu udržitelného drobného, malorolnického a středně velkého zemědělství, které produkuje zejména pro místní spotřebu, a aby investovala do vnitrostátně spravovaných participativních projektů, které by měly být realizovány na místní úrovni ve spolupráci se zemědělci a jejich zástupci, místními a regionálními orgány a organizacemi občanské společnosti; zdůrazňuje potřebu investovat více veřejných prostředků do výzkumu týkajícího se udržitelných zemědělsko-ekologických výrobních systémů, které současně zlepšují produktivitu a konkurenceschopnost zemědělských a venkovských oblastí; |
| --- | --- |

7.

vyzývá EU, aby v rámci svých programů rozvojové pomoci zvýšila podporu udržitelného drobného, malorolnického a středně velkého zemědělství, které produkuje zejména pro místní spotřebu, a aby investovala do vnitrostátně spravovaných participativních projektů, které by měly být realizovány na místní úrovni ve spolupráci se zemědělci a jejich zástupci, místními a regionálními orgány a organizacemi občanské společnosti; zdůrazňuje potřebu investovat více veřejných prostředků do výzkumu týkajícího se udržitelných zemědělsko-ekologických výrobních systémů, které současně zlepšují produktivitu a konkurenceschopnost zemědělských a venkovských oblastí;

| 8. | trvá na tom, že v oblasti zabezpečování potravin je nutný partnerský přístup s mnoha rozvojovými subjekty, zejména místními a regionálními orgány a organizacemi občanské společnosti; zdůrazňuje, že místní a regionální orgány hrají klíčovou roli prostředníka a rozvojové platformy díky své spjatosti s daným územím a místními obyvateli a schopnosti koordinovat opatření jednotlivých aktérů; zdůrazňuje, že strukturovaný dialog mezi orgány a organizacemi občanské společnosti by měl být rozšířen i na otázky zabezpečování potravin; |
| --- | --- |

8.

trvá na tom, že v oblasti zabezpečování potravin je nutný partnerský přístup s mnoha rozvojovými subjekty, zejména místními a regionálními orgány a organizacemi občanské společnosti; zdůrazňuje, že místní a regionální orgány hrají klíčovou roli prostředníka a rozvojové platformy díky své spjatosti s daným územím a místními obyvateli a schopnosti koordinovat opatření jednotlivých aktérů; zdůrazňuje, že strukturovaný dialog mezi orgány a organizacemi občanské společnosti by měl být rozšířen i na otázky zabezpečování potravin;

| 9. | vyzývá Komisi, členské státy a ostatní dárce rozvojové pomoci, včetně nevládních organizací, aby své investice více zaměřovaly na zemědělské odvětví, aby tak místní obyvatelé měli důvod v dané oblasti zůstat; |
| --- | --- |

9.

vyzývá Komisi, členské státy a ostatní dárce rozvojové pomoci, včetně nevládních organizací, aby své investice více zaměřovaly na zemědělské odvětví, aby tak místní obyvatelé měli důvod v dané oblasti zůstat;

| 10. | připomíná, že je důležité podporovat zemědělství v rozvojových zemích a poskytovat dostatečnou část rozvojové pomoci EU na zemědělství; lituje, že od osmdesátých let minulého století došlo k dramatickému poklesu výše rozvojové pomoci určené na zemědělství, a vítá skutečnost, že se uznává potřeba tento trend zvrátit; vyzývá Komisi, aby se ve své rozvojové pomoci přednostně zaměřovala na zemědělství včetně pomoci zemědělcům k přístupu na trhy; |
| --- | --- |

10.

připomíná, že je důležité podporovat zemědělství v rozvojových zemích a poskytovat dostatečnou část rozvojové pomoci EU na zemědělství; lituje, že od osmdesátých let minulého století došlo k dramatickému poklesu výše rozvojové pomoci určené na zemědělství, a vítá skutečnost, že se uznává potřeba tento trend zvrátit; vyzývá Komisi, aby se ve své rozvojové pomoci přednostně zaměřovala na zemědělství včetně pomoci zemědělcům k přístupu na trhy;

| 11. | připomíná, že většina znevýhodněných společenství žije ze zemědělství, a proto je uskutečnění rozvojového cíle tisíciletí č. 1 podmíněno rozvojem udržitelného zemědělství a řádným zohledněním výsledků analýzy IAASTD; domnívá se, že zejména drobné zemědělství je odpovědí na otázku, jak zajistit přístup k dostatečnému zabezpečení potravin, přičemž na jedné straně klade důraz na posílení zásadní role žen, zejména prostřednictvím zpracování produktů na místě a všeobecného zavedení půjček a mikroúvěrů, a na druhé straně zdůrazňuje význam družstev malých výrobců při definování účinných zemědělských a obchodních politik; |
| --- | --- |

11.

připomíná, že většina znevýhodněných společenství žije ze zemědělství, a proto je uskutečnění rozvojového cíle tisíciletí č. 1 podmíněno rozvojem udržitelného zemědělství a řádným zohledněním výsledků analýzy IAASTD; domnívá se, že zejména drobné zemědělství je odpovědí na otázku, jak zajistit přístup k dostatečnému zabezpečení potravin, přičemž na jedné straně klade důraz na posílení zásadní role žen, zejména prostřednictvím zpracování produktů na místě a všeobecného zavedení půjček a mikroúvěrů, a na druhé straně zdůrazňuje význam družstev malých výrobců při definování účinných zemědělských a obchodních politik;

| 12. | připomíná, že pro rozvoj zemědělského odvětví jsou potřebné dlouhodobé investice ve všech fázích hodnotového řetězce od výrobce až ke spotřebiteli; považuje za důležité vytvořit nezbytnou infrastrukturu, například silnice, propojení s trhy a poskytování informací týkajících se samotných trhů a možnosti diverzifikace výrobků; |
| --- | --- |

12.

připomíná, že pro rozvoj zemědělského odvětví jsou potřebné dlouhodobé investice ve všech fázích hodnotového řetězce od výrobce až ke spotřebiteli; považuje za důležité vytvořit nezbytnou infrastrukturu, například silnice, propojení s trhy a poskytování informací týkajících se samotných trhů a možnosti diverzifikace výrobků;

| 13. | domnívá se, že strategie pomoci rozvojovým zemím musí nezbytně zahrnovat vzdělávací a školící projekt zaměřený na tvorbu pracovních míst, který umožní mladým lidem studium udržitelného zemědělství, aby mohli produkovat kvalitněji, specializovaným a udržitelným způsobem, čímž se omezí odliv obyvatelstva z venkovských oblastí a sníží chudoba; |
| --- | --- |

13.

domnívá se, že strategie pomoci rozvojovým zemím musí nezbytně zahrnovat vzdělávací a školící projekt zaměřený na tvorbu pracovních míst, který umožní mladým lidem studium udržitelného zemědělství, aby mohli produkovat kvalitněji, specializovaným a udržitelným způsobem, čímž se omezí odliv obyvatelstva z venkovských oblastí a sníží chudoba;

| 14. | v této souvislosti zdůrazňuje, že příjem zemědělců musí být dostatečný nejen pro pokrytí vlastních potravinových potřeb, ale i potřeb v oblasti vzdělávání a investic; |
| --- | --- |

14.

v této souvislosti zdůrazňuje, že příjem zemědělců musí být dostatečný nejen pro pokrytí vlastních potravinových potřeb, ale i potřeb v oblasti vzdělávání a investic;

| 15. | zdůrazňuje, že je klíčové, aby byly do jednotlivých fází provádění zemědělské politiky v rozvojových zemích zapojeny místní zemědělské organizace, a že by proto Evropská unie měla usilovat o posílení místních sdružení s cílem zajistit ochranu zájmů místních společenství; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že je klíčové, aby byly do jednotlivých fází provádění zemědělské politiky v rozvojových zemích zapojeny místní zemědělské organizace, a že by proto Evropská unie měla usilovat o posílení místních sdružení s cílem zajistit ochranu zájmů místních společenství;

| 16. | souhlasí s tím, že programy pomoci EU by se měly zaměřovat na udržitelnou, zejména malou a středně velkou produkci potravin, jak to doporučuje zpráva IAASTD, a na přístupy, které posilují biologickou rozmanitost, předcházet degradaci úrodné půdy a podporovat postupy s nízkými vnějšími vstupy a zároveň zvyšovat zemědělskou produktivitu v rozvojových zemích, čehož může být dosaženo prostřednictvím lepšího přístupu drobných a středních zemědělců k úvěrům a mikroúvěrům se spravedlivými úroky a podmínkami; |
| --- | --- |

16.

souhlasí s tím, že programy pomoci EU by se měly zaměřovat na udržitelnou, zejména malou a středně velkou produkci potravin, jak to doporučuje zpráva IAASTD, a na přístupy, které posilují biologickou rozmanitost, předcházet degradaci úrodné půdy a podporovat postupy s nízkými vnějšími vstupy a zároveň zvyšovat zemědělskou produktivitu v rozvojových zemích, čehož může být dosaženo prostřednictvím lepšího přístupu drobných a středních zemědělců k úvěrům a mikroúvěrům se spravedlivými úroky a podmínkami;

| 17. | domnívá se, že EU by měla přispívat k podpoře využívání semen místních plodin, které se přizpůsobily klimatickým podmínkám v rozvojových zemích, vzhledem k tomu, že skladování tohoto osiva a obchodování s ním nebo jeho dodávání zemědělcům je snadné, protože se na ně nevztahují práva duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

17.

domnívá se, že EU by měla přispívat k podpoře využívání semen místních plodin, které se přizpůsobily klimatickým podmínkám v rozvojových zemích, vzhledem k tomu, že skladování tohoto osiva a obchodování s ním nebo jeho dodávání zemědělcům je snadné, protože se na ně nevztahují práva duševního vlastnictví;

| 18. | vyzývá EU a rozvojové země, aby vytvořily společné výzkumné a vzdělávací kapacity v oblasti metod a nových technologií udržitelného zemědělství, zejména prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru a společných podniků, včetně produkce přidané hodnoty v okamžiku shromažďování potravin a jejich skladování při balení a zpracovávání; |
| --- | --- |

18.

vyzývá EU a rozvojové země, aby vytvořily společné výzkumné a vzdělávací kapacity v oblasti metod a nových technologií udržitelného zemědělství, zejména prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru a společných podniků, včetně produkce přidané hodnoty v okamžiku shromažďování potravin a jejich skladování při balení a zpracovávání;

| 19. | trvá na tom, že je třeba posílit výzkum založený na veřejném financování a na předávání znalostí v oblasti udržitelného zemědělství a na podpoře činností, které posilují postavení drobných zemědělců při optimalizaci zemědělských výstupů a přizpůsobování se výzvám spojeným se změnou klimatu a zvýšenou poptávkou po zdrojích; |
| --- | --- |

19.

trvá na tom, že je třeba posílit výzkum založený na veřejném financování a na předávání znalostí v oblasti udržitelného zemědělství a na podpoře činností, které posilují postavení drobných zemědělců při optimalizaci zemědělských výstupů a přizpůsobování se výzvám spojeným se změnou klimatu a zvýšenou poptávkou po zdrojích;

| 20. | vyzývá k vytvoření mechanismů na ochranu lesů, domorodých obyvatel, mokřadů a tradičních zemědělských postupů ve vyvážejících třetích zemích; |
| --- | --- |

20.

vyzývá k vytvoření mechanismů na ochranu lesů, domorodých obyvatel, mokřadů a tradičních zemědělských postupů ve vyvážejících třetích zemích;

| 21. | domnívá se, že s ohledem na nárůst světové populace a zvyšující se požadavky na přírodní zdroje je důležité stanovit na celosvětové úrovni udržitelnější, účinné a energeticky méně náročné způsoby produkce; žádá, aby bylo poskytování pomoci ze strany EU a členských států vázáno na rozvoj udržitelných a energeticky soběstačných systémů zemědělské produkce a aby část této pomoci přispívala k vytváření nástrojů pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů (založené například na využívání větru a slunce) a pro správu vodních zdrojů; |
| --- | --- |

21.

domnívá se, že s ohledem na nárůst světové populace a zvyšující se požadavky na přírodní zdroje je důležité stanovit na celosvětové úrovni udržitelnější, účinné a energeticky méně náročné způsoby produkce; žádá, aby bylo poskytování pomoci ze strany EU a členských států vázáno na rozvoj udržitelných a energeticky soběstačných systémů zemědělské produkce a aby část této pomoci přispívala k vytváření nástrojů pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů (založené například na využívání větru a slunce) a pro správu vodních zdrojů;

| 22. | zdůrazňuje, že v kontextu jednání o fondu OSN pro změnu klimatu by se Evropská unie měla zasazovat o to, aby byla značná část prostředků přidělených rozvojovým zemím skutečně využívána k posílení místních zemědělských politik, přičemž bude řádně zohledněn udržitelný sociální a environmentální rozvoj; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje, že v kontextu jednání o fondu OSN pro změnu klimatu by se Evropská unie měla zasazovat o to, aby byla značná část prostředků přidělených rozvojovým zemím skutečně využívána k posílení místních zemědělských politik, přičemž bude řádně zohledněn udržitelný sociální a environmentální rozvoj;

| 23. | vyzdvihuje skutečnost, že pokud se drobní zemědělci, a zejména ženy, v rozvojových zemích mají stát nejen udržitelnými, ale rovněž plně využít svůj rozvojový potenciál, musí mít větší přístup k mikroúvěrům, včetně neziskových mikroúvěrů, aby mohli investovat do kvalitnějšího osiva, hnojiv a zavlažovacích mechanismů a potřebných nástrojů pro ochranu plodin, aby svou sklizeň ochránili před škůdci a chorobami; |
| --- | --- |

23.

vyzdvihuje skutečnost, že pokud se drobní zemědělci, a zejména ženy, v rozvojových zemích mají stát nejen udržitelnými, ale rovněž plně využít svůj rozvojový potenciál, musí mít větší přístup k mikroúvěrům, včetně neziskových mikroúvěrů, aby mohli investovat do kvalitnějšího osiva, hnojiv a zavlažovacích mechanismů a potřebných nástrojů pro ochranu plodin, aby svou sklizeň ochránili před škůdci a chorobami;

| 24. | zdůrazňuje, že je nutné rozšířit činnosti a politiky, jež jsou zaměřené na výživu či s výživou souvisejí, a lépe koordinovat dárcovskou činnost v této oblasti na vnitrostátní, evropské i mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje, že je nutné rozšířit činnosti a politiky, jež jsou zaměřené na výživu či s výživou souvisejí, a lépe koordinovat dárcovskou činnost v této oblasti na vnitrostátní, evropské i mezinárodní úrovni;

| 25. | zdůrazňuje, že je nutné poskytnout drobným zemědělcům v rozvojových zemích větší přístup k majetkovým právům, aby drobní vlastníci půdy mohli své vlastnictví prokázat a využít jej jako záruku za půjčky, které potřebují ke zvýšení své produkce; |
| --- | --- |

25.

zdůrazňuje, že je nutné poskytnout drobným zemědělcům v rozvojových zemích větší přístup k majetkovým právům, aby drobní vlastníci půdy mohli své vlastnictví prokázat a využít jej jako záruku za půjčky, které potřebují ke zvýšení své produkce;

| 26. | vyzývá Komisi, aby podporovala rozvoj zemědělsko-zpracovatelských kapacit v partnerských zemích s cílem snížit posklizňové ztráty, prodloužit možnost skladování a trvanlivost potravin, rozvíjet lepší skladovací kapacity, aby se tak předešlo ztrátám v důsledku zkaženého zboží, které jsou v současné době v rozvojových zemích po celém světě velice vysoké, zlepšit přístup na místní trhy a vytvořit důstojné pracovní podmínky pro místní obyvatele; vyzývá EU a její členské státy, aby vynaložily maximální úsilí pro usnadnění přenosu technologií, odborných znalostí a pomoci s budováním kapacit do rozvojových zemí; |
| --- | --- |

26.

vyzývá Komisi, aby podporovala rozvoj zemědělsko-zpracovatelských kapacit v partnerských zemích s cílem snížit posklizňové ztráty, prodloužit možnost skladování a trvanlivost potravin, rozvíjet lepší skladovací kapacity, aby se tak předešlo ztrátám v důsledku zkaženého zboží, které jsou v současné době v rozvojových zemích po celém světě velice vysoké, zlepšit přístup na místní trhy a vytvořit důstojné pracovní podmínky pro místní obyvatele; vyzývá EU a její členské státy, aby vynaložily maximální úsilí pro usnadnění přenosu technologií, odborných znalostí a pomoci s budováním kapacit do rozvojových zemí;

| 27. | vyzývá Komisi, aby zohlednila úlohu vyprahlé a polovyprahlé půdy, se zvláštním ohledem na živočišnou výrobu, jelikož z těchto regionů s vyprahlou a polovyprahlou půdou plynou největší dodávky masa pro více urbanizované oblasti; |
| --- | --- |

27.

vyzývá Komisi, aby zohlednila úlohu vyprahlé a polovyprahlé půdy, se zvláštním ohledem na živočišnou výrobu, jelikož z těchto regionů s vyprahlou a polovyprahlou půdou plynou největší dodávky masa pro více urbanizované oblasti;

| 28. | připomíná, že právo na přiměřenou výživu je jedním ze základních lidských práv; naléhavě vyzývá partnerské země, aby uplatňovaly nezávazné pokyny FAO týkající se práva na výživu; |
| --- | --- |

28.

připomíná, že právo na přiměřenou výživu je jedním ze základních lidských práv; naléhavě vyzývá partnerské země, aby uplatňovaly nezávazné pokyny FAO týkající se práva na výživu;

| 29. | připomíná, že zemědělský rozvoj musí být založen na právu na potravu a na výrobu potravin; zdůrazňuje, že EU musí uznávat a bránit potřebu rozvojových zemí dosáhnout zabezpečení potravin (jak z hlediska množství, tak kvality) a právo těchto zemí dosáhnout maximální soběstačnosti; v tomto ohledu poukazuje na závazek EU postupně zrušit vývozní subvence, k čemuž by mělo docházet souběžně s obdobnými opatřeními partnerů v rámci WTO; zároveň upozorňuje, že je třeba zajistit rovný přístup místních obyvatel těchto zemí k potravinám; |
| --- | --- |

29.

připomíná, že zemědělský rozvoj musí být založen na právu na potravu a na výrobu potravin; zdůrazňuje, že EU musí uznávat a bránit potřebu rozvojových zemí dosáhnout zabezpečení potravin (jak z hlediska množství, tak kvality) a právo těchto zemí dosáhnout maximální soběstačnosti; v tomto ohledu poukazuje na závazek EU postupně zrušit vývozní subvence, k čemuž by mělo docházet souběžně s obdobnými opatřeními partnerů v rámci WTO; zároveň upozorňuje, že je třeba zajistit rovný přístup místních obyvatel těchto zemí k potravinám;

| 30. | připomíná význam konceptu zabezpečení potravin, který je definován jako schopnost země nebo regionu demokraticky uplatňovat své vlastní zemědělské a potravinové politiky, priority a strategie prostřednictvím udržitelného zemědělského modelu; připomíná, že stávající produkční kapacity v některých rozvojových zemích nemusí pokrývat jejich potřeby a že dosažení dlouhodobého zabezpečení potravin vyžaduje snížení závislosti na dovozu prostřednictvím tvorby domácích kapacit; |
| --- | --- |

30.

připomíná význam konceptu zabezpečení potravin, který je definován jako schopnost země nebo regionu demokraticky uplatňovat své vlastní zemědělské a potravinové politiky, priority a strategie prostřednictvím udržitelného zemědělského modelu; připomíná, že stávající produkční kapacity v některých rozvojových zemích nemusí pokrývat jejich potřeby a že dosažení dlouhodobého zabezpečení potravin vyžaduje snížení závislosti na dovozu prostřednictvím tvorby domácích kapacit;

| 31. | připomíná, že přístup k zabezpečování potravin musí vycházet z globálního rámce opětovně zaměřeného na politiku v oblasti potravin a přesahujícího potravinovou pomoc a také ze vzájemné spolupráce mezi dárci navzájem i mezi dárci a příjemci pomoci v rámci posíleného místního partnerství; připomíná, že politiky přijímajících zemí mají zásadní význam, pokud jde o ochotu poskytovat základní veřejné statky, jako je vnitřní mír nebo investice do venkovské infrastruktury; |
| --- | --- |

31.

připomíná, že přístup k zabezpečování potravin musí vycházet z globálního rámce opětovně zaměřeného na politiku v oblasti potravin a přesahujícího potravinovou pomoc a také ze vzájemné spolupráce mezi dárci navzájem i mezi dárci a příjemci pomoci v rámci posíleného místního partnerství; připomíná, že politiky přijímajících zemí mají zásadní význam, pokud jde o ochotu poskytovat základní veřejné statky, jako je vnitřní mír nebo investice do venkovské infrastruktury;

| 32. | vítá rozhodnutí, aby se problematika výživy zahrnula do programů EU; vyzývá Komisi, aby k této problematice vypracovala zvláštní sdělení; žádá, aby byl aspekt výživy natrvalo začleněn do politik zabezpečování potravin a zásahů do zemědělského odvětví; |
| --- | --- |

32.

vítá rozhodnutí, aby se problematika výživy zahrnula do programů EU; vyzývá Komisi, aby k této problematice vypracovala zvláštní sdělení; žádá, aby byl aspekt výživy natrvalo začleněn do politik zabezpečování potravin a zásahů do zemědělského odvětví;

| 33. | vyzývá Komisi, aby uznala stěžejní roli žen, kterou při zabezpečování potravin a výživy sehrávají jako pracovnice v drobném zemědělství, a aby investovala do programů, které tyto ženy specificky podporují; připomíná, že je třeba patřičně uznat význam žen při zabezpečování výživy pro ně samotné a jejich děti, a proto by měla být živobytí žen chráněna a musí se zvýšit jejich znalosti o vhodné výživě; trvá na tom, že by se strategie EU měla rovněž zaměřit na provádění takových opatření, která zajistí, že ti nejohroženější, obzvláště ve venkovských oblastech, budou moci využít odbornou přípravu zemědělců, vzdělávání o oblasti výživy, zdraví a pracovních podmínek a v případě potřeby také záchrannou síť; |
| --- | --- |

33.

vyzývá Komisi, aby uznala stěžejní roli žen, kterou při zabezpečování potravin a výživy sehrávají jako pracovnice v drobném zemědělství, a aby investovala do programů, které tyto ženy specificky podporují; připomíná, že je třeba patřičně uznat význam žen při zabezpečování výživy pro ně samotné a jejich děti, a proto by měla být živobytí žen chráněna a musí se zvýšit jejich znalosti o vhodné výživě; trvá na tom, že by se strategie EU měla rovněž zaměřit na provádění takových opatření, která zajistí, že ti nejohroženější, obzvláště ve venkovských oblastech, budou moci využít odbornou přípravu zemědělců, vzdělávání o oblasti výživy, zdraví a pracovních podmínek a v případě potřeby také záchrannou síť;

| 34. | vyzývá Komisi a mezinárodní organizace, jako je FAO, aby pokračovaly v procesu průběžných konzultací s celosvětovou občanskou společností a dalšími nevládními činiteli, zejména pak s organizacemi zastupujícími zemědělce, rybáře a chovatele, jejichž zapojení zásadně přispívá k přijetí konkrétních opatření pro zlepšení výroby potravin; |
| --- | --- |

34.

vyzývá Komisi a mezinárodní organizace, jako je FAO, aby pokračovaly v procesu průběžných konzultací s celosvětovou občanskou společností a dalšími nevládními činiteli, zejména pak s organizacemi zastupujícími zemědělce, rybáře a chovatele, jejichž zapojení zásadně přispívá k přijetí konkrétních opatření pro zlepšení výroby potravin;

| 35. | s ohledem na prognózy počtu obyvatel organizace FAO, podle kterých bude do roku 2025 více než polovina obyvatel rozvojových zemí (asi 3,5 miliardy lidí) žít v městských oblastech, se domnívá, že politika podpory městského zahradničení by mohla představovat cestu z chudoby, a to díky nízkým počátečním nákladům, krátkým produkčním cyklům a vysokým výnosům na jednotku času, půdy a vody, a mohla by učinit nová města zelenějšími; |
| --- | --- |

35.

s ohledem na prognózy počtu obyvatel organizace FAO, podle kterých bude do roku 2025 více než polovina obyvatel rozvojových zemí (asi 3,5 miliardy lidí) žít v městských oblastech, se domnívá, že politika podpory městského zahradničení by mohla představovat cestu z chudoby, a to díky nízkým počátečním nákladům, krátkým produkčním cyklům a vysokým výnosům na jednotku času, půdy a vody, a mohla by učinit nová města zelenějšími;

| 36. | naléhavě vyzývá EU, aby podporovala iniciativu OSN zaměřenou na minimální úroveň sociální ochrany, která by pomohla uspokojit základní potravinové potřeby chudého obyvatelstva; |
| --- | --- |

36.

naléhavě vyzývá EU, aby podporovala iniciativu OSN zaměřenou na minimální úroveň sociální ochrany, která by pomohla uspokojit základní potravinové potřeby chudého obyvatelstva;

| 37. | naléhavě žádá Komisi, aby se zaměřila na problém podvýživy, zejména podvýživy matek a novorozenců, a aby do své rozvojové politiky začlenila řádné víceoborové strategie zaměřené na výživu; |
| --- | --- |

37.

naléhavě žádá Komisi, aby se zaměřila na problém podvýživy, zejména podvýživy matek a novorozenců, a aby do své rozvojové politiky začlenila řádné víceoborové strategie zaměřené na výživu;

| 38. | zdůrazňuje, že zvláštní zpravodaj OSN pro právo na potraviny konstatoval, že účast producentů potravin je rozhodující pro úspěch agro-ekologického zemědělství a stimuluje dlouhodobé vzdělávání zemědělců; vyzývá proto výrobce potravin v rozvojových zemích, aby se zapojili do globálních i místních nevládních organizací a zemědělských sdružení; |
| --- | --- |

38.

zdůrazňuje, že zvláštní zpravodaj OSN pro právo na potraviny konstatoval, že účast producentů potravin je rozhodující pro úspěch agro-ekologického zemědělství a stimuluje dlouhodobé vzdělávání zemědělců; vyzývá proto výrobce potravin v rozvojových zemích, aby se zapojili do globálních i místních nevládních organizací a zemědělských sdružení;

| 39. | vyzývá Komisi a Radu, aby podporovaly a prosazovaly inovační finanční nástroje, k nimž patří mezinárodní daň z finančních transakcí; připomíná, že tyto nástroje by měly doplňovat cíl, který stanovila OSN a jenž spočívá v poskytnutí 0,7 % HND na rozvojovou spolupráci; současně zdůrazňuje, že úkolem rozvojových zemí je zvýšit úsilí v daňové oblasti, zejména pokud jde o výběr daní a boj proti daňovým únikům; |
| --- | --- |

39.

vyzývá Komisi a Radu, aby podporovaly a prosazovaly inovační finanční nástroje, k nimž patří mezinárodní daň z finančních transakcí; připomíná, že tyto nástroje by měly doplňovat cíl, který stanovila OSN a jenž spočívá v poskytnutí 0,7 % HND na rozvojovou spolupráci; současně zdůrazňuje, že úkolem rozvojových zemí je zvýšit úsilí v daňové oblasti, zejména pokud jde o výběr daní a boj proti daňovým únikům;

Účinná opatření proti kolísání cen potravin a nekontrolovanému skupování půdy: omezení spekulací na trzích s potravinami a zemědělskými komoditami

| 40. | vyjadřuje své znepokojení, že rok 2008, tedy rok globální potravinové krize, byl zároveň rokem s největší roční produkcí pšenice ve světových dějinách, a zdůrazňuje v této souvislosti negativní dopad spekulace na indexy cen komodit; |
| --- | --- |

40.

vyjadřuje své znepokojení, že rok 2008, tedy rok globální potravinové krize, byl zároveň rokem s největší roční produkcí pšenice ve světových dějinách, a zdůrazňuje v této souvislosti negativní dopad spekulace na indexy cen komodit;

| 41. | upozorňuje na strukturální příčiny kolísání cen a důrazně vyzdvihuje skutečnost, že k fluktuaci cen zásadním způsobem přispěly spekulace s deriváty základních potravinových komodit; přijímá závěry zvláštního zpravodaje OSN pro právo na výživu, pokud jde o úlohu, kterou při ovlivňování indexů cen komodit sehrávají velcí investoři; |
| --- | --- |

41.

upozorňuje na strukturální příčiny kolísání cen a důrazně vyzdvihuje skutečnost, že k fluktuaci cen zásadním způsobem přispěly spekulace s deriváty základních potravinových komodit; přijímá závěry zvláštního zpravodaje OSN pro právo na výživu, pokud jde o úlohu, kterou při ovlivňování indexů cen komodit sehrávají velcí investoři;

| 42. | zdůrazňuje, že stabilitu na potravinových trzích nedávno nepříznivě ovlivnila i celá řada dalších nepředvídatelných faktorů, včetně katastrofy v Japonsku, bezprecedentní vlny politických nepokojů, která zachvátila řadu zemí v severní Africe a na Blízkém východě, dalšího výrazného zvýšení cen ropy, přetrvávající nejistoty na finančních trzích a ve světovém hospodářství; |
| --- | --- |

42.

zdůrazňuje, že stabilitu na potravinových trzích nedávno nepříznivě ovlivnila i celá řada dalších nepředvídatelných faktorů, včetně katastrofy v Japonsku, bezprecedentní vlny politických nepokojů, která zachvátila řadu zemí v severní Africe a na Blízkém východě, dalšího výrazného zvýšení cen ropy, přetrvávající nejistoty na finančních trzích a ve světovém hospodářství;

| 43. | domnívá se, že finanční spekulace a narůstající liberalizace finančních trhů a obchodování se zemědělskými produkty významně přispívají ke kolísání cen a že je třeba zřídit regulační mechanismy, které zajistí určitý stupeň stability trhu; domnívá se, že by se měla zvýšit transparentnost trhu, aby byly zajištěny spravedlivé odměny pro zemědělce a rentabilita tohoto odvětví, což povede k zabezpečení potravin; vyzývá zejména, aby byly jasně zjištěny subjekty zapojené do obchodování s potravinami a aby byl proveden důkladný rozbor mechanismů přenosu spekulace s potravinářskými produkty na místních a světových trzích; |
| --- | --- |

43.

domnívá se, že finanční spekulace a narůstající liberalizace finančních trhů a obchodování se zemědělskými produkty významně přispívají ke kolísání cen a že je třeba zřídit regulační mechanismy, které zajistí určitý stupeň stability trhu; domnívá se, že by se měla zvýšit transparentnost trhu, aby byly zajištěny spravedlivé odměny pro zemědělce a rentabilita tohoto odvětví, což povede k zabezpečení potravin; vyzývá zejména, aby byly jasně zjištěny subjekty zapojené do obchodování s potravinami a aby byl proveden důkladný rozbor mechanismů přenosu spekulace s potravinářskými produkty na místních a světových trzích;

| 44. | naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby učinily konkrétní kroky k účinnému boji proti finančním spekulacím s obilím a potravinami; |
| --- | --- |

44.

naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby učinily konkrétní kroky k účinnému boji proti finančním spekulacím s obilím a potravinami;

| 45. | domnívá se, že komoditní deriváty se od ostatních finančních derivátů liší a že přístup k tomuto trhu by měl být lépe regulován; |
| --- | --- |

45.

domnívá se, že komoditní deriváty se od ostatních finančních derivátů liší a že přístup k tomuto trhu by měl být lépe regulován;

| 46. | domnívá se, že Evropská unie by měla přijmout opatření k obnovení světových zásob potravin, které poté, co v roce 2007 dosáhly rekordně nízkého objemu, přispěly ke spekulacím, jež ovlivnily ceny zemědělských produktů na celosvětové úrovni, což mělo velmi znepokojivé dopady na rozvojové země; |
| --- | --- |

46.

domnívá se, že Evropská unie by měla přijmout opatření k obnovení světových zásob potravin, které poté, co v roce 2007 dosáhly rekordně nízkého objemu, přispěly ke spekulacím, jež ovlivnily ceny zemědělských produktů na celosvětové úrovni, což mělo velmi znepokojivé dopady na rozvojové země;

| 47. | vyzývá k navýšení, lepší správě a vhodnějšímu skladování fyzických obilných a potravinových zásob na národní a regionální úrovni a k posílení mezinárodní koordinace a kontroly, čímž by se zajistila ochrana proti kolísání cen a bylo by možné lépe a rychleji reagovat na potravinové krize; |
| --- | --- |

47.

vyzývá k navýšení, lepší správě a vhodnějšímu skladování fyzických obilných a potravinových zásob na národní a regionální úrovni a k posílení mezinárodní koordinace a kontroly, čímž by se zajistila ochrana proti kolísání cen a bylo by možné lépe a rychleji reagovat na potravinové krize;

| 48. | vyjadřuje hluboké znepokojení nad skupováním půdy ve velkém objemu, k němuž v současné době v rozvojových zemích dochází ze strany zahraničních investorů na úkor tamních drobných a středních zemědělců a také na úkor zabezpečování potravin na místní, regionální a vnitrostátní úrovni; vyzývá proto EU, aby vlády rozvojových zemí vybízela, aby se zavázaly k pozemkové reformě, a zabezpečily tak vlastnictví pozemků místních zemědělců a malých a středních zemědělců – zejména žen – a zabránily zabírání půdy ze strany korporací; |
| --- | --- |

48.

vyjadřuje hluboké znepokojení nad skupováním půdy ve velkém objemu, k němuž v současné době v rozvojových zemích dochází ze strany zahraničních investorů na úkor tamních drobných a středních zemědělců a také na úkor zabezpečování potravin na místní, regionální a vnitrostátní úrovni; vyzývá proto EU, aby vlády rozvojových zemí vybízela, aby se zavázaly k pozemkové reformě, a zabezpečily tak vlastnictví pozemků místních zemědělců a malých a středních zemědělců – zejména žen – a zabránily zabírání půdy ze strany korporací;

| 49. | zdůrazňuje, že k půdě musí mít přístup všichni, že je třeba chránit vlastnická práva, nájemní práva a užívací práva k pozemkům místních drobných zemědělců a přístup místního obyvatelstva k přírodním zdrojům, aby se zabránilo dalšímu spekulativnímu skupování půdy, které již v některých oblastech světa, zvláště v Africe, dosahuje znepokojujících rozměrů; |
| --- | --- |

49.

zdůrazňuje, že k půdě musí mít přístup všichni, že je třeba chránit vlastnická práva, nájemní práva a užívací práva k pozemkům místních drobných zemědělců a přístup místního obyvatelstva k přírodním zdrojům, aby se zabránilo dalšímu spekulativnímu skupování půdy, které již v některých oblastech světa, zvláště v Africe, dosahuje znepokojujících rozměrů;

| 50. | vyjadřuje přání, aby se v rámci programů evropské pomoci a akčních programů co nejvíce využívaly znalosti místních zemědělců v oblasti produkce potravin; |
| --- | --- |

50.

vyjadřuje přání, aby se v rámci programů evropské pomoci a akčních programů co nejvíce využívaly znalosti místních zemědělců v oblasti produkce potravin;

| 51. | vybízí k přijetí nezávazných pokynů FAO pro koupi pozemků a k zajištění toho, aby je jejich účastníci dodržovali, dále vyzývá k přísným závazným vnitrostátním a mezinárodním pravidlům v oblasti koupi pozemků; zdůrazňuje, že smluvní jednání by měla být transparentní a měla by umožňovat účast parlamentů a volených zástupců místních a regionálních orgánů po konzultaci občanské společnosti; |
| --- | --- |

51.

vybízí k přijetí nezávazných pokynů FAO pro koupi pozemků a k zajištění toho, aby je jejich účastníci dodržovali, dále vyzývá k přísným závazným vnitrostátním a mezinárodním pravidlům v oblasti koupi pozemků; zdůrazňuje, že smluvní jednání by měla být transparentní a měla by umožňovat účast parlamentů a volených zástupců místních a regionálních orgánů po konzultaci občanské společnosti;

| 52. | považuje za nezbytné zajistit, aby místní společenství a instituce měly pravomoc a kapacitu k jednání, které jim umožní zajistit rozvoj místního zemědělství; navrhuje vypracovat kodex chování, který by investory povzbuzoval, aby usilovali o zvyšování zemědělské produktivity a zlepšování živobytí místního obyvatelstva; |
| --- | --- |

52.

považuje za nezbytné zajistit, aby místní společenství a instituce měly pravomoc a kapacitu k jednání, které jim umožní zajistit rozvoj místního zemědělství; navrhuje vypracovat kodex chování, který by investory povzbuzoval, aby usilovali o zvyšování zemědělské produktivity a zlepšování živobytí místního obyvatelstva;

| 53. | upozorňuje na to, že zahraniční investoři skupují nejen půdu, ale také licence k rybolovu; zdůrazňuje, že je nutné zajistit transparentnost a účast národních parlamentů a občanské společnosti na smluvních jednáních, a zároveň zdůrazňuje, že je nutno vést seznam dohod uzavřených ve veřejném sektoru; |
| --- | --- |

53.

upozorňuje na to, že zahraniční investoři skupují nejen půdu, ale také licence k rybolovu; zdůrazňuje, že je nutné zajistit transparentnost a účast národních parlamentů a občanské společnosti na smluvních jednáních, a zároveň zdůrazňuje, že je nutno vést seznam dohod uzavřených ve veřejném sektoru;

| 54. | vyzývá ke zřízení mechanismů, které zabrání tomu, aby místní zemědělce a jejich schopnost produkce potravin pro místní obyvatelstvo vyřazovala ze hry cenová nabídka jejich zahraničních konkurentů; |
| --- | --- |

54.

vyzývá ke zřízení mechanismů, které zabrání tomu, aby místní zemědělce a jejich schopnost produkce potravin pro místní obyvatelstvo vyřazovala ze hry cenová nabídka jejich zahraničních konkurentů;

| 55. | připomíná Komisi a partnerským zemím pozitivní vliv zemědělsko-ekologických výrobních systémů na zmírňování dopadů změny klimatu, přičemž dlouhodobé zabezpečení potravin závisí na řešení environmentálního dopadu výroby tak, aby byly chráněny přírodní zdroje a zachovány dodávky potravin; zdůrazňuje však, že hlavním účelem zemědělské podpory regionům, v nichž panuje naléhavý nedostatek potravin a hlad, musí být zvýšení produkce potravin a lepší přístup k potravinám; |
| --- | --- |

55.

připomíná Komisi a partnerským zemím pozitivní vliv zemědělsko-ekologických výrobních systémů na zmírňování dopadů změny klimatu, přičemž dlouhodobé zabezpečení potravin závisí na řešení environmentálního dopadu výroby tak, aby byly chráněny přírodní zdroje a zachovány dodávky potravin; zdůrazňuje však, že hlavním účelem zemědělské podpory regionům, v nichž panuje naléhavý nedostatek potravin a hlad, musí být zvýšení produkce potravin a lepší přístup k potravinám;

| 56. | vítá úsilí skupiny G-20 o řešení otázky kolísání cen a zabezpečování potravin; |
| --- | --- |

56.

vítá úsilí skupiny G-20 o řešení otázky kolísání cen a zabezpečování potravin;

| 57. | vyjadřuje hluboké obavy, pokud jde o úbytek přírodních zdrojů a zachování efektivních podmínek zemědělské výroby, včetně kvality půdy, přístupu k vodě a předcházení znečišťování životního prostředí; trvá na tom, že všechny zúčastněné strany, zejména zemědělci, místní a regionální orgány a organizace občanské společnosti, by měly hrát významnou úlohu při vytváření strategie udržitelného rozvoje zemědělství; |
| --- | --- |

57.

vyjadřuje hluboké obavy, pokud jde o úbytek přírodních zdrojů a zachování efektivních podmínek zemědělské výroby, včetně kvality půdy, přístupu k vodě a předcházení znečišťování životního prostředí; trvá na tom, že všechny zúčastněné strany, zejména zemědělci, místní a regionální orgány a organizace občanské společnosti, by měly hrát významnou úlohu při vytváření strategie udržitelného rozvoje zemědělství;

Soudržnost politik ve prospěch rozvoje: dopad politik EU na celosvětové zabezpečování potravin

| 58. | domnívá se, že zabezpečení potravin by nemělo být ohroženo rozvojem produkce biopaliv; žádá proto o vyvážený přístup, který by upřednostňoval novou generaci biopaliv využívajících odpad ze zemědělství a lesnictví (slámu a jiný odpad ze sklizně, hnůj, bioplyn atd.) místo potravinářských plodin, čímž by se předcházelo soupeření mezi produkcí potravin a energie; domnívá se rovněž, že EU by měla zajistit, aby dovoz biopaliv z rozvojových zemí splňoval kritéria udržitelnosti; |
| --- | --- |

58.

domnívá se, že zabezpečení potravin by nemělo být ohroženo rozvojem produkce biopaliv; žádá proto o vyvážený přístup, který by upřednostňoval novou generaci biopaliv využívajících odpad ze zemědělství a lesnictví (slámu a jiný odpad ze sklizně, hnůj, bioplyn atd.) místo potravinářských plodin, čímž by se předcházelo soupeření mezi produkcí potravin a energie; domnívá se rovněž, že EU by měla zajistit, aby dovoz biopaliv z rozvojových zemí splňoval kritéria udržitelnosti;

| 59. | naléhavě vyzývá k tomu, aby SZP na období po roce 2013 byla vypracována v globálnější perspektivě a aby se v jejím rámci dodržovala zásada „neškodit“ potravinovým trhům v rozvojových zemích; |
| --- | --- |

59.

naléhavě vyzývá k tomu, aby SZP na období po roce 2013 byla vypracována v globálnější perspektivě a aby se v jejím rámci dodržovala zásada „neškodit“ potravinovým trhům v rozvojových zemích;

| 60. | vyzývá Komisi, aby provedla hodnocení dopadu SZP, které bude analyzovat její vnější vliv na mezinárodní potravinové trhy a zabezpečení potravin v rozvojových zemích; |
| --- | --- |

60.

vyzývá Komisi, aby provedla hodnocení dopadu SZP, které bude analyzovat její vnější vliv na mezinárodní potravinové trhy a zabezpečení potravin v rozvojových zemích;

| 61. | naléhavě žádá Komisi, aby zkoumala problém plýtvání potravinami v rámci EU, neboť až 40 % potravin, které jsou k dispozici, včetně potravin vyrobených v rozvojových zemích a dovezených do EU, je podle odhadů vyhozeno, a aby navrhla efektivní opatření k řešení tohoto problému a ke zlepšení spotřebitelského chování; |
| --- | --- |

61.

naléhavě žádá Komisi, aby zkoumala problém plýtvání potravinami v rámci EU, neboť až 40 % potravin, které jsou k dispozici, včetně potravin vyrobených v rozvojových zemích a dovezených do EU, je podle odhadů vyhozeno, a aby navrhla efektivní opatření k řešení tohoto problému a ke zlepšení spotřebitelského chování;

| 62. | vyzývá k úplnému upuštění od dotací na vývoz; |
| --- | --- |

62.

vyzývá k úplnému upuštění od dotací na vývoz;

| 63. | žádá, aby Komise zajistila, aby vnější rozměr současné reformy společné rybářské politiky byl v souladu s rozvojovými politikami EU; |
| --- | --- |

63.

žádá, aby Komise zajistila, aby vnější rozměr současné reformy společné rybářské politiky byl v souladu s rozvojovými politikami EU;

| 64. | vyzývá Komisi, aby zajistila, aby kodex chování FAO pro odpovědný rybolov byl dodržován v zemích, s nimiž má EU dohody o partnerství v oblasti rybolovu, zejména pokud jde o doporučení poskytovat místním drobným rybářům preferenční přístup ke zdrojům; |
| --- | --- |

64.

vyzývá Komisi, aby zajistila, aby kodex chování FAO pro odpovědný rybolov byl dodržován v zemích, s nimiž má EU dohody o partnerství v oblasti rybolovu, zejména pokud jde o doporučení poskytovat místním drobným rybářům preferenční přístup ke zdrojům;

| 65. | zdůrazňuje, že odvětví rybolovu je v mnoha zemích klíčové pro zaměstnanost a zabezpečení potravin, a proto by všechny rozvojové země měly mít nárok na podporu tohoto odvětví ze strany EU, aby rozvíjely vlastní udržitelný rybolov, výzkum, kontrolu a vymáhání předpisů v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu; |
| --- | --- |

65.

zdůrazňuje, že odvětví rybolovu je v mnoha zemích klíčové pro zaměstnanost a zabezpečení potravin, a proto by všechny rozvojové země měly mít nárok na podporu tohoto odvětví ze strany EU, aby rozvíjely vlastní udržitelný rybolov, výzkum, kontrolu a vymáhání předpisů v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu;

| 66. | vyzývá k reformám, které rozšíří příležitosti rozvojových zemí k přístupu na trh a umožní jim konkurenceschopné působení na vlastních vnitrostátních a regionálních trzích; |
| --- | --- |

66.

vyzývá k reformám, které rozšíří příležitosti rozvojových zemí k přístupu na trh a umožní jim konkurenceschopné působení na vlastních vnitrostátních a regionálních trzích;

| 67. | připomíná, že Evropská unie musí zajistit maximální soulad mezi svými politikami v oblasti spolupráce a rozvoje na jedné straně a obchodními politikami na straně druhé a zohledňovat potřeby a zájmy jak členských států EU, tak rozvojových zemí; |
| --- | --- |

67.

připomíná, že Evropská unie musí zajistit maximální soulad mezi svými politikami v oblasti spolupráce a rozvoje na jedné straně a obchodními politikami na straně druhé a zohledňovat potřeby a zájmy jak členských států EU, tak rozvojových zemí;

| 68. | domnívá se, že EU by měla podporovat regionální integraci a udržitelný rozvoj místních zemědělských a potravinářských trhů v rozvojových zemích, zejména regionální obchodní dohody podporující rozvoj rentabilní a udržitelné produkce a zpracovatelských kapacit na místní úrovni a že by měla věnovat podstatnou část své rozvojové pomoci právě na tento cíl; |
| --- | --- |

68.

domnívá se, že EU by měla podporovat regionální integraci a udržitelný rozvoj místních zemědělských a potravinářských trhů v rozvojových zemích, zejména regionální obchodní dohody podporující rozvoj rentabilní a udržitelné produkce a zpracovatelských kapacit na místní úrovni a že by měla věnovat podstatnou část své rozvojové pomoci právě na tento cíl;

| 69. | opětovně vyjadřuje své znepokojení nad obchodní strategií EU, která v některých případech neumožňuje podporu rozvoje; vyzývá proto k uzavření spravedlivých obchodních dohod podporujících rozvoj, protože takové dohody jsou pro řešení otázky celosvětového zabezpečení potravin zásadní; |
| --- | --- |

69.

opětovně vyjadřuje své znepokojení nad obchodní strategií EU, která v některých případech neumožňuje podporu rozvoje; vyzývá proto k uzavření spravedlivých obchodních dohod podporujících rozvoj, protože takové dohody jsou pro řešení otázky celosvětového zabezpečení potravin zásadní;

| 70. | připomíná, že zabezpečení potravin vyžaduje soudržnost a koordinaci jednotlivých odvětvových politik na úrovni EU, tzn. politiky rozvoje, SZP, společné obchodní politiky, energetické politiky a programů výzkumu, |
| --- | --- |

70.

připomíná, že zabezpečení potravin vyžaduje soudržnost a koordinaci jednotlivých odvětvových politik na úrovni EU, tzn. politiky rozvoje, SZP, společné obchodní politiky, energetické politiky a programů výzkumu,

| 71. | domnívá se, že by Komise měla v Evropské unii podporovat bílkovinné plodiny s cílem poskytnout Unii větší soběstačnost, a přispět tak k diverzifikaci zemědělství v rozvojových zemích, jejichž zemědělské politiky jsou často orientovány čistě na vývoz a přístup k zahraničním trhům na úkor dobrých životních podmínek a potřeb místních společenství; |
| --- | --- |

71.

domnívá se, že by Komise měla v Evropské unii podporovat bílkovinné plodiny s cílem poskytnout Unii větší soběstačnost, a přispět tak k diverzifikaci zemědělství v rozvojových zemích, jejichž zemědělské politiky jsou často orientovány čistě na vývoz a přístup k zahraničním trhům na úkor dobrých životních podmínek a potřeb místních společenství;

| 72. | naléhavě žádá Komisi, aby se při probíhajících jednáních o dohodách o hospodářském partnerství zaměřila na rozvojové otázky a aby rozvojovým zemím rozšířila prostor pro jednání úpravou obchodních pravidel, především aby uplatňovala ochranné doložky pro dosažení místního udržitelného rozvoje hospodářské kapacity v rozvojových zemích; zdůrazňuje, že vývozní omezení používaná rozvojovými zeměmi a ochrana vznikajícího průmyslu jsou rozvojovými nástroji, které mohou být využity k posílení místní výroby a zabezpečení potravin; požaduje, aby Komise při jednáních WTO zaujala postoj silně zaměřený na rozvoj; vyzývá Komisi, aby při mezinárodních obchodních jednáních uplatňovala přístup založený na dodržování lidských práv a aby na smlouvy se třetími zeměmi uplatňovala posuzování dopadu na oblast lidských práv; |
| --- | --- |

72.

naléhavě žádá Komisi, aby se při probíhajících jednáních o dohodách o hospodářském partnerství zaměřila na rozvojové otázky a aby rozvojovým zemím rozšířila prostor pro jednání úpravou obchodních pravidel, především aby uplatňovala ochranné doložky pro dosažení místního udržitelného rozvoje hospodářské kapacity v rozvojových zemích; zdůrazňuje, že vývozní omezení používaná rozvojovými zeměmi a ochrana vznikajícího průmyslu jsou rozvojovými nástroji, které mohou být využity k posílení místní výroby a zabezpečení potravin; požaduje, aby Komise při jednáních WTO zaujala postoj silně zaměřený na rozvoj; vyzývá Komisi, aby při mezinárodních obchodních jednáních uplatňovala přístup založený na dodržování lidských práv a aby na smlouvy se třetími zeměmi uplatňovala posuzování dopadu na oblast lidských práv;

| 73. | vyzývá Komisi a členské státy, aby podpořily úmluvu založenou na potřebách, ve které je úroveň závazku potravinové pomoci dárců provázána s potřebami lidí a zaručenými objemy odběru místního zboží v přijímajících zemích; |
| --- | --- |

73.

vyzývá Komisi a členské státy, aby podpořily úmluvu založenou na potřebách, ve které je úroveň závazku potravinové pomoci dárců provázána s potřebami lidí a zaručenými objemy odběru místního zboží v přijímajících zemích;

| 74. | vyjadřuje hlubokou obavu z nedostatečné transparentnosti, informovanosti a zapojení příslušných zúčastněných stran do nynějších jednání o Úmluvě o potravinové pomoci; |
| --- | --- |

74.

vyjadřuje hlubokou obavu z nedostatečné transparentnosti, informovanosti a zapojení příslušných zúčastněných stran do nynějších jednání o Úmluvě o potravinové pomoci;

*

* *

| 75. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

75.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 62.

(2)  Úř. věst. C 263E, 16.10.2008, s. 621.

(3)  Úř. věst. C 279E, 19.11.2009, s. 71.

(4)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0071.

(5)  Úř. věst. C 297E, 20.11.2008, s. 201.

(6)  Úř. věst. C 46E, 24.2.2010, s. 10.

(7)  Úř. věst. C 285 E, 21.10.2010, s. 69.

(8)  Úř. věst. C 161E, 31.5.2011, s. 47

(9)  Přijaté texty, AKT-EU /100.879/10/fin.

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/86 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/86

---

Úterý, 27. září 2011Jednostranná prohlášení vložených do zápisu ze zasedání Rady

P7_TA(2011)0411

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o jednostranných prohlášeních vložených do zápisu ze zasedání Rady (2011/2090(INI))

2013/C 56 E/09

Evropský parlament,

| — | s ohledem na dopis předsedy Konference předsedů výborů předsedovi Výboru pro ústavní záležitosti ze dne 8. prosince 2009, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis předsedy Konference předsedů výborů předsedovi Výboru pro ústavní záležitosti ze dne 8. prosince 2009,

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu o společných pokynech k redakční kvalitě právních předpisů Společenství (1) ze dne 22. prosince 1998, |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu o společných pokynech k redakční kvalitě právních předpisů Společenství (1) ze dne 22. prosince 1998,

| — | s ohledem na odpovědi Rady a Komise na otázky k písemnému zodpovězení P-3977/2010 a E-3981/2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na odpovědi Rady a Komise na otázky k písemnému zodpovězení P-3977/2010 a E-3981/2010,

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti (A7-0269/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti (A7-0269/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že Soudní dvůr má jasnou a výlučnou pravomoc rozhodovat ve věcech výkladu právních předpisů Unie, ať už primárních nebo sekundárních, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Soudní dvůr má jasnou a výlučnou pravomoc rozhodovat ve věcech výkladu právních předpisů Unie, ať už primárních nebo sekundárních,

| B. | vzhledem k tomu, že Soudní dvůr opakovaně potvrdil, že prohlášení nejsou právně závazná, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Soudní dvůr opakovaně potvrdil, že prohlášení nejsou právně závazná,

| C. | vzhledem k tomu, že Rada má povinnost Parlament plně informovat o svých stanoviscích v souvislosti s legislativními postupy (2), |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Rada má povinnost Parlament plně informovat o svých stanoviscích v souvislosti s legislativními postupy (2),

| D. | vzhledem k tomu, že podle Smlouvy mají orgány povinnost mezi sebou loajálně spolupracovat (3), |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že podle Smlouvy mají orgány povinnost mezi sebou loajálně spolupracovat (3),

| E. | vzhledem k tomu, že jednostranná prohlášení členských států nebo Rady mohou negativně ovlivnit legislativní pravomoci Parlamentu, poškozují kvalitu právních předpisů Unie a narušují zásadu právní jistoty, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že jednostranná prohlášení členských států nebo Rady mohou negativně ovlivnit legislativní pravomoci Parlamentu, poškozují kvalitu právních předpisů Unie a narušují zásadu právní jistoty,

| F. | vzhledem k tomu, že žádné prohlášení vložené do zápisu ze zasedání Rady nebo dohodovacího výboru v jakékoliv fázi legislativního postupu nemůže předjímat výsledek jednání mezi dvěma složkami legislativního orgánu, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že žádné prohlášení vložené do zápisu ze zasedání Rady nebo dohodovacího výboru v jakékoliv fázi legislativního postupu nemůže předjímat výsledek jednání mezi dvěma složkami legislativního orgánu,

| 1. | znovu potvrzuje, že stanoviska a prohlášení, která nejsou včleněna do legislativního textu, ale týkají se ho, ať už jsou vydána jedním či více členskými státy, nejsou právně závazná a mohou narušit soudržnost právních předpisů Unie a jejich jasný výklad; |
| --- | --- |

1.

znovu potvrzuje, že stanoviska a prohlášení, která nejsou včleněna do legislativního textu, ale týkají se ho, ať už jsou vydána jedním či více členskými státy, nejsou právně závazná a mohou narušit soudržnost právních předpisů Unie a jejich jasný výklad;

| 2. | trvá na tom, že jednostranná prohlášení nesmí v žádném členském státě vést k tomu, že se sníží nebo omezí potřeba systematicky dodržovat zveřejňování srovnávacích tabulek stanovujících způsoby a prostředky, jimiž je prováděno právo EU do vnitrostátních právních předpisů, v zájmu efektivního a transparentního provádění právních předpisů v celé Unii; |
| --- | --- |

2.

trvá na tom, že jednostranná prohlášení nesmí v žádném členském státě vést k tomu, že se sníží nebo omezí potřeba systematicky dodržovat zveřejňování srovnávacích tabulek stanovujících způsoby a prostředky, jimiž je prováděno právo EU do vnitrostátních právních předpisů, v zájmu efektivního a transparentního provádění právních předpisů v celé Unii;

| 3. | vyzývá, aby byl o všech prohlášeních uvědomen Parlament a aby prohlášení členských států nebyla zveřejňována v řadě L Úředního věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

3.

vyzývá, aby byl o všech prohlášeních uvědomen Parlament a aby prohlášení členských států nebyla zveřejňována v řadě L Úředního věstníku Evropské unie;

| 4. | vyzývá Radu, aby část zápisu ze svých zasedání týkající se právních předpisů předávala Parlamentu ve stejné době jako vnitrostátním parlamentům a vládám členských států; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Radu, aby část zápisu ze svých zasedání týkající se právních předpisů předávala Parlamentu ve stejné době jako vnitrostátním parlamentům a vládám členských států;

| 5. | vyhrazuje si právo použít všechny zákonné prostředky které má k dispozici, pokud by byla jednostranná prohlášení záměrně vydána s úmyslem vyvolat právní účinky; |
| --- | --- |

5.

vyhrazuje si právo použít všechny zákonné prostředky které má k dispozici, pokud by byla jednostranná prohlášení záměrně vydána s úmyslem vyvolat právní účinky;

| 6. | vyzývá Radu a Komisi, aby na základě článku 295 SFEU zahájily jednání s Parlamentem s cílem aktualizovat společné prohlášení o praktických opatřeních pro postup spolurozhodování (nyní řádný legislativní postup), aby se zohlednil vstup Lisabonské smlouvy v platnost a zřetelně vymezila působnost jednostranných prohlášení; |
| --- | --- |

6.

vyzývá Radu a Komisi, aby na základě článku 295 SFEU zahájily jednání s Parlamentem s cílem aktualizovat společné prohlášení o praktických opatřeních pro postup spolurozhodování (nyní řádný legislativní postup), aby se zohlednil vstup Lisabonské smlouvy v platnost a zřetelně vymezila působnost jednostranných prohlášení;

| 7. | pověřuje svého předsedu, aby poslal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

7.

pověřuje svého předsedu, aby poslal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.

---

(1)  Úř. věst. C 73, 17.3.1999, s. 1.

(2)  Článek 294 SFEU (v prvním čtení).

(3)  Článek 13 Smlouvy o Evropské unii.

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/87 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/87

---

Úterý, 27. září 2011Nová obchodní politika pro Evropu v rámci strategie Evropa 2020

P7_TA(2011)0412

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o nové obchodní politice pro Evropu v rámci strategie Evropa 2020 (2010/2152(INI))

2013/C 56 E/10

Evropský parlament,

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvané „Obchod, růst a celosvětové záležitosti – obchodní politika jako klíčový prvek strategie EU 2020“ (KOM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvané „Obchod, růst a celosvětové záležitosti – obchodní politika jako klíčový prvek strategie EU 2020“ (KOM(2010)0612),

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané „Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (KOM(2010)2020),

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané „Globální Evropa: Konkurenceschopnost na světovém trhu: Příspěvek ke strategii EU pro růst a zaměstnanost“ (KOM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Globální Evropa: Konkurenceschopnost na světovém trhu: Příspěvek ke strategii EU pro růst a zaměstnanost“ (KOM(2006)0567),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 17. února 2011 o strategii Evropa 2020 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 17. února 2011 o strategii Evropa 2020 (1),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 11. května 2011 o aktuálním stavu jednání o dohodě o volném obchodu mezi EU a Indií (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 11. května 2011 o aktuálním stavu jednání o dohodě o volném obchodu mezi EU a Indií (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 11. května 2011 o obchodních vztazích mezi EU a Japonskem (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 11. května 2011 o obchodních vztazích mezi EU a Japonskem (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 8. června 2011 o obchodních vztazích mezi EU a Kanadou (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 8. června 2011 o obchodních vztazích mezi EU a Kanadou (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 6. dubna 2011 o evropské mezinárodní investiční politice (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 6. dubna 2011 o evropské mezinárodní investiční politice (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 17. února 2011 o dohodě o volném obchodu mezi EU a Jižní Koreou (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 17. února 2011 o dohodě o volném obchodu mezi EU a Jižní Koreou (6),

| — | s ohledem na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru nazvané „Příspěvek k udržitelnému rozvoji: role spravedlivého obchodu a nevládních koncepcí záruk udržitelnosti v souvislosti s obchodem“ ze dne 5. května 2009 (KOM(2009)0215), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru nazvané „Příspěvek k udržitelnému rozvoji: role spravedlivého obchodu a nevládních koncepcí záruk udržitelnosti v souvislosti s obchodem“ ze dne 5. května 2009 (KOM(2009)0215),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o politikách mezinárodního obchodu v kontextu naléhavých otázek spojených se změnou klimatu (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o politikách mezinárodního obchodu v kontextu naléhavých otázek spojených se změnou klimatu (7),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o lidských právech, sociálních a environmentálních normách v mezinárodních obchodních dohodách (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o lidských právech, sociálních a environmentálních normách v mezinárodních obchodních dohodách (8),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o sociální odpovědnosti podniků v mezinárodních obchodních dohodách (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o sociální odpovědnosti podniků v mezinárodních obchodních dohodách (9),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 21. října 2010 o obchodních vztazích Evropské unie s Latinskou Amerikou (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 21. října 2010 o obchodních vztazích Evropské unie s Latinskou Amerikou (10),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 21. září 2010 o obchodních a hospodářských vztazích s Tureckem (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 21. září 2010 o obchodních a hospodářských vztazích s Tureckem (11),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. června 2010 o strategii EU 2020 (12), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. června 2010 o strategii EU 2020 (12),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 26. března 2009 o dohodě o volném obchodu mezi EU a Indií (13), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 26. března 2009 o dohodě o volném obchodu mezi EU a Indií (13),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 5. února 2009 o obchodních a hospodářských vztazích s Čínou (14), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 5. února 2009 o obchodních a hospodářských vztazích s Čínou (14),

| — | s ohledem na usnesení ze dne 5. února 2009 o posílení úlohy malých a středních podniků EU v mezinárodním obchodě (15), |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení ze dne 5. února 2009 o posílení úlohy malých a středních podniků EU v mezinárodním obchodě (15),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 18. prosince 2008 o dopadu padělatelství na mezinárodní obchod (16), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 18. prosince 2008 o dopadu padělatelství na mezinárodní obchod (16),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 17. října 2008 nazvané „Nejvzdálenější regiony: přínos pro Evropu“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 17. října 2008 nazvané „Nejvzdálenější regiony: přínos pro Evropu“,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 4. září 2008 o obchodu se službami (17), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 4. září 2008 o obchodu se službami (17),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 20. května 2008 o obchodu se surovinami a komoditami (18), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 20. května 2008 o obchodu se surovinami a komoditami (18),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 24. dubna 2008 o reformě Světové obchodní organizace (19), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 24. dubna 2008 o reformě Světové obchodní organizace (19),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 19. února 2008 o strategii EU pro zajištění lepšího přístupu evropských společností na trh (20), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 19. února 2008 o strategii EU pro zajištění lepšího přístupu evropských společností na trh (20),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. prosince 2007 o obchodních a hospodářských vztazích s Koreou (21), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. prosince 2007 o obchodních a hospodářských vztazích s Koreou (21),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 22. května 2007 o globální Evropě v souvislosti s vnějšími aspekty konkurenceschopnosti (22), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 22. května 2007 o globální Evropě v souvislosti s vnějšími aspekty konkurenceschopnosti (22),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. října 2006 o hospodářských a obchodních vztazích mezi EU a unií Mercosur za účelem uzavření meziregionální dohody o partnerství (23), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. října 2006 o hospodářských a obchodních vztazích mezi EU a unií Mercosur za účelem uzavření meziregionální dohody o partnerství (23),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 28. září 2006 o hospodářských a obchodních vztazích EU s Indií (24), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 28. září 2006 o hospodářských a obchodních vztazích EU s Indií (24),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 1. června 2006 o transatlantických hospodářských vztazích mezi EU a USA (25), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 1. června 2006 o transatlantických hospodářských vztazích mezi EU a USA (25),

| — | s ohledem na závěry předsednictví po zasedání Evropské rady konaném ve dnech 17.–18. června 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry předsednictví po zasedání Evropské rady konaném ve dnech 17.–18. června 2010,

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a na stanoviska Výboru pro rozvoj, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (A7-0255/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a na stanoviska Výboru pro rozvoj, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (A7-0255/2011),

Relativní podíl EU a Spojených států na světovém HDP

   (26)

  klesá, zatímco rozvíjející se země svou hospodářskou výkonnost rychle zvyšují

| A. | vzhledem k tomu, že zatímco v době zahájení Lisabonské strategie v roce 2000 činil podíl EU na světovém HDP 25 % (měřeno paritou kupní síly (PPP)), nyní se odhaduje, že v roce 2020 bude činit pouze 18 % světového HDP, což představuje pokles relativní hospodářské výkonnosti EU o 28 %, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že zatímco v době zahájení Lisabonské strategie v roce 2000 činil podíl EU na světovém HDP 25 % (měřeno paritou kupní síly (PPP)), nyní se odhaduje, že v roce 2020 bude činit pouze 18 % světového HDP, což představuje pokles relativní hospodářské výkonnosti EU o 28 %,

| B. | vzhledem k tomu, že zatímco v roce 2000 činil podíl dvou největších rozvinutých ekonomik, EU a USA, na světovém HDP 48 % (v PPP), nyní se odhaduje, že v roce 2020 bude činit pouze 35 % světového HDP, což představuje pokles jejich společné relativní hospodářské výkonnosti o 27 %, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že zatímco v roce 2000 činil podíl dvou největších rozvinutých ekonomik, EU a USA, na světovém HDP 48 % (v PPP), nyní se odhaduje, že v roce 2020 bude činit pouze 35 % světového HDP, což představuje pokles jejich společné relativní hospodářské výkonnosti o 27 %,

| C. | vzhledem k tomu, že zatímco v roce 2000 činil podíl dvou největších rozvíjejících se ekonomik, Číny a Indie, na světovém HDP 10 % (v PPP), nyní se odhaduje, že v roce 2020 bude činit 25 % světového HDP, což představuje nárůst jejich relativní hospodářské výkonnosti o 150 %, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že zatímco v roce 2000 činil podíl dvou největších rozvíjejících se ekonomik, Číny a Indie, na světovém HDP 10 % (v PPP), nyní se odhaduje, že v roce 2020 bude činit 25 % světového HDP, což představuje nárůst jejich relativní hospodářské výkonnosti o 150 %,

Tento relativní pokles HDP Evropské unie je odrazem její obchodní výkonnosti

   (27)

| D. | vzhledem k tomu, že v roce 1999 činil podíl EU na světovém vývozu zboží 19 %, a vzhledem k tomu, že v roce 2009 činil tento podíl na světovém vývozu již pouze 17,1 %, což představuje pokles relativní exportní výkonnosti EU o 10 %, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že v roce 1999 činil podíl EU na světovém vývozu zboží 19 %, a vzhledem k tomu, že v roce 2009 činil tento podíl na světovém vývozu již pouze 17,1 %, což představuje pokles relativní exportní výkonnosti EU o 10 %,

| E. | vzhledem k tomu, že v roce 1999 činil podíl EU na světovém dovozu zboží 19,5 %, a vzhledem k tomu, že v roce 2009 činil tento podíl na světovém dovozu již pouze 17,6 %, což představuje pokles relativní importní výkonnosti EU o 10 %, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že v roce 1999 činil podíl EU na světovém dovozu zboží 19,5 %, a vzhledem k tomu, že v roce 2009 činil tento podíl na světovém dovozu již pouze 17,6 %, což představuje pokles relativní importní výkonnosti EU o 10 %,

| F. | vzhledem k tomu, že podíl vývozu služeb na globální exportní výkonnosti EU v letech 1999–2009 vzrostl z 26,7 % na 30,2 % (28), |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že podíl vývozu služeb na globální exportní výkonnosti EU v letech 1999–2009 vzrostl z 26,7 % na 30,2 % (28),

| G. | vzhledem k tomu, že 50 zemí (30, pokud počítáme EU jako jeden subjekt) se podílí na 80 % světového obchodu, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že 50 zemí (30, pokud počítáme EU jako jeden subjekt) se podílí na 80 % světového obchodu,

Demografické změny

   (29)

  mají rovněž dopad na hospodářskou výkonnost

| H. | vzhledem k tomu, že se předpokládá, že počet obyvatel Unie vzroste o téměř 5 % do roku 2035 a poté bude trvale klesat, a vzhledem k tomu, že se očekává, že počet obyvatel EU v produktivním věku se začne od roku 2010 snižovat, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že se předpokládá, že počet obyvatel Unie vzroste o téměř 5 % do roku 2035 a poté bude trvale klesat, a vzhledem k tomu, že se očekává, že počet obyvatel EU v produktivním věku se začne od roku 2010 snižovat,

Ekonomika EU silně závisí na účasti na vnějším růstu

| I. | vzhledem k tomu, že růst, prosperita, zaměstnanost a zachování evropského sociálního modelu jsou vzájemně propojené faktory, které se navzájem podporují, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že růst, prosperita, zaměstnanost a zachování evropského sociálního modelu jsou vzájemně propojené faktory, které se navzájem podporují,

| J. | vzhledem k tomu, že Komise odhaduje, že do roku 2015 bude 90 % světového růstu vznikat mimo EU, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že Komise odhaduje, že do roku 2015 bude 90 % světového růstu vznikat mimo EU,

| K. | vzhledem k tomu, že otevření obchodu vede k vyšší produktivitě, přispívá ke zvýšení vnější konkurenceschopnosti a mohlo by okamžitě přispět ke zvýšení přímého hospodářského růstu o více než 1,5 % a nabídnout významné výhody pro spotřebitele, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že otevření obchodu vede k vyšší produktivitě, přispívá ke zvýšení vnější konkurenceschopnosti a mohlo by okamžitě přispět ke zvýšení přímého hospodářského růstu o více než 1,5 % a nabídnout významné výhody pro spotřebitele,

| L. | vzhledem k tomu, že Komise odhaduje, že 18 % pracovní síly EU, neboli 36 milionů pracovních míst, závisí na obchodní výkonnosti EU, a vzhledem k tomu, že porovnání vývoje otevírání obchodu a zaměstnanosti za posledních 10 let poukazuje na skutečnost, že otevírání obchodu jde ruku v ruce s růstem zaměstnanosti a tvorbou pracovních míst, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že Komise odhaduje, že 18 % pracovní síly EU, neboli 36 milionů pracovních míst, závisí na obchodní výkonnosti EU, a vzhledem k tomu, že porovnání vývoje otevírání obchodu a zaměstnanosti za posledních 10 let poukazuje na skutečnost, že otevírání obchodu jde ruku v ruce s růstem zaměstnanosti a tvorbou pracovních míst,

| M. | vzhledem k tomu, že s ohledem na demografické prognózy EU a jejich negativní dopad na růstový potenciál je nanejvýš důležité využít růstového potenciálu spočívajícího v rostoucí produktivitě a růstového potenciálu spočívajícího ve vnějším obchodě a mít z nich prospěch, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že s ohledem na demografické prognózy EU a jejich negativní dopad na růstový potenciál je nanejvýš důležité využít růstového potenciálu spočívajícího v rostoucí produktivitě a růstového potenciálu spočívajícího ve vnějším obchodě a mít z nich prospěch,

Budoucí evropská strategie obchodní politiky by měla zohlednit zvláštnosti průmyslových odvětví a území EU a její závislost na vnějším růstu

| N. | vzhledem k tomu, že sdělení Komise nazvané „Obchod, růst a celosvětové záležitosti“ navrhuje vhodná krátkodobá opatření, ale neodráží úlohu, kterou bude EU plnit ve změněném světě, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že sdělení Komise nazvané „Obchod, růst a celosvětové záležitosti“ navrhuje vhodná krátkodobá opatření, ale neodráží úlohu, kterou bude EU plnit ve změněném světě,

| O. | vzhledem k tomu, že Komise předložila návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví přechodná úprava pro dvoustranné dohody o investicích mezi členskými státy a třetími zeměmi jako součást investiční politiky EU, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že Komise předložila návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví přechodná úprava pro dvoustranné dohody o investicích mezi členskými státy a třetími zeměmi jako součást investiční politiky EU,

Parlament očekával, že obdrží skutečnou strategii pro budoucnost obchodu, která by zohlednila střednědobý a dlouhodobý vývoj a nevycházela z nesprávných předpokladů setrvalého stavu v oblasti světového obchodu

| 1. | obecně vítá trojí cíl strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a sdělení Komise „Obchod, růst a celosvětové záležitosti“ a naléhavě vyzývá Komisi, aby předložila perspektivní a inovativní obchodní a investiční strategii do budoucna, jež by zohlednila nové výzvy, kterým EU bude čelit; |
| --- | --- |

1.

obecně vítá trojí cíl strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a sdělení Komise „Obchod, růst a celosvětové záležitosti“ a naléhavě vyzývá Komisi, aby předložila perspektivní a inovativní obchodní a investiční strategii do budoucna, jež by zohlednila nové výzvy, kterým EU bude čelit;

| 2. | lituje, že dosud nebylo dosaženo mnoha vytyčených cílů strategie Globální Evropa, a konstatuje, že očekával kritičtější analýzu této strategie za účelem lepšího pochopení některých neúspěchů; |
| --- | --- |

2.

lituje, že dosud nebylo dosaženo mnoha vytyčených cílů strategie Globální Evropa, a konstatuje, že očekával kritičtější analýzu této strategie za účelem lepšího pochopení některých neúspěchů;

| 3. | trvá na tom, že EU potřebuje soudržnou dlouhodobou obchodní strategii, aby mohla reagovat na budoucí výzvy a zejména zohlednit nejdůležitější nově se rozvíjející země; zdůrazňuje, že taková strategie by měla vycházet z důkladné analýzy současných trendů světového obchodu a vnitřního i vnějšího vývoje EU a rovněž z rozmanitosti evropských podniků, jejich know-how a jejich technologického pokroku; lituje, že sdělení neuvádí důkladnou prognózu toho, jak by „svět obchodu“ mohl vypadat z perspektivy plánování politiky v horizontu 15 až 20 let; domnívá se, že tento přezkum by měl potvrdit ambice Komise, pokud jde o její dvoustranné obchodní vztahy v tomto období, včetně jasně vymezené geografické strategie, například prostřednictvím vytvoření nových dohod nebo cílů pro odstranění celních a necelních překážek s hlavními obchodními partnery; |
| --- | --- |

3.

trvá na tom, že EU potřebuje soudržnou dlouhodobou obchodní strategii, aby mohla reagovat na budoucí výzvy a zejména zohlednit nejdůležitější nově se rozvíjející země; zdůrazňuje, že taková strategie by měla vycházet z důkladné analýzy současných trendů světového obchodu a vnitřního i vnějšího vývoje EU a rovněž z rozmanitosti evropských podniků, jejich know-how a jejich technologického pokroku; lituje, že sdělení neuvádí důkladnou prognózu toho, jak by „svět obchodu“ mohl vypadat z perspektivy plánování politiky v horizontu 15 až 20 let; domnívá se, že tento přezkum by měl potvrdit ambice Komise, pokud jde o její dvoustranné obchodní vztahy v tomto období, včetně jasně vymezené geografické strategie, například prostřednictvím vytvoření nových dohod nebo cílů pro odstranění celních a necelních překážek s hlavními obchodními partnery;

| 4. | žádá Komisi, aby předložila takovou prognózu jako základ a představila do léta 2013 revidovanou střednědobou a dlouhodobou obchodní strategii, neboť sdělení o obchodu, růstu a celosvětových záležitostech ji neobsahuje; |
| --- | --- |

4.

žádá Komisi, aby předložila takovou prognózu jako základ a představila do léta 2013 revidovanou střednědobou a dlouhodobou obchodní strategii, neboť sdělení o obchodu, růstu a celosvětových záležitostech ji neobsahuje;

Parlament si je vědom toho, že obchodní politika není samoúčelná

| 5. | připomíná všem zúčastněným stranám, že moderní obchodní politika musí zohlednit jiné oblasti politik, jako jsou:






  a) | lidská práva, |
| --- | --- | --- |

5.

připomíná všem zúčastněným stranám, že moderní obchodní politika musí zohlednit jiné oblasti politik, jako jsou:

a)

lidská práva,

| b) | zajištění a vytváření pracovních míst, |
| --- | --- |

b)

zajištění a vytváření pracovních míst,

| c) | pracovní práva a hlavní pracovní normy Mezinárodní organizace práce, |
| --- | --- |

c)

pracovní práva a hlavní pracovní normy Mezinárodní organizace práce,

| d) | sociální odpovědnost podniků, |
| --- | --- |

d)

sociální odpovědnost podniků,

| e) | zemědělská politika, |
| --- | --- |

e)

zemědělská politika,

| f) | politika v oblasti životního prostředí, |
| --- | --- |

f)

politika v oblasti životního prostředí,

| g) | změna klimatu, |
| --- | --- |

g)

změna klimatu,

| h) | boj proti chudobě v rámci EU i mimo ni, |
| --- | --- |

h)

boj proti chudobě v rámci EU i mimo ni,

| i) | rozvojová politika, |
| --- | --- |

i)

rozvojová politika,

| j) | ochrana zájmů a práv spotřebitelů, |
| --- | --- |

j)

ochrana zájmů a práv spotřebitelů,

| k) | bezpečnost dodávek surovin a energie, |
| --- | --- |

k)

bezpečnost dodávek surovin a energie,

| l) | zahraniční politika, |
| --- | --- |

l)

zahraniční politika,

| m) | politika sousedství, |
| --- | --- |

m)

politika sousedství,

| n) | průmyslová politika, |
| --- | --- |

n)

průmyslová politika,

| o) | ochrana vlastnických práv včetně práv duševního vlastnictví, |
| --- | --- |

o)

ochrana vlastnických práv včetně práv duševního vlastnictví,

| p) | podpora právního státu; |
| --- | --- |

p)

podpora právního státu;

| 6. | zdůrazňuje, že zásady vyjádřené v usneseních ze dne 25. listopadu 2010, která Evropský parlament přijal velkou většinou, o lidských právech, sociálních a environmentálních normách v mezinárodních obchodních dohodách (30), o sociální odpovědnosti podniků v mezinárodních obchodních dohodách (31) a o politikách mezinárodního obchodu v kontextu naléhavých otázek spojených se změnou klimatu (32), by měly být horizontálně zohledněny a všechny smlouvy o volném obchodu by měly závazně obsahovat sociální a enviromentální normy a normy v oblasti lidských práv; |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje, že zásady vyjádřené v usneseních ze dne 25. listopadu 2010, která Evropský parlament přijal velkou většinou, o lidských právech, sociálních a environmentálních normách v mezinárodních obchodních dohodách (30), o sociální odpovědnosti podniků v mezinárodních obchodních dohodách (31) a o politikách mezinárodního obchodu v kontextu naléhavých otázek spojených se změnou klimatu (32), by měly být horizontálně zohledněny a všechny smlouvy o volném obchodu by měly závazně obsahovat sociální a enviromentální normy a normy v oblasti lidských práv;

| 7. | domnívá se, že dosáhnout cílů v oblasti klimatu lze pouze spoluprací s hlavními obchodními partnery EU, kteří jsou zároveň i největšími producenty CO2; |
| --- | --- |

7.

domnívá se, že dosáhnout cílů v oblasti klimatu lze pouze spoluprací s hlavními obchodními partnery EU, kteří jsou zároveň i největšími producenty CO2;

| 8. | zdůrazňuje, že ačkoliv by obchodní politika neměla být příliš omezována záležitostmi, které se přímo netýkají mezinárodního obchodu, není možné ji řešit zcela izolovaně, a zdůrazňuje, že je nezbytné nalézt rovnováhu mezi obchodními cíli Unie a ostatními aspekty její vnější politiky, jako je strategie pro životní prostředí, humanitární úkoly a dřívější závazky EU týkající se zajištění soudržnosti politik v zájmu rozvoje; vyzývá Komisi, aby připsala obchodním zájmům EU vůči jejím obchodním partnerům prioritu, a to zejména při vyjednávání o obchodních dohodách, a aby se při řešení obchodních otázek zasadila o lepší intrainstitucionální a interinstitucionální koordinaci; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje, že ačkoliv by obchodní politika neměla být příliš omezována záležitostmi, které se přímo netýkají mezinárodního obchodu, není možné ji řešit zcela izolovaně, a zdůrazňuje, že je nezbytné nalézt rovnováhu mezi obchodními cíli Unie a ostatními aspekty její vnější politiky, jako je strategie pro životní prostředí, humanitární úkoly a dřívější závazky EU týkající se zajištění soudržnosti politik v zájmu rozvoje; vyzývá Komisi, aby připsala obchodním zájmům EU vůči jejím obchodním partnerům prioritu, a to zejména při vyjednávání o obchodních dohodách, a aby se při řešení obchodních otázek zasadila o lepší intrainstitucionální a interinstitucionální koordinaci;

| 9. | naléhavě požaduje, aby budoucí dvoustranné a mnohostranné obchodní dohody byly nedílnou součástí dlouhodobé průmyslové strategie EU, zejména pro udržitelnou obnovu a posílení průmyslové struktury a pracovních míst, která tato strategie v Evropské unii vytváří; |
| --- | --- |

9.

naléhavě požaduje, aby budoucí dvoustranné a mnohostranné obchodní dohody byly nedílnou součástí dlouhodobé průmyslové strategie EU, zejména pro udržitelnou obnovu a posílení průmyslové struktury a pracovních míst, která tato strategie v Evropské unii vytváří;

| 10. | zdůrazňuje, že obchodní politika je důležitým prvkem nové průmyslové politiky Unie a že obchod by měl být založen na spravedlivé celosvětové konkurenci a na úplné reciprocitě v zájmu udržení zdravé výrobní základny v Evropě; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že obchodní politika je důležitým prvkem nové průmyslové politiky Unie a že obchod by měl být založen na spravedlivé celosvětové konkurenci a na úplné reciprocitě v zájmu udržení zdravé výrobní základny v Evropě;

Parlament rozhodně prosazuje mnohostranný přístup v rámci WTO

| 11. | opakuje, že mnohostranný obchodní systém, který ztělesňuje Světová obchodní organizace (WTO), je i nadále tím nejlepším rámcem pro dosažení svobodného a spravedlivého obchodu na globální úrovni; domnívá se však, že systém WTO, a zejména její Orgán pro řešení sporů, by měl být reformován s cílem zvýšit jeho efektivitu, a že by EU měla připravit návrhy na posílení WTO a rozšíření její normotvorné funkce na nové oblasti obchodní politiky, mimo jiné zajištěním toho, že normy WTO budou interpretovány a rozvíjeny způsobem, který podpoří závazky přijaté v mnohostranných dohodách o životním prostředí; |
| --- | --- |

11.

opakuje, že mnohostranný obchodní systém, který ztělesňuje Světová obchodní organizace (WTO), je i nadále tím nejlepším rámcem pro dosažení svobodného a spravedlivého obchodu na globální úrovni; domnívá se však, že systém WTO, a zejména její Orgán pro řešení sporů, by měl být reformován s cílem zvýšit jeho efektivitu, a že by EU měla připravit návrhy na posílení WTO a rozšíření její normotvorné funkce na nové oblasti obchodní politiky, mimo jiné zajištěním toho, že normy WTO budou interpretovány a rozvíjeny způsobem, který podpoří závazky přijaté v mnohostranných dohodách o životním prostředí;

| 12. | lituje, že se ještě po deseti letech jednací kolo z Dohá nepodařilo uzavřít a že takovéto nutné a rozumné uzavření se v současnosti zdá být velmi nepravděpodobné; opakuje svou pevnou podporu úspěšnému uzavření jednacího kola z Dohá, maje na paměti, že dobrý závěr by měl odrážet posuny ve světových obchodních tocích a v distribuci přínosů plynoucích ze světového obchodu od doby, kdy bylo toto kolo zahájeno, a má rovněž na paměti potřebu vyváženého textu NAMA, který zaručí přístup na rozvíjející se trhy, jako jsou Indie, Čína a země ASEAN, a zároveň zabrání rozvíjejícím se ekonomikám, aby využívaly možností NAMA k ochraně konkrétních klíčových odvětví prostřednictvím udržování vysoké úrovně cel; |
| --- | --- |

12.

lituje, že se ještě po deseti letech jednací kolo z Dohá nepodařilo uzavřít a že takovéto nutné a rozumné uzavření se v současnosti zdá být velmi nepravděpodobné; opakuje svou pevnou podporu úspěšnému uzavření jednacího kola z Dohá, maje na paměti, že dobrý závěr by měl odrážet posuny ve světových obchodních tocích a v distribuci přínosů plynoucích ze světového obchodu od doby, kdy bylo toto kolo zahájeno, a má rovněž na paměti potřebu vyváženého textu NAMA, který zaručí přístup na rozvíjející se trhy, jako jsou Indie, Čína a země ASEAN, a zároveň zabrání rozvíjejícím se ekonomikám, aby využívaly možností NAMA k ochraně konkrétních klíčových odvětví prostřednictvím udržování vysoké úrovně cel;

Parlament vnímá dohody o volném obchodu (FTA) jako důležité nástroje pro přístup na trh

| 13. | opakuje, že všechny nové dohody o volném obchodu uzavřené Evropskou unií by měly být slučitelné s WTO a měly by být komplexní, ambiciózní, i pokud jde o udržitelný rozvoj, vyvážené a měly by vést k recipročnímu přístupu na trhy a jít nad rámec jak stávajících mnohostranných závazků, tak závazků očekávaných v důsledku úspěšného zakončení jednání o rozvojovém programu z Dohá; vítá pokrok dosažený během některých jednání; současně lituje, že většina jednání dosud nebyla uzavřena; žádá Komisi, aby zanalyzovala, co lze podniknout nebo změnit, aby byla dosud otevřená jednání o dohodě o volném obchodu završena úspěšněji a rychleji, avšak nikdy za cenu obětování evropských zájmů, neboť obsah by měl mít vždy přednost před načasováním; vyzývá Komisi, aby zanalyzovala případné dopady, zejména ve smyslu pracovních míst, aby mohla upravit své mandáty tak, aby byla schopna uzavírat dohody o volném obchodu, jež budou dlouhodobě prospěšné pro růst EU; vyzývá Komisi, aby analyzovala možnost zahrnout do dvoustranných dohod o volném obchodu mechanismy WTO pro řešení sporů; žádá Komisi, aby omezila tzv. špagetový efekt (komplikace vznikající uplatňováním domácích pravidel o původu při uzavírání mezinárodních obchodních dohod), např. vyjednáním mnohostranných pravidel o původu; vyzývá k začlenění kapitoly o udržitelnosti, která je propojena s ochrannými doložkami, aby byly v rámci dohod o volném obchodu pokryty oblasti, jako je obchod, životní prostředí, výroba a zpracovatelství; |
| --- | --- |

13.

opakuje, že všechny nové dohody o volném obchodu uzavřené Evropskou unií by měly být slučitelné s WTO a měly by být komplexní, ambiciózní, i pokud jde o udržitelný rozvoj, vyvážené a měly by vést k recipročnímu přístupu na trhy a jít nad rámec jak stávajících mnohostranných závazků, tak závazků očekávaných v důsledku úspěšného zakončení jednání o rozvojovém programu z Dohá; vítá pokrok dosažený během některých jednání; současně lituje, že většina jednání dosud nebyla uzavřena; žádá Komisi, aby zanalyzovala, co lze podniknout nebo změnit, aby byla dosud otevřená jednání o dohodě o volném obchodu završena úspěšněji a rychleji, avšak nikdy za cenu obětování evropských zájmů, neboť obsah by měl mít vždy přednost před načasováním; vyzývá Komisi, aby zanalyzovala případné dopady, zejména ve smyslu pracovních míst, aby mohla upravit své mandáty tak, aby byla schopna uzavírat dohody o volném obchodu, jež budou dlouhodobě prospěšné pro růst EU; vyzývá Komisi, aby analyzovala možnost zahrnout do dvoustranných dohod o volném obchodu mechanismy WTO pro řešení sporů; žádá Komisi, aby omezila tzv. špagetový efekt (komplikace vznikající uplatňováním domácích pravidel o původu při uzavírání mezinárodních obchodních dohod), např. vyjednáním mnohostranných pravidel o původu; vyzývá k začlenění kapitoly o udržitelnosti, která je propojena s ochrannými doložkami, aby byly v rámci dohod o volném obchodu pokryty oblasti, jako je obchod, životní prostředí, výroba a zpracovatelství;

| 14. | připomíná Komisi, aby v rámci definování obchodních priorit, pokud jde o harmonogramy a strategické geografické oblasti, provedla důkladné, nestranné a nezaujaté ex-ante vyhodnocení evropských zájmů, než rozhodne o budoucích partnerech pro FTA a mandátech pro jednání; zdůrazňuje, že dohody o volném obchodu by měly být dojednávány pouze se státy ekonomického zájmu a měly by respektovat klíčové zásady, jako je reciprocita, snižování cel způsobem „nulový tarif za nulový tarif“, odstranění všech necelních překážek, zákaz režimů navracení cla a jednotné uplatnění vysoké hranice pravidel původu; připomíná Komisi a Radě, aby vzaly vážně názory Parlamentu při rozhodování o těchto mandátech; vyzývá Komisi, aby před uzavřením vyjednávání a v pravidelných intervalech v průběhu trvání dané dohody prováděla prostřednictvím podrobných konzultací se všemi dotčenými stranami rozsáhlá posouzení dopadu, zejména pokud jde o dopad na různá odvětví a sektory Evropské unie; upozorňuje Komisi a Radu, že pokud chtějí, aby Parlament zodpovědně využíval svých schvalovacích pravomocí, musejí jej zapojit do všech fází vyjednávání počínaje schválením vyjednávacího mandátu a dále do každého z jednotlivých kol vyjednávání; |
| --- | --- |

14.

připomíná Komisi, aby v rámci definování obchodních priorit, pokud jde o harmonogramy a strategické geografické oblasti, provedla důkladné, nestranné a nezaujaté ex-ante vyhodnocení evropských zájmů, než rozhodne o budoucích partnerech pro FTA a mandátech pro jednání; zdůrazňuje, že dohody o volném obchodu by měly být dojednávány pouze se státy ekonomického zájmu a měly by respektovat klíčové zásady, jako je reciprocita, snižování cel způsobem „nulový tarif za nulový tarif“, odstranění všech necelních překážek, zákaz režimů navracení cla a jednotné uplatnění vysoké hranice pravidel původu; připomíná Komisi a Radě, aby vzaly vážně názory Parlamentu při rozhodování o těchto mandátech; vyzývá Komisi, aby před uzavřením vyjednávání a v pravidelných intervalech v průběhu trvání dané dohody prováděla prostřednictvím podrobných konzultací se všemi dotčenými stranami rozsáhlá posouzení dopadu, zejména pokud jde o dopad na různá odvětví a sektory Evropské unie; upozorňuje Komisi a Radu, že pokud chtějí, aby Parlament zodpovědně využíval svých schvalovacích pravomocí, musejí jej zapojit do všech fází vyjednávání počínaje schválením vyjednávacího mandátu a dále do každého z jednotlivých kol vyjednávání;

Parlament požaduje více lepších výsledků vyplývajících z dialogů na vysoké úrovni s hlavními obchodními partnery, jako jsou USA, Čína, Japonsko a Rusko

| 15. | zdůrazňuje, že je důležité dosáhnout pokroku v našich obchodních vztazích s hlavními obchodními partnery, jako jsou USA, Čína, Japonsko a Rusko, v odstraňování celních a necelních překážek, zejména co se týče technických norem, práv duševního vlastnictví, přístupu na trh, veřejných zakázek a dodávek surovin; lituje však, že v těchto oblastech dosud nebylo dosaženo dostatečného pokroku; naléhavě proto vyzývá Komisi, aby vedla proaktivnější jednání s cílem úspěšně dosáhnout pokroku v našich obchodních vztazích s těmito zeměmi, a povzbuzuje naše obchodní partnery, aby se zachovali stejně; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že je důležité dosáhnout pokroku v našich obchodních vztazích s hlavními obchodními partnery, jako jsou USA, Čína, Japonsko a Rusko, v odstraňování celních a necelních překážek, zejména co se týče technických norem, práv duševního vlastnictví, přístupu na trh, veřejných zakázek a dodávek surovin; lituje však, že v těchto oblastech dosud nebylo dosaženo dostatečného pokroku; naléhavě proto vyzývá Komisi, aby vedla proaktivnější jednání s cílem úspěšně dosáhnout pokroku v našich obchodních vztazích s těmito zeměmi, a povzbuzuje naše obchodní partnery, aby se zachovali stejně;

| 16. | zdůrazňuje, že musí pokračovat posilování transatlantických hospodářských vztahů, přičemž však nesmí být ohroženy politiky EU v oblastech, jako jsou například environmentální normy, kulturní rozmanitost, sociální práva a veřejné služby; zdůrazňuje zejména, že je důležité dosáhnout většího pokroku ve světově největším obchodním vztahu, a to především co se týče norem a technických překážek obchodu; vítá obnovení Smlouvy o ES a poznamenává, že má-li být úspěšný, musí být tento dialog na všech úrovních dále prohlouben, a že by se setkání na vysoké úrovni mezi Komisí, Evropským parlamentem a jejich protějšky z USA měla pořádat v pravidelnějších intervalech; navrhuje, aby jak Evropská unie, tak i Spojené státy pracovaly na rozvoji vznikající komplexní „transatlantické iniciativy za růst a pracovní příležitosti“ obsahující plány, podle nichž by zbývající necelní překážky bránící obchodu a investicím měly být odstraněny do roku 2020 („transatlantický trh“), a aby učinily kroky směřující k zavedení nulových celních sazeb pro určité skupiny produktů, jak začátkem tohoto měsíce navrhla Obchodní komora USA; domnívá se, že tato iniciativa by měla být zařazena na pořady jednání nadcházejících zasedání Transatlantické hospodářské rady a příštího summitu EU a USA; |
| --- | --- |

16.

zdůrazňuje, že musí pokračovat posilování transatlantických hospodářských vztahů, přičemž však nesmí být ohroženy politiky EU v oblastech, jako jsou například environmentální normy, kulturní rozmanitost, sociální práva a veřejné služby; zdůrazňuje zejména, že je důležité dosáhnout většího pokroku ve světově největším obchodním vztahu, a to především co se týče norem a technických překážek obchodu; vítá obnovení Smlouvy o ES a poznamenává, že má-li být úspěšný, musí být tento dialog na všech úrovních dále prohlouben, a že by se setkání na vysoké úrovni mezi Komisí, Evropským parlamentem a jejich protějšky z USA měla pořádat v pravidelnějších intervalech; navrhuje, aby jak Evropská unie, tak i Spojené státy pracovaly na rozvoji vznikající komplexní „transatlantické iniciativy za růst a pracovní příležitosti“ obsahující plány, podle nichž by zbývající necelní překážky bránící obchodu a investicím měly být odstraněny do roku 2020 („transatlantický trh“), a aby učinily kroky směřující k zavedení nulových celních sazeb pro určité skupiny produktů, jak začátkem tohoto měsíce navrhla Obchodní komora USA; domnívá se, že tato iniciativa by měla být zařazena na pořady jednání nadcházejících zasedání Transatlantické hospodářské rady a příštího summitu EU a USA;

| 17. | žádá, aby Komise provedla zhodnocení celkového dopadu z hlediska výhod a nevýhod v jednotlivých průmyslových odvětvích a v sektoru zaměstnanosti v Evropě, což umožní dosáhnout pokroku v hospodářském a obchodním dialogu na vysoké úrovni s Čínou (HED); konstatuje, že obchodní strategie EU vůči Číně musí klást důraz na zohledňování evropských zájmů, zejména pokud jde o práva duševního vlastnictví, přístup na trh, veřejné zakázky a suroviny, a na dodržování zásady reciprocity; zdůrazňuje, že chce-li se Čína vyhnout použití nástrojů na obranu obchodu, musí splnit své závazky vůči WTO; trvá na tom, že by Unie měla systematičtěji uplatňovat vhodné právní nástroje, kdykoli Čína své závazky nedodržuje; |
| --- | --- |

17.

žádá, aby Komise provedla zhodnocení celkového dopadu z hlediska výhod a nevýhod v jednotlivých průmyslových odvětvích a v sektoru zaměstnanosti v Evropě, což umožní dosáhnout pokroku v hospodářském a obchodním dialogu na vysoké úrovni s Čínou (HED); konstatuje, že obchodní strategie EU vůči Číně musí klást důraz na zohledňování evropských zájmů, zejména pokud jde o práva duševního vlastnictví, přístup na trh, veřejné zakázky a suroviny, a na dodržování zásady reciprocity; zdůrazňuje, že chce-li se Čína vyhnout použití nástrojů na obranu obchodu, musí splnit své závazky vůči WTO; trvá na tom, že by Unie měla systematičtěji uplatňovat vhodné právní nástroje, kdykoli Čína své závazky nedodržuje;

| 18. | vítá vyřešení zbývajících bilaterálních otázek pro přistoupení Ruska k WTO a považuje rychlé přistoupení k WTO za důležitou prioritu; rovněž vítá bilaterální jednání o komplexní dohodě mezi EU a Ruskem a naléhavě vyzývá Rusko, aby zlepšilo obchodní prostředí pro subjekty EU působící v Rusku; |
| --- | --- |

18.

vítá vyřešení zbývajících bilaterálních otázek pro přistoupení Ruska k WTO a považuje rychlé přistoupení k WTO za důležitou prioritu; rovněž vítá bilaterální jednání o komplexní dohodě mezi EU a Ruskem a naléhavě vyzývá Rusko, aby zlepšilo obchodní prostředí pro subjekty EU působící v Rusku;

| 19. | konstatuje, že Parlament má zájem na zlepšení obchodních vztahů mezi EU a Japonskem tím, že se v prvé řadě odstraní necelní překážky obchodu a investic; není spokojen se zanedbatelným pokrokem dosaženým v této oblasti v posledních letech; žádá Komisi, aby v přiměřeném termínu předložila Parlamentu komplexní hodnocení dopadu s možnými výhodami a nevýhodami dohody o volném obchodu mezi EU a Japonskem, dříve než přijme jakékoli závazky; |
| --- | --- |

19.

konstatuje, že Parlament má zájem na zlepšení obchodních vztahů mezi EU a Japonskem tím, že se v prvé řadě odstraní necelní překážky obchodu a investic; není spokojen se zanedbatelným pokrokem dosaženým v této oblasti v posledních letech; žádá Komisi, aby v přiměřeném termínu předložila Parlamentu komplexní hodnocení dopadu s možnými výhodami a nevýhodami dohody o volném obchodu mezi EU a Japonskem, dříve než přijme jakékoli závazky;

| 20. | uznává úspěchy dosažené v rámci strategie přístupu na trh a zamezení protekcionistickým opatřením v době finanční krize; vítá proto strategii přístupu na trh a úzkou spolupráci mezi Komisí, členskými státy a všemi aktéry; vyzývá nicméně Komisi a členské státy, aby více podporovaly a propagovaly využívání existujících dostupných iniciativ a nástrojů, jako jsou „databáze tržních příležitostí“ a „export helpdesk“, aby občané a malé a střední podniky mohli plně využívat výhod obchodních vztahů EU; |
| --- | --- |

20.

uznává úspěchy dosažené v rámci strategie přístupu na trh a zamezení protekcionistickým opatřením v době finanční krize; vítá proto strategii přístupu na trh a úzkou spolupráci mezi Komisí, členskými státy a všemi aktéry; vyzývá nicméně Komisi a členské státy, aby více podporovaly a propagovaly využívání existujících dostupných iniciativ a nástrojů, jako jsou „databáze tržních příležitostí“ a „export helpdesk“, aby občané a malé a střední podniky mohli plně využívat výhod obchodních vztahů EU;

| 21. | zdůrazňuje, že hlavní důvod hospodářského úspěchu EU spočívá v činnosti různých hospodářských subjektů, včetně malých a středních podniků i nadnárodních společností; nabádá proto Komisi, aby ve všech obchodních jednáních a nových vnitřních nařízeních zohlednila specifické potřeby a zájmy různých hospodářských subjektů; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že hlavní důvod hospodářského úspěchu EU spočívá v činnosti různých hospodářských subjektů, včetně malých a středních podniků i nadnárodních společností; nabádá proto Komisi, aby ve všech obchodních jednáních a nových vnitřních nařízeních zohlednila specifické potřeby a zájmy různých hospodářských subjektů;

Na druhé straně však Unie jako relativně otevřená ekonomika potřebuje účinné nástroje na obranu obchodu

| 22. | opakuje, že s pokračujícím úsilím o další liberalizaci obchodu je nutné zachovat si schopnost ochránit evropské výrobce před nekalými obchodními praktikami; považuje proto nástroje na obranu obchodu za nepostradatelnou součást strategie EU, přestože by nikdy neměly být využívány se zlým úmyslem jako protekcionistické opatření; vítá veškeré úsilí o zjednodušení a urychlení postupů využití těchto nástrojů, mimo jiné prostřednictvím lepší transparentnosti a předvídatelnosti, a o zvýšení jejich dostupnosti pro průmysl Unie, zejména pro malé a střední podniky (např. helpdesk pro podání stížností v oblasti přístupu na trh); |
| --- | --- |

22.

opakuje, že s pokračujícím úsilím o další liberalizaci obchodu je nutné zachovat si schopnost ochránit evropské výrobce před nekalými obchodními praktikami; považuje proto nástroje na obranu obchodu za nepostradatelnou součást strategie EU, přestože by nikdy neměly být využívány se zlým úmyslem jako protekcionistické opatření; vítá veškeré úsilí o zjednodušení a urychlení postupů využití těchto nástrojů, mimo jiné prostřednictvím lepší transparentnosti a předvídatelnosti, a o zvýšení jejich dostupnosti pro průmysl Unie, zejména pro malé a střední podniky (např. helpdesk pro podání stížností v oblasti přístupu na trh);

Konkurenceschopnost a hospodářský úspěch EU nemohou existovat bez služeb a dobré ochrany přímých zahraničních investic

| 23. | zdůrazňuje výrazně zvýšený potenciál zboží a služeb v mezinárodním obchodě, ale opakuje, že přístup na trh a odstranění překážek obchodu na úrovni WTO a v jednáních o dohodách o volném obchodu nedokázaly držet krok s tímto vývojem; je si vědom toho, že mnoho překážek obchodu se zbožím a službami může být zapříčiněno zejména vnitrostátními předpisy; připomíná, že jakákoli další liberalizace v této oblasti nesmí podkopávat schopnost rozvíjet existující a budoucí služby veřejného zájmu, které jsou klíčovou součástí udržitelného rozvoje ve všech zemích; |
| --- | --- |

23.

zdůrazňuje výrazně zvýšený potenciál zboží a služeb v mezinárodním obchodě, ale opakuje, že přístup na trh a odstranění překážek obchodu na úrovni WTO a v jednáních o dohodách o volném obchodu nedokázaly držet krok s tímto vývojem; je si vědom toho, že mnoho překážek obchodu se zbožím a službami může být zapříčiněno zejména vnitrostátními předpisy; připomíná, že jakákoli další liberalizace v této oblasti nesmí podkopávat schopnost rozvíjet existující a budoucí služby veřejného zájmu, které jsou klíčovou součástí udržitelného rozvoje ve všech zemích;

| 24. | požaduje, aby Komise přinutila naše obchodní partnery poskytnout našim poskytovatelům služeb lepší přístup na trh v průmyslových zemích a hlavních rozvíjejících se ekonomikách, maje na paměti, že vnitřní trh EU je již značně otevřen zahraničním poskytovatelům služeb; poznamenává však, že některé veřejné služby musí zůstat vyloučeny na základě národních nebo regionálních kulturních odlišností; |
| --- | --- |

24.

požaduje, aby Komise přinutila naše obchodní partnery poskytnout našim poskytovatelům služeb lepší přístup na trh v průmyslových zemích a hlavních rozvíjejících se ekonomikách, maje na paměti, že vnitřní trh EU je již značně otevřen zahraničním poskytovatelům služeb; poznamenává však, že některé veřejné služby musí zůstat vyloučeny na základě národních nebo regionálních kulturních odlišností;

| 25. | ve světle budoucí evropské investiční politiky považuje ochranu investorů za hlavní prioritu a domnívá se, že současně je třeba zajistit a chránit veřejnou regulační kapacitu; žádá proto Komisi, aby zajistila právní jistotu ochrany pro investory z EU; vyzývá Radu, aby dala Komisi své mandáty v oblasti budoucích investičních dohod při zohlednění názorů a postojů Parlamentu vyjádřených v usnesení ze dne 6. dubna 2011 o budoucí evropské mezinárodní investiční politice (33); |
| --- | --- |

25.

ve světle budoucí evropské investiční politiky považuje ochranu investorů za hlavní prioritu a domnívá se, že současně je třeba zajistit a chránit veřejnou regulační kapacitu; žádá proto Komisi, aby zajistila právní jistotu ochrany pro investory z EU; vyzývá Radu, aby dala Komisi své mandáty v oblasti budoucích investičních dohod při zohlednění názorů a postojů Parlamentu vyjádřených v usnesení ze dne 6. dubna 2011 o budoucí evropské mezinárodní investiční politice (33);

| 26. | připomíná, že se zeměmi Afriky, Latinské Ameriky a Asie má EU tradiční vazby, a že je tedy žádoucí zavést vůči těmto zemím takovou investiční politiku, která zajistí udržitelný rozvoj; |
| --- | --- |

26.

připomíná, že se zeměmi Afriky, Latinské Ameriky a Asie má EU tradiční vazby, a že je tedy žádoucí zavést vůči těmto zemím takovou investiční politiku, která zajistí udržitelný rozvoj;

| 27. | uznává, že dočasný pohyb fyzických osob (režim IV) má v rámci dvoustranných jednání EU významnou roli; věří, že je důležité, aby režim IV nepodrýval principy kolektivního vyjednávání a právní předpisy upravující minimální mzdu; |
| --- | --- |

27.

uznává, že dočasný pohyb fyzických osob (režim IV) má v rámci dvoustranných jednání EU významnou roli; věří, že je důležité, aby režim IV nepodrýval principy kolektivního vyjednávání a právní předpisy upravující minimální mzdu;

Parlament žádá pozitivní reciprocitu na mezinárodních trzích veřejných zakázek

| 28. | lituje, že velké míře otevřenosti trhů veřejných zakázek v EU na všech úrovních státní správy v mnoha případech neodpovídá obdobný přístup pro dodavatele z EU v zahraničí; podotýká, že některé veřejné služby musí zůstat vyloučeny na základě národních nebo regionálních kulturních odlišností; |
| --- | --- |

28.

lituje, že velké míře otevřenosti trhů veřejných zakázek v EU na všech úrovních státní správy v mnoha případech neodpovídá obdobný přístup pro dodavatele z EU v zahraničí; podotýká, že některé veřejné služby musí zůstat vyloučeny na základě národních nebo regionálních kulturních odlišností;

| 29. | žádá, aby Komise pracovala na pozitivním recipročním přístupu v tomto důležitém odvětví hospodářství, maje na paměti, že jasnou prioritou recipročního přístupu není uzavření našich trhů, nýbrž otevření zahraničních trhů veřejných zakázek; |
| --- | --- |

29.

žádá, aby Komise pracovala na pozitivním recipročním přístupu v tomto důležitém odvětví hospodářství, maje na paměti, že jasnou prioritou recipročního přístupu není uzavření našich trhů, nýbrž otevření zahraničních trhů veřejných zakázek;

Parlament žádá ambiciózní pokus o vypořádání se s regulačními překážkami – v rámci Evropy i mimo ni

| 30. | zdůrazňuje rostoucí důležitost regulačních otázek pro mezinárodní obchod, a vyzývá proto k větší konsistenci mezi pravidly a praktikami EU a našich hlavních obchodních partnerů, maje rozhodně na paměti, že by to nemělo snížit úroveň norem EU, nýbrž vést k lepšímu přijímání stávajících mnohostranných norem; |
| --- | --- |

30.

zdůrazňuje rostoucí důležitost regulačních otázek pro mezinárodní obchod, a vyzývá proto k větší konsistenci mezi pravidly a praktikami EU a našich hlavních obchodních partnerů, maje rozhodně na paměti, že by to nemělo snížit úroveň norem EU, nýbrž vést k lepšímu přijímání stávajících mnohostranných norem;

| 31. | zdůrazňuje, že harmonizaci mezinárodních norem a certifikačních postupů s třetími zeměmi nelze provést za cenu nižších technických, zdravotních a bezpečnostních norem a norem v oblasti ochrany spotřebitele; vyzývá Komisi, aby chránila normy EU a aby je účinně prosazovala ve vztahu k dovozcům a hospodářským subjektům, které prodávají své výrobky na evropském trhu; |
| --- | --- |

31.

zdůrazňuje, že harmonizaci mezinárodních norem a certifikačních postupů s třetími zeměmi nelze provést za cenu nižších technických, zdravotních a bezpečnostních norem a norem v oblasti ochrany spotřebitele; vyzývá Komisi, aby chránila normy EU a aby je účinně prosazovala ve vztahu k dovozcům a hospodářským subjektům, které prodávají své výrobky na evropském trhu;

| 32. | vítá návrh Aktu o jednotném trhu, pokud jde o sbližování právních předpisů s hlavními obchodními partnery EU, a to zejména v oblastech ochrany spotřebitele a životního prostředí, dobrých životních podmínek zvířat, zdravotních a pracovních standardů; zdůrazňuje, že je důležité přijmout v těchto klíčových oblastech mezinárodní standardy na vysoké úrovni; potvrzuje, že politiky standardizace, vzájemného uznávání, licencí, služeb a přístupu k veřejným zakázkám by měly být ústřední součástí jednání o dohodách o volném obchodu; |
| --- | --- |

32.

vítá návrh Aktu o jednotném trhu, pokud jde o sbližování právních předpisů s hlavními obchodními partnery EU, a to zejména v oblastech ochrany spotřebitele a životního prostředí, dobrých životních podmínek zvířat, zdravotních a pracovních standardů; zdůrazňuje, že je důležité přijmout v těchto klíčových oblastech mezinárodní standardy na vysoké úrovni; potvrzuje, že politiky standardizace, vzájemného uznávání, licencí, služeb a přístupu k veřejným zakázkám by měly být ústřední součástí jednání o dohodách o volném obchodu;

| 33. | žádá Komisi, aby zahrnula aspekt mezinárodní konkurenceschopnosti do všech hodnocení dopadů souvisejících s novými legislativními návrhy; |
| --- | --- |

33.

žádá Komisi, aby zahrnula aspekt mezinárodní konkurenceschopnosti do všech hodnocení dopadů souvisejících s novými legislativními návrhy;

| 34. | připomíná Komisi, aby věnovala mimořádnou pozornost problému „necelních překážek“ a regulačních překážek, které se v mnohých státech vyskytují, mimo jiné i v členských státech WTO, v souvislosti s evropským exportem, a to i s ohledem na budoucí dohody obchodního partnerství; zdůrazňuje nutnost, aby při jednáních byly zohledněny intervenční nástroje sloužící k obnovení vzájemnosti a rovnováhy mezi stranami, jsou-li přijata jednostranná opatření („necelní překážky“), a to i pouze na správní úrovni (certifikace, inspekce), která by mohla přinést konkurenční nevýhodu pro evropské podniky a nerovnováhu provozních podmínek; vyzývá EU, aby na mezinárodní úrovni podporovala spolupráci v oblasti regulace v zájmu posílení rovnocennosti a soudržnosti mezinárodních norem a v zájmu omezení sporů a souvisejících obchodních nákladů; |
| --- | --- |

34.

připomíná Komisi, aby věnovala mimořádnou pozornost problému „necelních překážek“ a regulačních překážek, které se v mnohých státech vyskytují, mimo jiné i v členských státech WTO, v souvislosti s evropským exportem, a to i s ohledem na budoucí dohody obchodního partnerství; zdůrazňuje nutnost, aby při jednáních byly zohledněny intervenční nástroje sloužící k obnovení vzájemnosti a rovnováhy mezi stranami, jsou-li přijata jednostranná opatření („necelní překážky“), a to i pouze na správní úrovni (certifikace, inspekce), která by mohla přinést konkurenční nevýhodu pro evropské podniky a nerovnováhu provozních podmínek; vyzývá EU, aby na mezinárodní úrovni podporovala spolupráci v oblasti regulace v zájmu posílení rovnocennosti a soudržnosti mezinárodních norem a v zájmu omezení sporů a souvisejících obchodních nákladů;

Parlament se angažuje v boji proti chudobě v EU i mimo ni

| 35. | připomíná, že Parlament významně podporuje myšlenku svobodného a spravedlivého obchodu – nejen členské státy, ale také EU jako celek má sociální odpovědnost; jak Fond soudržnosti EU, tak Fond pro přizpůsobení se globalizaci musí být využívány a dále rozvíjeny v zájmu lidu a na podporu neustálé tvorby nových konkurenceschopných pracovních míst v Unii; |
| --- | --- |

35.

připomíná, že Parlament významně podporuje myšlenku svobodného a spravedlivého obchodu – nejen členské státy, ale také EU jako celek má sociální odpovědnost; jak Fond soudržnosti EU, tak Fond pro přizpůsobení se globalizaci musí být využívány a dále rozvíjeny v zájmu lidu a na podporu neustálé tvorby nových konkurenceschopných pracovních míst v Unii;

| 36. | připomíná, že mikropodniky a malé a střední podniky představují 99 % všech podniků v EU a mají obrovský potenciál pro vytváření nových pracovních míst a inovací; proto se domnívá, že vnitřní a vnější politiky by měly lépe řešit jejich specifické potřeby, aby podpořily jejich konkurenceschopnost, a že musí být kladen zvláštní důraz na zlepšení Fondu soudržnosti EU, co se týče přístupnosti a transparentnosti, aby se zvýšila konkurenceschopnost malých a středních podniků; |
| --- | --- |

36.

připomíná, že mikropodniky a malé a střední podniky představují 99 % všech podniků v EU a mají obrovský potenciál pro vytváření nových pracovních míst a inovací; proto se domnívá, že vnitřní a vnější politiky by měly lépe řešit jejich specifické potřeby, aby podpořily jejich konkurenceschopnost, a že musí být kladen zvláštní důraz na zlepšení Fondu soudržnosti EU, co se týče přístupnosti a transparentnosti, aby se zvýšila konkurenceschopnost malých a středních podniků;

| 37. | konstatuje, že v oblasti vnější politiky Parlament podporuje Komisi v jejím cíli posilovat mimo jiné trvale udržitelný rozvoj, volný a spravedlivý obchod, mezinárodní pracovní normy a důstojnou práci, například vyjednáváním dohod o hospodářské spolupráci, které spojují zájmy Evropy a skupiny zemí AKT; připomíná, že obchodní politika musí podporovat rozvoj, umožňovat lepší regionální spolupráci, podněcovat investice a zlepšovat hospodářskou správu a připomenout všem zúčastněným stranám, že jiné oblasti světa prokázaly, jak může obchod přispět k blahobytu; žádá Komisi o integrovaný přístup v oblasti obchodní, zahraniční, rozvojové, sociální, zemědělské a environmentální politiky; opakovaně Komisi vyzývá, aby zajistila koordinované politiky v zájmu podpory spravedlivého obchodování (Fair Trade); |
| --- | --- |

37.

konstatuje, že v oblasti vnější politiky Parlament podporuje Komisi v jejím cíli posilovat mimo jiné trvale udržitelný rozvoj, volný a spravedlivý obchod, mezinárodní pracovní normy a důstojnou práci, například vyjednáváním dohod o hospodářské spolupráci, které spojují zájmy Evropy a skupiny zemí AKT; připomíná, že obchodní politika musí podporovat rozvoj, umožňovat lepší regionální spolupráci, podněcovat investice a zlepšovat hospodářskou správu a připomenout všem zúčastněným stranám, že jiné oblasti světa prokázaly, jak může obchod přispět k blahobytu; žádá Komisi o integrovaný přístup v oblasti obchodní, zahraniční, rozvojové, sociální, zemědělské a environmentální politiky; opakovaně Komisi vyzývá, aby zajistila koordinované politiky v zájmu podpory spravedlivého obchodování (Fair Trade);

| 38. | připomíná, že EU má v rámci své nové obchodní strategie zvláštní zájem na podpoře vnitřního rozvoje nejvzdálenějších regionů, a to vzhledem k jejich biologické rozmanitosti a zeměpisné poloze, která umožňuje EU získat přístup k moři a tropickým pralesům a prostor pro zkoušky a vesmírný výzkum; |
| --- | --- |

38.

připomíná, že EU má v rámci své nové obchodní strategie zvláštní zájem na podpoře vnitřního rozvoje nejvzdálenějších regionů, a to vzhledem k jejich biologické rozmanitosti a zeměpisné poloze, která umožňuje EU získat přístup k moři a tropickým pralesům a prostor pro zkoušky a vesmírný výzkum;

| 39. | s ohledem na dohody o hospodářské spolupráci vyzývá Komisi, aby respektovala dřívější usnesení Parlamentu o nutnosti projevit flexibilitu při jednáních s našimi partnery a aby dodržela závazek, že k rozvojovým zemím bude přistupovat zvláštním a rozdílným způsobem; |
| --- | --- |

39.

s ohledem na dohody o hospodářské spolupráci vyzývá Komisi, aby respektovala dřívější usnesení Parlamentu o nutnosti projevit flexibilitu při jednáních s našimi partnery a aby dodržela závazek, že k rozvojovým zemím bude přistupovat zvláštním a rozdílným způsobem;

| 40. | poznamenává, že Parlament plánuje přijmout budoucí všeobecný systém preferencí, jehož součástí by mělo být lepší zaměření na to, jak nejpotřebnější země, které splňují naše požadavky „Obchodu a“, mohou získat výhody vyplývající ze všeobecného systému preferencí; |
| --- | --- |

40.

poznamenává, že Parlament plánuje přijmout budoucí všeobecný systém preferencí, jehož součástí by mělo být lepší zaměření na to, jak nejpotřebnější země, které splňují naše požadavky „Obchodu a“, mohou získat výhody vyplývající ze všeobecného systému preferencí;

| 41. | žádá Komisi, aby zvážila možnost přijetí opatření týkajících se mimořádné obchodní pomoci zemím postiženým přírodními katastrofami a konflikty s cílem obnovit jejich ekonomiky; žádá Komisi, aby předložila konkrétní příklady opatření, která by mohla rychle pomoci v mimořádné situaci z krátkodobého hlediska, i opatření, která by mohla mít dopad na střednědobý a dlouhodobý rozvoj, předtím, než by Parlament žádala o souhlas s takovými opatřeními; |
| --- | --- |

41.

žádá Komisi, aby zvážila možnost přijetí opatření týkajících se mimořádné obchodní pomoci zemím postiženým přírodními katastrofami a konflikty s cílem obnovit jejich ekonomiky; žádá Komisi, aby předložila konkrétní příklady opatření, která by mohla rychle pomoci v mimořádné situaci z krátkodobého hlediska, i opatření, která by mohla mít dopad na střednědobý a dlouhodobý rozvoj, předtím, než by Parlament žádala o souhlas s takovými opatřeními;

| 42. | zdůrazňuje, že politika v oblasti zahraničního obchodu musí zaručit schopnost EU zachovat silné zemědělství ve snaze zajistit potravinovou bezpečnost a nezávislost pro 500 milionů spotřebitelů v EU; |
| --- | --- |

42.

zdůrazňuje, že politika v oblasti zahraničního obchodu musí zaručit schopnost EU zachovat silné zemědělství ve snaze zajistit potravinovou bezpečnost a nezávislost pro 500 milionů spotřebitelů v EU;

Parlament požaduje udržitelnou a nenarušenou dodávku surovin

| 43. | vyzývá Komisi, aby v oblasti surovin prováděla strategii, která bude konzistentní, udržitelná, komplexní a bude přesahovat jednotlivé politiky, s cílem předcházet nekalým obchodním praktikám, jako jsou například omezení vývozu, vývozní daně a tzv. mechanismy stanovování dvojích cen na mnohostranné i dvoustranné úrovni, a tyto praktiky odstraňovat, přičemž uznává, že za jistých okolností mohou být omezení vývozu považována za důležitou součást podpory rozvojových cílů, ochrany životního prostředí či udržitelného využívání přírodních zdrojů v chudších rozvojových zemích, jako jsou nejméně rozvinuté země a malé ostrovní rozvojové státy; vyzývá Komisi, aby diverzifikovala své dodavatele surovin a aby v této oblasti uzavřela dlouhodobé dvoustranné dohody; domnívá se, že tato politika by měla zohledňovat rozvojovou politiku EU a rozvojové cíle dohod o hospodářském partnerství; |
| --- | --- |

43.

vyzývá Komisi, aby v oblasti surovin prováděla strategii, která bude konzistentní, udržitelná, komplexní a bude přesahovat jednotlivé politiky, s cílem předcházet nekalým obchodním praktikám, jako jsou například omezení vývozu, vývozní daně a tzv. mechanismy stanovování dvojích cen na mnohostranné i dvoustranné úrovni, a tyto praktiky odstraňovat, přičemž uznává, že za jistých okolností mohou být omezení vývozu považována za důležitou součást podpory rozvojových cílů, ochrany životního prostředí či udržitelného využívání přírodních zdrojů v chudších rozvojových zemích, jako jsou nejméně rozvinuté země a malé ostrovní rozvojové státy; vyzývá Komisi, aby diverzifikovala své dodavatele surovin a aby v této oblasti uzavřela dlouhodobé dvoustranné dohody; domnívá se, že tato politika by měla zohledňovat rozvojovou politiku EU a rozvojové cíle dohod o hospodářském partnerství;

| 44. | zdůrazňuje důležitost zapojení občanské společnosti do dohod o volném obchodu; podporuje iniciativu Komise v rámci dohody o volném obchodu uzavřené mezi Koreou a EU týkající se založení tuzemské poradní skupiny s cílem umožnit zapojení občanské společnosti; žádá Komisi, aby tuto iniciativu rozvíjela v rámci budoucích dohod o volném obchodu; |
| --- | --- |

44.

zdůrazňuje důležitost zapojení občanské společnosti do dohod o volném obchodu; podporuje iniciativu Komise v rámci dohody o volném obchodu uzavřené mezi Koreou a EU týkající se založení tuzemské poradní skupiny s cílem umožnit zapojení občanské společnosti; žádá Komisi, aby tuto iniciativu rozvíjela v rámci budoucích dohod o volném obchodu;

| 45. | naléhavě vyzývá Komisi, aby ve všech budoucích dvoustranných dohodách o volném obchodu trvala na požadavku zrušení vývozních omezení, vývozních daní a tzv. mechanismů stanovování dvojích cen; žádá Komisi, aby se zapojila do rámce WTO v zájmu vyjednání jasných mnohostranných pravidel; |
| --- | --- |

45.

naléhavě vyzývá Komisi, aby ve všech budoucích dvoustranných dohodách o volném obchodu trvala na požadavku zrušení vývozních omezení, vývozních daní a tzv. mechanismů stanovování dvojích cen; žádá Komisi, aby se zapojila do rámce WTO v zájmu vyjednání jasných mnohostranných pravidel;

| 46. | naléhá na Komisi, aby si nejen stěžovala na nepřijatelné chování některých obchodních partnerů, ale aby v reakci na tuto skutečnost také přísně a náležitě jednala; připomíná Komisi, že vedle obchodní politiky existují další politiky například v oblasti zemědělství, životního prostředí, rozvoje, výzkumu a zahraničních věcí, které musí podporovat společnou politiku pro dodávky surovin; zdůrazňuje, že je nezbytné podporovat a rozvíjet výzkum zejména v oblasti biochemie a recyklace chemických látek, což umožní snížit závislost EU na dodávkách surovin a vzácných zemin z jiných států; |
| --- | --- |

46.

naléhá na Komisi, aby si nejen stěžovala na nepřijatelné chování některých obchodních partnerů, ale aby v reakci na tuto skutečnost také přísně a náležitě jednala; připomíná Komisi, že vedle obchodní politiky existují další politiky například v oblasti zemědělství, životního prostředí, rozvoje, výzkumu a zahraničních věcí, které musí podporovat společnou politiku pro dodávky surovin; zdůrazňuje, že je nezbytné podporovat a rozvíjet výzkum zejména v oblasti biochemie a recyklace chemických látek, což umožní snížit závislost EU na dodávkách surovin a vzácných zemin z jiných států;

Je třeba lepší celní spolupráce v EU i mimo ni

| 47. | podporuje iniciativu Komise na posílení mezinárodní celní spolupráce v rámci Světové celní organizace a na bilaterální úrovni za účelem zefektivnění celních postupů, snížení nákladů pro obchodníky a lepšího řešení výzev v oblasti bezpečnosti, ochrany a práv duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

47.

podporuje iniciativu Komise na posílení mezinárodní celní spolupráce v rámci Světové celní organizace a na bilaterální úrovni za účelem zefektivnění celních postupů, snížení nákladů pro obchodníky a lepšího řešení výzev v oblasti bezpečnosti, ochrany a práv duševního vlastnictví;

| 48. | vyzývá Komisi a členské státy, aby se vážně zabývaly myšlenkou zřídit jednotnou celní službu EU pro efektivnější uplatňování celních pravidel a postupů na celém celním území EU; |
| --- | --- |

48.

vyzývá Komisi a členské státy, aby se vážně zabývaly myšlenkou zřídit jednotnou celní službu EU pro efektivnější uplatňování celních pravidel a postupů na celém celním území EU;

Parlament žádá adekvátní ochranu práv duševního vlastnictví, která zohledňuje zájmy těch nejchudších

| 49. | zdůrazňuje, že padělatelství a pirátství vede ke ztrátám pracovních míst a podkopává inovace a že adekvátní ochrana práv duševního vlastnictví a jejich efektivní vymáhání představují jádro celosvětového hospodářství; považuje adekvátní ochranu práv duševního vlastnictví, zejména obchodních značek a zeměpisných označení, ze strany našich hlavních obchodních partnerů za nutnou podmínku zachování a zlepšení konkurenceschopnosti EU; vítá odhodlání Komise vymáhat stávající závazky; |
| --- | --- |

49.

zdůrazňuje, že padělatelství a pirátství vede ke ztrátám pracovních míst a podkopává inovace a že adekvátní ochrana práv duševního vlastnictví a jejich efektivní vymáhání představují jádro celosvětového hospodářství; považuje adekvátní ochranu práv duševního vlastnictví, zejména obchodních značek a zeměpisných označení, ze strany našich hlavních obchodních partnerů za nutnou podmínku zachování a zlepšení konkurenceschopnosti EU; vítá odhodlání Komise vymáhat stávající závazky;

| 50. | připomíná Komisi, že evropská politika v oblasti práv duševního vlastnictví vůči nejméně rozvinutým a chudým rozvojovým zemím i hlavním výrobcům generických léků, zejména Indii a Brazílii, by měla zůstat v rámci povinností Dohody o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví a musí plně respektovat Deklaraci z Dohá z roku 2001 o Dohodě o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví a veřejném zdraví, zejména pokud jde o generické léky a veřejné zdraví; |
| --- | --- |

50.

připomíná Komisi, že evropská politika v oblasti práv duševního vlastnictví vůči nejméně rozvinutým a chudým rozvojovým zemím i hlavním výrobcům generických léků, zejména Indii a Brazílii, by měla zůstat v rámci povinností Dohody o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví a musí plně respektovat Deklaraci z Dohá z roku 2001 o Dohodě o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví a veřejném zdraví, zejména pokud jde o generické léky a veřejné zdraví;

*

* *

| 51. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. |
| --- | --- |

51.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0068.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0224.

(3)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0225.

(4)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0257.

(5)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0141.

(6)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0063.

(7)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0445.

(8)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0434.

(9)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0446.

(10)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0387.

(11)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0324.

(12)  Úř. věst. C 236 E, 12.8.2011, s. 57.

(13)  Úř. věst. C 117 E, 6.5.2010, s. 166.

(14)  Úř. věst. C 67 E, 18.3.2010, s. 132.

(15)  Úř. věst. C 67 E, 18.3.2010, s. 101.

(16)  Úř. věst. C 45 E, 23.2.2010, s. 47.

(17)  Úř. věst. C 295 E, 4.12.2009, s. 67.

(18)  Úř. věst. C 279 E, 19.11.2009, s. 5.

(19)  Úř. věst. C 259E, 29.10.2009, s. 77.

(20)  Úř. věst. C 184E, 6.8.2009, s. 16.

(21)  Úř. věst. C 323E, 18.12.2008, s. 520.

(22)  Úř. věst. C 102E, 24.4.2008, s. 128.

(23)  Úř. věst. C 308E, 16.12.2006, s. 182.

(24)  Úř. věst. C 306E, 15.12.2006, s. 400.

(25)  Úř. věst. C 298E, 8.12.2006, s. 235.

(26)  „Konvergence, dohonění a předběhnutí“, PwC, 2010.

(27)  Údaje Eurostatu.

(28)  Eurostat, OSN Servicetrade.

(29)  Evropská komise, Zpráva o stárnutí 2009; pracovní zasedání Eurostat/UNECE.

(30)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0434.

(31)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0446.

(32)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0445.

(33)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0141.

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/99 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/99

---

Úterý, 27. září 2011Vytvoření evropsko-středomořských programů Erasmus a Leonardo

P7_TA(2011)0413

Prohlášení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o vytvoření evropsko-středomořských programů Erasmus a Leonardo

2013/C 56 E/11

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 123 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 123 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že jižní pobřeží Středozemního moře zažívá bezprecedentní vývoj, na který musí Evropská unie reagovat novými iniciativami, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že jižní pobřeží Středozemního moře zažívá bezprecedentní vývoj, na který musí Evropská unie reagovat novými iniciativami,

| B. | vzhledem k zásadnímu vlivu, kterým přispívá k demokracii a hospodářskému a sociálnímu rozvoji vzdělávání, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k zásadnímu vlivu, kterým přispívá k demokracii a hospodářskému a sociálnímu rozvoji vzdělávání,

| C. | vzhledem k významu odborného vzdělávání při boji proti nezaměstnanosti mladých lidí, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k významu odborného vzdělávání při boji proti nezaměstnanosti mladých lidí,

| D. | vzhledem k tomu, že programy Erasmus a Leonardo da Vinci patří mezi hlavní úspěchy evropského projektu, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že programy Erasmus a Leonardo da Vinci patří mezi hlavní úspěchy evropského projektu,

| E. | vzhledem k nízkému počtu účastníků středomořské části programu Erasmus Mundus a k nedostatečné mobilitě mezi jižními zeměmi, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k nízkému počtu účastníků středomořské části programu Erasmus Mundus a k nedostatečné mobilitě mezi jižními zeměmi,

| 1. | žádá Komisi a vysokou představitelku / místopředsedkyni Komise, aby do konce roku 2011 navrhly vytvoření evropsko-středomořského programu Erasmus, jehož cílem bude podpořit mezistátní mobilitu studentů z obou břehů Středozemního moře; |
| --- | --- |

1.

žádá Komisi a vysokou představitelku / místopředsedkyni Komise, aby do konce roku 2011 navrhly vytvoření evropsko-středomořského programu Erasmus, jehož cílem bude podpořit mezistátní mobilitu studentů z obou břehů Středozemního moře;

| 2. | žádá Komisi a vysokou představitelku / místopředsedkyni Komise, aby do konce roku 2011 navrhly vytvoření evropsko-středomořského programu Leonardo da Vinci, jehož cílem bude podpořit mobilitu mladých lidí, kteří se chtějí odborně vzdělávat v zahraničí; |
| --- | --- |

2.

žádá Komisi a vysokou představitelku / místopředsedkyni Komise, aby do konce roku 2011 navrhly vytvoření evropsko-středomořského programu Leonardo da Vinci, jehož cílem bude podpořit mobilitu mladých lidí, kteří se chtějí odborně vzdělávat v zahraničí;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby toto prohlášení spolu se jmény jeho signatářů (1) předal Komisi, Radě, vysoké představitelce / místopředsedkyni Komise, členským státům Evropské unie a Unie pro Středomoří a jejich parlamentům, generálnímu sekretariátu Unie pro Středomoří a Parlamentnímu shromáždění Unie pro Středomoří. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby toto prohlášení spolu se jmény jeho signatářů (1) předal Komisi, Radě, vysoké představitelce / místopředsedkyni Komise, členským státům Evropské unie a Unie pro Středomoří a jejich parlamentům, generálnímu sekretariátu Unie pro Středomoří a Parlamentnímu shromáždění Unie pro Středomoří.

---

(1)  Seznam signatářů je zveřejněn v příloze 1 k zápisu ze zasedání ze dne 27. září 2011 (P7_PV(2011)09-27(ANN1)).

---

Středa, 28. září 2011

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/100 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/100

---

Středa, 28. září 2011Sexuální orientace a genderová identita v rámci Rady OSN pro lidská práva

P7_TA(2011)0427

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o lidských právech, sexuální orientaci a genderové identitě v OSN

2013/C 56 E/12

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv, Evropskou úmluvu o lidských právech a Listinu základních práv Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv, Evropskou úmluvu o lidských právech a Listinu základních práv Evropské unie,

| — | s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN A/RES/60/251 o zřízení Rady OSN pro lidská práva (UNHRC), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN A/RES/60/251 o zřízení Rady OSN pro lidská práva (UNHRC),

| — | s ohledem na prohlášení předsednictví Rady Evropské unie ze dne 16. března 2006 o zřízení UNHRC učiněné jménem Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení předsednictví Rady Evropské unie ze dne 16. března 2006 o zřízení UNHRC učiněné jménem Evropské unie,

| — | s ohledem na své usnesení zde dne 10. března 2011 o 16. zasedání UNHRC (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení zde dne 10. března 2011 o 16. zasedání UNHRC (1),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. prosince 2010 o stavu lidských práv ve světě v roce 2009 a o politice EU v této oblasti (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. prosince 2010 o stavu lidských práv ve světě v roce 2009 a o politice EU v této oblasti (2),

| — | s ohledem na předchozí společná prohlášení a deklarace OSN, včetně společného prohlášení o skoncování s násilnými činy a souvisejícím porušováním lidských práv na základě sexuální orientace a genderové identity přijatého na zasedání Rady OSN pro lidská práva dne 22. března 2011 a deklaraci Valného shromáždění o lidských právech, sexuální orientaci a genderové identitě ze dne 18. prosince 2008, |
| --- | --- |

—

s ohledem na předchozí společná prohlášení a deklarace OSN, včetně společného prohlášení o skoncování s násilnými činy a souvisejícím porušováním lidských práv na základě sexuální orientace a genderové identity přijatého na zasedání Rady OSN pro lidská práva dne 22. března 2011 a deklaraci Valného shromáždění o lidských právech, sexuální orientaci a genderové identitě ze dne 18. prosince 2008,

| — | s ohledem na rezoluci UNHRC A/HRC/17/19 ze dne 17. června 2011 o lidských právech, sexuální orientaci a genderové identitě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci UNHRC A/HRC/17/19 ze dne 17. června 2011 o lidských právech, sexuální orientaci a genderové identitě,

| — | s ohledem na 17. zasedání UNHRC, které přijalo rezoluci A/HRC/17/19 o lidských právech, sexuální orientaci a genderové identitě, a 19. zasedání UNHRC, kde bude uspořádána panelová diskuse ustanovená v rezoluci A/HRC/17/19, |
| --- | --- |

—

s ohledem na 17. zasedání UNHRC, které přijalo rezoluci A/HRC/17/19 o lidských právech, sexuální orientaci a genderové identitě, a 19. zasedání UNHRC, kde bude uspořádána panelová diskuse ustanovená v rezoluci A/HRC/17/19,

| — | s ohledem na rezoluci Parlamentního shromáždění Rady Evropy č. 1728 ze dne 29. dubna 2010 týkající se diskriminace na základě sexuální orientace a genderové identity a doporučení Výboru ministrů Rady Evropy CM/Rec(2010)5 ze dne 31. března 2010, které se týká opatření v boji proti diskriminaci na základě sexuální orientace nebo genderové identity, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Parlamentního shromáždění Rady Evropy č. 1728 ze dne 29. dubna 2010 týkající se diskriminace na základě sexuální orientace a genderové identity a doporučení Výboru ministrů Rady Evropy CM/Rec(2010)5 ze dne 31. března 2010, které se týká opatření v boji proti diskriminaci na základě sexuální orientace nebo genderové identity,

| — | s ohledem na rezoluci Organizace amerických států AG/RES. 2653 ze dne 7. června 2011 o lidských právech, sexuální orientaci a genderové identitě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Organizace amerických států AG/RES. 2653 ze dne 7. června 2011 o lidských právech, sexuální orientaci a genderové identitě,

| — | s ohledem na zprávu Agentury pro základní práva s názvem „Homofobie, transfobie a diskriminace na základě sexuální orientace a genderové identity“ (z listopadu 2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Agentury pro základní práva s názvem „Homofobie, transfobie a diskriminace na základě sexuální orientace a genderové identity“ (z listopadu 2010),

| — | s ohledem na článek 2, čl. 3 odst. 5 a články 18, 21 a 27 Smlouvy o Evropské unii a článek 10 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 2, čl. 3 odst. 5 a články 18, 21 a 27 Smlouvy o Evropské unii a článek 10 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na soubor nástrojů Rady Evropské unie na podporu a ochranu veškerých lidských práv lesbických žen, gayů, bisexuálů a transsexuálů (LGBT), |
| --- | --- |

—

s ohledem na soubor nástrojů Rady Evropské unie na podporu a ochranu veškerých lidských práv lesbických žen, gayů, bisexuálů a transsexuálů (LGBT),

| — | s ohledem na prohlášení místopředsedkyně Komise / vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku o lidských právech, sexuální orientaci a genderové identitě v OSN, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení místopředsedkyně Komise / vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku o lidských právech, sexuální orientaci a genderové identitě v OSN,

| — | s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že dodržování, propagace, ochrana a obecná povaha lidských práv je součástí etického a právního acquis Evropské unie a jedním ze základních kamenů evropské jednoty a celistvosti; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že dodržování, propagace, ochrana a obecná povaha lidských práv je součástí etického a právního acquis Evropské unie a jedním ze základních kamenů evropské jednoty a celistvosti;

| B. | vzhledem k tomu, že v Evropské unii i ve třetích zemích dochází denně k mnoha případům porušování lidských práv, které souvisejí se sexuální orientací a genderovou identitou; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že v Evropské unii i ve třetích zemích dochází denně k mnoha případům porušování lidských práv, které souvisejí se sexuální orientací a genderovou identitou;

| C. | vzhledem k tomu, že Evropská unie a její členské státy by měly garantovat dodržování lidských práv ve svých vlastních politikách a postupech, aby tak pozici Evropské unie v UHNRC posílily a zvýšily její přesvědčivost; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Evropská unie a její členské státy by měly garantovat dodržování lidských práv ve svých vlastních politikách a postupech, aby tak pozici Evropské unie v UHNRC posílily a zvýšily její přesvědčivost;

| D. | vzhledem k tomu, že Evropská unie přikládá všeobecným a nedělitelným lidským právům prvořadý význam; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Evropská unie přikládá všeobecným a nedělitelným lidským právům prvořadý význam;

| E. | vzhledem k tomu, že Evropská unie již zařadila téma sexuální orientace a genderové identity do své činnosti při Organizaci spojených národů v rámci regionálních orgánů a některých ze svých dvoustranných dialogů o lidských právech; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Evropská unie již zařadila téma sexuální orientace a genderové identity do své činnosti při Organizaci spojených národů v rámci regionálních orgánů a některých ze svých dvoustranných dialogů o lidských právech;

| F. | vzhledem k tomu, že rezoluce UNHRC o lidských právech, sexuální orientaci a genderové identitě je první rezolucí přijatou OSN, která se věnuje konkrétně sexuální orientaci a genderové identitě; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že rezoluce UNHRC o lidských právech, sexuální orientaci a genderové identitě je první rezolucí přijatou OSN, která se věnuje konkrétně sexuální orientaci a genderové identitě;

| G. | vzhledem k tomu, že státy ze všech regionů, včetně všech členských států EU v UNHRC, hlasovaly pro rezoluci o lidských právech, sexuální orientaci a genderové identitě a 21 členských států EU rezoluci podpořilo; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že státy ze všech regionů, včetně všech členských států EU v UNHRC, hlasovaly pro rezoluci o lidských právech, sexuální orientaci a genderové identitě a 21 členských států EU rezoluci podpořilo;

| H. | vzhledem k tomu, že několik subjektů smluv o lidských právech OSN, zvláštní zpravodajové a agentury, stejně jako generální tajemník OSN a vysoká komisařka pro lidská práva, vyjádřili vážné znepokojení nad porušováním lidských práv, které zažívají lesbické ženy, gayové, bisexuálové a transsexuálové na celém světě; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že několik subjektů smluv o lidských právech OSN, zvláštní zpravodajové a agentury, stejně jako generální tajemník OSN a vysoká komisařka pro lidská práva, vyjádřili vážné znepokojení nad porušováním lidských práv, které zažívají lesbické ženy, gayové, bisexuálové a transsexuálové na celém světě;

| I. | vzhledem k tomu, že další regionální instituce, včetně Rady Evropy a Organizace amerických států, nedávno přijaly rezoluce, v nichž odsuzují porušování lidských práv na základě sexuální orientace a genderové identity; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že další regionální instituce, včetně Rady Evropy a Organizace amerických států, nedávno přijaly rezoluce, v nichž odsuzují porušování lidských práv na základě sexuální orientace a genderové identity;

| 1. | znovu připomíná, že je znepokojen mnohými případy porušování lidských práv a rozšířenou diskriminací na základě sexuální orientace a genderové identity, a to jak Evropské unii, tak i ve třetích zemích; |
| --- | --- |

1.

znovu připomíná, že je znepokojen mnohými případy porušování lidských práv a rozšířenou diskriminací na základě sexuální orientace a genderové identity, a to jak Evropské unii, tak i ve třetích zemích;

| 2. | uznává a podporuje práci, kterou již vykonala Rada pro lidská práva, generální tajemník OSN, vysoká komisařka pro lidská práva, subjekty OSN zřízené smlouvami v oblasti lidských práv, zvláštní zpravodajové a ostatní agentury OSN s cílem zajistit, aby byla mezinárodní lidská práva uplatňována v plné míře, bez ohledu na sexuální orientaci a genderovou identitu osob; |
| --- | --- |

2.

uznává a podporuje práci, kterou již vykonala Rada pro lidská práva, generální tajemník OSN, vysoká komisařka pro lidská práva, subjekty OSN zřízené smlouvami v oblasti lidských práv, zvláštní zpravodajové a ostatní agentury OSN s cílem zajistit, aby byla mezinárodní lidská práva uplatňována v plné míře, bez ohledu na sexuální orientaci a genderovou identitu osob;

| 3. | vítá přijetí rezoluce A/HRC/17/19 o lidských právech, sexuální orientaci a genderové identitě Radou pro lidská práva; |
| --- | --- |

3.

vítá přijetí rezoluce A/HRC/17/19 o lidských právech, sexuální orientaci a genderové identitě Radou pro lidská práva;

| 4. | upozorňuje na skutečnost, že tuto rezoluci podpořily státy ze všech regionů a vypracovala ji Jihoafrická republika; znovu opakuje, že lidská práva jsou všeobecná a nedělitelná a že se vztahují na všechny bez ohledu na sexuální orientaci či genderovou identitu; |
| --- | --- |

4.

upozorňuje na skutečnost, že tuto rezoluci podpořily státy ze všech regionů a vypracovala ji Jihoafrická republika; znovu opakuje, že lidská práva jsou všeobecná a nedělitelná a že se vztahují na všechny bez ohledu na sexuální orientaci či genderovou identitu;

| 5. | podporuje uspořádání panelové diskuse, která se má konat v průběhu 19. zasedání Rady pro lidská práva na jaře 2012 a má být „konstruktivním, informovaným a transparentním dialogem o otázce diskriminačních zákonů a postupů a násilí páchaného na jednotlivcích z důvodu jejich sexuální orientace a genderové identity“; zastává názor, že uspořádání otevřeného a ohleduplného dialogu o lidských právech, sexuální orientaci a genderové identitě, jehož se zúčastní členské státy OSN ze všech regionů, je nezbytné; |
| --- | --- |

5.

podporuje uspořádání panelové diskuse, která se má konat v průběhu 19. zasedání Rady pro lidská práva na jaře 2012 a má být „konstruktivním, informovaným a transparentním dialogem o otázce diskriminačních zákonů a postupů a násilí páchaného na jednotlivcích z důvodu jejich sexuální orientace a genderové identity“; zastává názor, že uspořádání otevřeného a ohleduplného dialogu o lidských právech, sexuální orientaci a genderové identitě, jehož se zúčastní členské státy OSN ze všech regionů, je nezbytné;

| 6. | vítá skutečnost, že členské státy EU a místopředsedkyně Komise / vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku dlouhodobě podporují zahrnutí sexuální orientace a genderové identity do práce Rady pro lidská práva a dalších orgánů OSN, a to i v případě dříve přijatých společných prohlášení; |
| --- | --- |

6.

vítá skutečnost, že členské státy EU a místopředsedkyně Komise / vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku dlouhodobě podporují zahrnutí sexuální orientace a genderové identity do práce Rady pro lidská práva a dalších orgánů OSN, a to i v případě dříve přijatých společných prohlášení;

| 7. | připomíná, že soubor nástrojů na podporu a ochranu veškerých lidských práv lesbických žen, gayů, bisexuálů a transsexuálů, který vytvořila pracovní skupina pro lidská práva Rady Evropské unie, uvádí jako klíčové priority dekriminalizaci homosexuality ve světě, rovnoprávnost, nediskriminaci a ochranu zastánců lidských práv; zastává názor, že vysoká představitelka, všechny orgány EU a členské státy by měly tyto priority systematicky obhajovat doma a ve svých mezinárodních vztazích; |
| --- | --- |

7.

připomíná, že soubor nástrojů na podporu a ochranu veškerých lidských práv lesbických žen, gayů, bisexuálů a transsexuálů, který vytvořila pracovní skupina pro lidská práva Rady Evropské unie, uvádí jako klíčové priority dekriminalizaci homosexuality ve světě, rovnoprávnost, nediskriminaci a ochranu zastánců lidských práv; zastává názor, že vysoká představitelka, všechny orgány EU a členské státy by měly tyto priority systematicky obhajovat doma a ve svých mezinárodních vztazích;

| 8. | vyzývá vysokou představitelku a členské státy, aby v partnerství se třetími zeměmi v OSN a v rámci dalších mnohostranných fór, jakož i dvoustranně v dialozích o lidských právech, systematicky prosazovaly dodržování lidských práv v souvislosti se sexuální orientací a genderovou identitou; |
| --- | --- |

8.

vyzývá vysokou představitelku a členské státy, aby v partnerství se třetími zeměmi v OSN a v rámci dalších mnohostranných fór, jakož i dvoustranně v dialozích o lidských právech, systematicky prosazovaly dodržování lidských práv v souvislosti se sexuální orientací a genderovou identitou;

| 9. | vybízí členské státy, aby se konstruktivně a v partnerství se třetími zeměmi zapojily do všeobecného pravidelného přezkumu a do postupů subjektů založených smlouvami, které mají v plné míře zajistit ochranu lidských práv v souvislosti se sexuální orientací a genderovou identitou, a to v Evropské unii i ve třetích zemích; za tímto účelem vybízí členské státy a vysokou představitelku, aby v souladu s čl. 21 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii zajistily soudržnost vnější a vnitřní činnosti EU v oblasti lidských práv; |
| --- | --- |

9.

vybízí členské státy, aby se konstruktivně a v partnerství se třetími zeměmi zapojily do všeobecného pravidelného přezkumu a do postupů subjektů založených smlouvami, které mají v plné míře zajistit ochranu lidských práv v souvislosti se sexuální orientací a genderovou identitou, a to v Evropské unii i ve třetích zemích; za tímto účelem vybízí členské státy a vysokou představitelku, aby v souladu s čl. 21 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii zajistily soudržnost vnější a vnitřní činnosti EU v oblasti lidských práv;

| 10. | vyzývá vysokou představitelku, Komisi a členské státy, aby v partnerství se třetími zeměmi nadále podporovaly lidská práva v souvislosti se sexuální orientací a genderovou identitou, a to prostřednictvím dvoustranných dialogů o lidských právech a evropského nástroje pro demokracii a lidská práva (EIDHR) a dalších finančních nástrojů vnější pomoci; |
| --- | --- |

10.

vyzývá vysokou představitelku, Komisi a členské státy, aby v partnerství se třetími zeměmi nadále podporovaly lidská práva v souvislosti se sexuální orientací a genderovou identitou, a to prostřednictvím dvoustranných dialogů o lidských právech a evropského nástroje pro demokracii a lidská práva (EIDHR) a dalších finančních nástrojů vnější pomoci;

| 11. | vyjadřuje politování nad skutečností, že práva lesbických žen, gayů, bisexuálů a transsexuálů v Evropské unii nejsou vždy plně obhajována, což platí i pro jejich právo na tělesnou integritu, právo na soukromý a rodinný život, právo na svobodu názoru a projevu, právo na svobodu shromažďování, právo na nediskriminaci, právo na svobodu pohybu včetně práva na svobodu pohybu párů stejného pohlaví a jejich rodin, právo na přístup k preventivní zdravotní péči, právo na lékařské ošetření a právo na azyl; |
| --- | --- |

11.

vyjadřuje politování nad skutečností, že práva lesbických žen, gayů, bisexuálů a transsexuálů v Evropské unii nejsou vždy plně obhajována, což platí i pro jejich právo na tělesnou integritu, právo na soukromý a rodinný život, právo na svobodu názoru a projevu, právo na svobodu shromažďování, právo na nediskriminaci, právo na svobodu pohybu včetně práva na svobodu pohybu párů stejného pohlaví a jejich rodin, právo na přístup k preventivní zdravotní péči, právo na lékařské ošetření a právo na azyl;

| 12. | připomíná, že členské státy mají povinnost chránit státní příslušníky třetích zemí, kteří utíkají před pronásledováním, jemuž jsou ve své zemi původu vystaveni z důvodu své sexuální orientace nebo jim takové pronásledování hrozí, nebo jim poskytovat azyl, jak stanoví směrnice Rady 2004/83/ES (3) ze dne 29. dubna 2004 o minimálních normách, které musí splňovat státní příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti, aby mohli žádat o postavení uprchlíka nebo osoby, která z jiných důvodů potřebuje mezinárodní ochranu, a o obsahu poskytované ochrany; |
| --- | --- |

12.

připomíná, že členské státy mají povinnost chránit státní příslušníky třetích zemí, kteří utíkají před pronásledováním, jemuž jsou ve své zemi původu vystaveni z důvodu své sexuální orientace nebo jim takové pronásledování hrozí, nebo jim poskytovat azyl, jak stanoví směrnice Rady 2004/83/ES (3) ze dne 29. dubna 2004 o minimálních normách, které musí splňovat státní příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti, aby mohli žádat o postavení uprchlíka nebo osoby, která z jiných důvodů potřebuje mezinárodní ochranu, a o obsahu poskytované ochrany;

| 13. | jednoznačně odsuzuje skutečnost, že homosexualita, bisexualita a transsexualita jsou v některých zemích, včetně některých členských států, dodnes vnímány jako mentální porucha, a žádá některé státy, aby proti tomuto jevu bojovaly; žádá zejména, aby se přestalo s psychiatrizací transsexuality a transgendenderismu, a požaduje svobodnou volbu poskytovatelů zdravotní péče, zjednodušení změny identity a hrazení výdajů ze systémů sociálního zabezpečení; |
| --- | --- |

13.

jednoznačně odsuzuje skutečnost, že homosexualita, bisexualita a transsexualita jsou v některých zemích, včetně některých členských států, dodnes vnímány jako mentální porucha, a žádá některé státy, aby proti tomuto jevu bojovaly; žádá zejména, aby se přestalo s psychiatrizací transsexuality a transgendenderismu, a požaduje svobodnou volbu poskytovatelů zdravotní péče, zjednodušení změny identity a hrazení výdajů ze systémů sociálního zabezpečení;

| 14. | upozorňuje na závěry zprávy Agentury Evropské unie pro základní práva s názvem „Homofobie, transfobie a diskriminace na základě sexuální orientace a genderové identity“; vyzývá Komisi a členské státy, aby v nejvyšší možné míře jednaly v souladu se stanovisky vyjádřenými v této zprávě; |
| --- | --- |

14.

upozorňuje na závěry zprávy Agentury Evropské unie pro základní práva s názvem „Homofobie, transfobie a diskriminace na základě sexuální orientace a genderové identity“; vyzývá Komisi a členské státy, aby v nejvyšší možné míře jednaly v souladu se stanovisky vyjádřenými v této zprávě;

| 15. | vyzývá členské státy, Komisi a ESVČ, aby se těmito nerovnostmi v plné míře zabývaly; znovu opakuje svoji výzvu, aby Komise vytvořila komplexní plán boje proti homofobii, transfobii a diskriminaci na základě sexuální orientace a genderové identity; |
| --- | --- |

15.

vyzývá členské státy, Komisi a ESVČ, aby se těmito nerovnostmi v plné míře zabývaly; znovu opakuje svoji výzvu, aby Komise vytvořila komplexní plán boje proti homofobii, transfobii a diskriminaci na základě sexuální orientace a genderové identity;

| 16. | vyzývá Komisi a Světovou zdravotnickou organizaci, aby stáhly poruchy pohlavní identity ze seznamu duševních poruch a poruch chování a aby při jednáních o 11. verzi Mezinárodní statistické klasifikace nemocí (ICD-11) zajistily, že tyto poruchy nebudou klasifikovány jako patologické; |
| --- | --- |

16.

vyzývá Komisi a Světovou zdravotnickou organizaci, aby stáhly poruchy pohlavní identity ze seznamu duševních poruch a poruch chování a aby při jednáních o 11. verzi Mezinárodní statistické klasifikace nemocí (ICD-11) zajistily, že tyto poruchy nebudou klasifikovány jako patologické;

| 17. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnost, Komisi, Radě Evropské unie, vládám a parlamentům členských států, vysoké komisařce OSN pro lidská práva a generálnímu tajemníkovi OSN. |
| --- | --- |

17.

pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnost, Komisi, Radě Evropské unie, vládám a parlamentům členských států, vysoké komisařce OSN pro lidská práva a generálnímu tajemníkovi OSN.

---

(1)  P7_TA(2011)0097.

(2)  P7_TA(2010)0489.

(3)  Úř. věst. L 304, 30.9.2004, s. 12.

---

Čtvrtek, 29. září 2011

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/104 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/104

---

Čtvrtek, 29. září 2011Situace v Palestině

P7_TA(2011)0429

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 29. září 2011 o situaci v Palestině

2013/C 56 E/13

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o Blízkém východě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o Blízkém východě,

| — | s ohledem na závěry Rady o mírovém procesu na Blízkém východě ze dne 8. prosince 2009, 13. prosince 2010 a 18. července 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady o mírovém procesu na Blízkém východě ze dne 8. prosince 2009, 13. prosince 2010 a 18. července 2011,

| — | s ohledem na Chartu Organizace spojených národů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Chartu Organizace spojených národů,

| — | s ohledem na odpovídající rezoluce OSN, zejména na rezoluce Valného shromáždění OSN č. 181 (1947) a 194 (1948) a rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 242 (1967), 338 (1973), 1397 (2002), 1515 (2003) a 1850 (2008), |
| --- | --- |

—

s ohledem na odpovídající rezoluce OSN, zejména na rezoluce Valného shromáždění OSN č. 181 (1947) a 194 (1948) a rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 242 (1967), 338 (1973), 1397 (2002), 1515 (2003) a 1850 (2008),

| — | s ohledem na prohlášení kvartetu pro Blízký východ, zejména na prohlášení ze dne 23. září 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení kvartetu pro Blízký východ, zejména na prohlášení ze dne 23. září 2011,

| — | s ohledem na čl. 10 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 10 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že u příležitosti 66. zasedání Valného shromáždění OSN prezident Palestinské národní správy Mahmúd Abbás požádal o uznání palestinské státní suverenity a členství v OSN; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že u příležitosti 66. zasedání Valného shromáždění OSN prezident Palestinské národní správy Mahmúd Abbás požádal o uznání palestinské státní suverenity a členství v OSN;

| B. | vzhledem k tomu, že Palestina je stálým pozorovatelem Valného shromáždění OSN, aniž by byla jeho členem; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Palestina je stálým pozorovatelem Valného shromáždění OSN, aniž by byla jeho členem;

| C. | vzhledem k tomu, že Valné shromáždění Organizace spojených národů rozhodlo ve své rezoluci č. 181 ze dne 29. listopadu 1947 vytvořit na území bývalého mandátu Palestina dva samostatné státy; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Valné shromáždění Organizace spojených národů rozhodlo ve své rezoluci č. 181 ze dne 29. listopadu 1947 vytvořit na území bývalého mandátu Palestina dva samostatné státy;

| D. | vzhledem k tomu, že EU opakovaně potvrdila svou podporu řešení založenému na existenci dvou států, tedy izraelského státu a nezávislého, demokratického, sousedního a životaschopného palestinského státu, jejichž občané by vedle sebe žili v míru a bezpečí, vyzvala k obnovení přímých mírových jednání mezi Izraelci a Palestinci a prohlásila, že by neměly být uznány jiné změny hranic existujících před rokem 1967, včetně hranic Jeruzaléma, než změny, na nichž se obě strany dohodly; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že EU opakovaně potvrdila svou podporu řešení založenému na existenci dvou států, tedy izraelského státu a nezávislého, demokratického, sousedního a životaschopného palestinského státu, jejichž občané by vedle sebe žili v míru a bezpečí, vyzvala k obnovení přímých mírových jednání mezi Izraelci a Palestinci a prohlásila, že by neměly být uznány jiné změny hranic existujících před rokem 1967, včetně hranic Jeruzaléma, než změny, na nichž se obě strany dohodly;

| E. | vzhledem k tomu, že podle Světové banky, MMF a OSN dosáhla v posuzovaných klíčových odvětvích palestinská samospráva vyšší úrovně, než je úroveň nezbytná pro zajištění fungujícího státu, a palestinské orgány vycházejí ve srovnání s orgány v existujících státech lépe; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že podle Světové banky, MMF a OSN dosáhla v posuzovaných klíčových odvětvích palestinská samospráva vyšší úrovně, než je úroveň nezbytná pro zajištění fungujícího státu, a palestinské orgány vycházejí ve srovnání s orgány v existujících státech lépe;

| F. | vzhledem k tomu, že právo Palestinců na sebeurčení a vlastní stát je nezpochybnitelné, stejně jako právo Izraele existovat v rámci bezpečných hranic; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že právo Palestinců na sebeurčení a vlastní stát je nezpochybnitelné, stejně jako právo Izraele existovat v rámci bezpečných hranic;

| G. | vzhledem k tomu, že po arabském jaru, je vyřešení izraelsko-palestinského konfliktu ještě naléhavější a je hlavním zájmem obou stran, všech národů v této oblasti a celého mezinárodního společenství; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že po arabském jaru, je vyřešení izraelsko-palestinského konfliktu ještě naléhavější a je hlavním zájmem obou stran, všech národů v této oblasti a celého mezinárodního společenství;

| H. | vzhledem k tomu, že na neformálních schůzkách konaných 2. a 3. září 2011 ministři zahraničních věcí členských států EU předložili v rámci debaty zaměřené na mírový proces na Blízkém východě různé postoje a příslušné diplomatické iniciativy plánované během zářijového zasedání Valného shromáždění OSN; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že na neformálních schůzkách konaných 2. a 3. září 2011 ministři zahraničních věcí členských států EU předložili v rámci debaty zaměřené na mírový proces na Blízkém východě různé postoje a příslušné diplomatické iniciativy plánované během zářijového zasedání Valného shromáždění OSN;

| 1. | vyzývá vysokou představitelku / místopředsedkyni Komise a vlády členských států EU, aby pokračovaly v úsilí při hledání společného postoje EU k žádosti palestinské samosprávy o členství v OSN a zabránily rozporným postojům členských států; |
| --- | --- |

1.

vyzývá vysokou představitelku / místopředsedkyni Komise a vlády členských států EU, aby pokračovaly v úsilí při hledání společného postoje EU k žádosti palestinské samosprávy o členství v OSN a zabránily rozporným postojům členských států;

| 2. | podporuje a vyzývá členské státy, aby v rámci jednání, která mají být završena v průběhu probíhajícího 66. zasedání Valného shromáždění, vyřešily jednotně legitimní žádost palestinského lidu na zastoupení svého státu v Organizaci spojených národů; |
| --- | --- |

2.

podporuje a vyzývá členské státy, aby v rámci jednání, která mají být završena v průběhu probíhajícího 66. zasedání Valného shromáždění, vyřešily jednotně legitimní žádost palestinského lidu na zastoupení svého státu v Organizaci spojených národů;

| 3. | vyzývá současně celé mezinárodní společenství, včetně EU a jejích členských států, aby znovu potvrdilo svůj pevný závazek týkající se bezpečnosti Státu Izrael; |
| --- | --- |

3.

vyzývá současně celé mezinárodní společenství, včetně EU a jejích členských států, aby znovu potvrdilo svůj pevný závazek týkající se bezpečnosti Státu Izrael;

| 4. | znovu vyjadřuje pevnou podporu řešení založenému na existenci dvou států, jejichž hranice budou odpovídat hranicím v roce 1967, kdy hlavním městem obou států bude Jeruzalém a v rámci kterého budou izraelský stát a nezávislý, demokratický, sousední a životaschopný palestinský stát existovat bok po boku v míru a bezpečí; |
| --- | --- |

4.

znovu vyjadřuje pevnou podporu řešení založenému na existenci dvou států, jejichž hranice budou odpovídat hranicím v roce 1967, kdy hlavním městem obou států bude Jeruzalém a v rámci kterého budou izraelský stát a nezávislý, demokratický, sousední a životaschopný palestinský stát existovat bok po boku v míru a bezpečí;

| 5. | uznává a vítá úspěch snah o vybudování státu, které vyvíjejí palestinský prezident Mahmúd Abbás a předseda vlády Salám Fajjád a jež EU rozhodně podporuje, které schvalují rovněž různí mezinárodní aktéři; |
| --- | --- |

5.

uznává a vítá úspěch snah o vybudování státu, které vyvíjejí palestinský prezident Mahmúd Abbás a předseda vlády Salám Fajjád a jež EU rozhodně podporuje, které schvalují rovněž různí mezinárodní aktéři;

| 6. | znovu zdůrazňuje, že mírové a nenásilné prostředky jsou jediným způsobem, jak dosáhnout udržitelného řešení izraelsko-palestinského konfliktu; |
| --- | --- |

6.

znovu zdůrazňuje, že mírové a nenásilné prostředky jsou jediným způsobem, jak dosáhnout udržitelného řešení izraelsko-palestinského konfliktu;

| 7. | zdůrazňuje, že přímé řešení mezi Izraelci a Palestinci založené na existenci dvou států by měla být bezodkladně a v souladu s dřívější dohodou kvartetu o lhůtách obnovena s cílem překonat nepřijatelný status quo; znovu zdůrazňuje, že by se mělo zabránit všem krokům, jež by mohly ohrozit vyhlídky vyjednávané dohody, a že by neměly být uznány jiné změny hranic existujících před rokem 1967, včetně hranic Jeruzaléma, než změny, na nichž se dohodly obě strany; zdůrazňuje, že žádným rozhodnutím, k němuž by strany mohly dospět, nesmí utrpět důstojnost ani jedné z nich; vyzývá izraelskou vládu, aby ukončila jakoukoli výstavbu a rozšiřování osad na Západním břehu Jordánu a ve východním Jeruzalémě; vyzývá k zastavení raketových útoků na Izrael z pásma Gazy a trvá na tom, že je třeba dosáhnout trvalého příměří; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že přímé řešení mezi Izraelci a Palestinci založené na existenci dvou států by měla být bezodkladně a v souladu s dřívější dohodou kvartetu o lhůtách obnovena s cílem překonat nepřijatelný status quo; znovu zdůrazňuje, že by se mělo zabránit všem krokům, jež by mohly ohrozit vyhlídky vyjednávané dohody, a že by neměly být uznány jiné změny hranic existujících před rokem 1967, včetně hranic Jeruzaléma, než změny, na nichž se dohodly obě strany; zdůrazňuje, že žádným rozhodnutím, k němuž by strany mohly dospět, nesmí utrpět důstojnost ani jedné z nich; vyzývá izraelskou vládu, aby ukončila jakoukoli výstavbu a rozšiřování osad na Západním břehu Jordánu a ve východním Jeruzalémě; vyzývá k zastavení raketových útoků na Izrael z pásma Gazy a trvá na tom, že je třeba dosáhnout trvalého příměří;

| 8. | naléhavě žádá EU a její členské státy, aby přijaly jednotný postoj a pokračovaly v aktivnějším úsilí o dosažení spravedlivého a trvalého míru mezi Izraelci a Palestinci, a to i v rámci kvartetu; zdůrazňuje ústřední úlohu kvartetu a plně podporuje úsilí vysoké představitelky o to, aby kvartet zajistil věrohodnou perspektivu pro obnovení mírového procesu. |
| --- | --- |

8.

naléhavě žádá EU a její členské státy, aby přijaly jednotný postoj a pokračovaly v aktivnějším úsilí o dosažení spravedlivého a trvalého míru mezi Izraelci a Palestinci, a to i v rámci kvartetu; zdůrazňuje ústřední úlohu kvartetu a plně podporuje úsilí vysoké představitelky o to, aby kvartet zajistil věrohodnou perspektivu pro obnovení mírového procesu.

| 9. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládám a parlamentům členských států, předsedovi Valného shromáždění OSN, vládám a parlamentům států, jež jsou členy Rady bezpečnosti OSN, vyslanci kvartetu pro Blízký východ, Knesetu a izraelské vládě, prezidentovi palestinské samosprávy a Palestinské legislativní radě. |
| --- | --- |

9.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládám a parlamentům členských států, předsedovi Valného shromáždění OSN, vládám a parlamentům států, jež jsou členy Rady bezpečnosti OSN, vyslanci kvartetu pro Blízký východ, Knesetu a izraelské vládě, prezidentovi palestinské samosprávy a Palestinské legislativní radě.

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/106 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/106

---

Čtvrtek, 29. září 2011Summit Země Rio+20

P7_TA(2011)0430

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 29. září 2011 o vypracování společného postoje EU před zahájením konference Organizace spojených národů o udržitelném rozvoji (Rio+20)

2013/C 56 E/14

Evropský parlament,

| — | s ohledem na konferenci Organizace spojených národů o udržitelném rozvoji (Rio+20), která se uskuteční v červnu 2012 v Riu de Janeiru a která se zaměří na dvě témata: „zelená ekonomika v kontextu udržitelného rozvoje a odstranění chudoby“ a „institucionální rámec pro udržitelný rozvoj“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na konferenci Organizace spojených národů o udržitelném rozvoji (Rio+20), která se uskuteční v červnu 2012 v Riu de Janeiru a která se zaměří na dvě témata: „zelená ekonomika v kontextu udržitelného rozvoje a odstranění chudoby“ a „institucionální rámec pro udržitelný rozvoj“,

| — | s ohledem na otázky položené Komisi a Radě o cílech EU pro konferenci Organizace spojených národů o udržitelném rozvoji (Rio+20), která se uskuteční v červnu 2012 v Riu de Janeiru (O-000181/2011 - B7-0436/2011, O-000182/2011 - B7-0437/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na otázky položené Komisi a Radě o cílech EU pro konferenci Organizace spojených národů o udržitelném rozvoji (Rio+20), která se uskuteční v červnu 2012 v Riu de Janeiru (O-000181/2011 - B7-0436/2011, O-000182/2011 - B7-0437/2011),

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvané „Rio+20: na cestě k zelené ekonomice a lepší správě“ (KOM(2011)0363), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvané „Rio+20: na cestě k zelené ekonomice a lepší správě“ (KOM(2011)0363),

| — | s ohledem na výsledky konference o biologické rozmanitosti konané v roce 2010 v japonské Nagoji, |
| --- | --- |

—

s ohledem na výsledky konference o biologické rozmanitosti konané v roce 2010 v japonské Nagoji,

| — | s ohledem na Kjótský protokol z roku 1997, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Kjótský protokol z roku 1997,

| — | s ohledem na Deklaraci tisíciletí Organizace spojených národů ze dne 8. září 2000, v níž jsou stanoveny rozvojové cíle tisíciletí jako cíle vypracované společně mezinárodním společenstvím ve snaze odstranit chudobu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Deklaraci tisíciletí Organizace spojených národů ze dne 8. září 2000, v níž jsou stanoveny rozvojové cíle tisíciletí jako cíle vypracované společně mezinárodním společenstvím ve snaze odstranit chudobu,

| — | s ohledem na globální iniciativu Ekonomie ekosystémů a biologické rozmanitosti (TEEB), kterou schválili vedoucí představitelé států G8+5 v červnu 2007, a na její výsledky zveřejněné v letech 2009 a 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na globální iniciativu Ekonomie ekosystémů a biologické rozmanitosti (TEEB), kterou schválili vedoucí představitelé států G8+5 v červnu 2007, a na její výsledky zveřejněné v letech 2009 a 2010,

| — | s ohledem na zprávy Mezivládního panelu pro změnu klimatu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávy Mezivládního panelu pro změnu klimatu,

| — | s ohledem na Úmluvu OSN o právech původního obyvatelstva, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu OSN o právech původního obyvatelstva,

| — | s ohledem na zprávu Mezinárodního panelu pro hodnocení zemědělských technologií a vědy pro rozvoj (IAASTD), která byla přijata v roce 2008, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Mezinárodního panelu pro hodnocení zemědělských technologií a vědy pro rozvoj (IAASTD), která byla přijata v roce 2008,

| — | s ohledem na zprávu zvláštního zpravodaje OSN pro právo na potraviny nazvanou „Agroekologie a právo na potraviny“, která byla předložena na zasedání Rady OSN pro lidská práva dne 8. března 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu zvláštního zpravodaje OSN pro právo na potraviny nazvanou „Agroekologie a právo na potraviny“, která byla předložena na zasedání Rady OSN pro lidská práva dne 8. března 2011,

| — | s ohledem na čl. 115 odst. 5 a čl. 110 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 115 odst. 5 a čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že ačkoli bylo od summitu v Riu v roce 1992 a summitu v Johannesburgu v roce 2002 dosaženo v oblasti udržitelného rozvoje pokroku, nadále přetrvávají značné nedostatky a výzvy, pokud jde o provádění, přičemž řada závazků mezinárodního společenství nebyla doposud zcela splněna; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že ačkoli bylo od summitu v Riu v roce 1992 a summitu v Johannesburgu v roce 2002 dosaženo v oblasti udržitelného rozvoje pokroku, nadále přetrvávají značné nedostatky a výzvy, pokud jde o provádění, přičemž řada závazků mezinárodního společenství nebyla doposud zcela splněna;

| B. | vzhledem k tomu, že třemi cíli summitu Rio+20 bude zajistit obnovení politického závazku vůči udržitelnému rozvoji, posoudit pokrok, kterého bylo doposud dosaženo, a přetrvávající nedostatky při plnění výstupů hlavních summitů o udržitelném rozvoji a řešit nově se objevující výzvy; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že třemi cíli summitu Rio+20 bude zajistit obnovení politického závazku vůči udržitelnému rozvoji, posoudit pokrok, kterého bylo doposud dosaženo, a přetrvávající nedostatky při plnění výstupů hlavních summitů o udržitelném rozvoji a řešit nově se objevující výzvy;

| C. | vzhledem k tomu, že je třeba zlepšit součinnost mezi třemi úmluvami přijatými v Riu, a to o biologické rozmanitosti (CBD), o změně klimatu (UNFCCC) a o desertifikaci (UNCCD), |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že je třeba zlepšit součinnost mezi třemi úmluvami přijatými v Riu, a to o biologické rozmanitosti (CBD), o změně klimatu (UNFCCC) a o desertifikaci (UNCCD),

| D. | vzhledem k tomu, že až 1,4 miliardy lidí nadále žije v extrémní chudobě a polovina z nich se nachází v subsaharské Africe; vzhledem k tomu, že šestina světové populace trpí podvýživou, přičemž se prohlubuje problém nedostatečného zajištění potravin a nezaměstnanost nebo částečná zaměstnanost je pro velkou část obyvatelstva v rozvojových zemích i nadále realitou; vzhledem k tomu, že 70 % osob, které žijí za méně než dolar denně, představují ženy; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že až 1,4 miliardy lidí nadále žije v extrémní chudobě a polovina z nich se nachází v subsaharské Africe; vzhledem k tomu, že šestina světové populace trpí podvýživou, přičemž se prohlubuje problém nedostatečného zajištění potravin a nezaměstnanost nebo částečná zaměstnanost je pro velkou část obyvatelstva v rozvojových zemích i nadále realitou; vzhledem k tomu, že 70 % osob, které žijí za méně než dolar denně, představují ženy;

| E. | vzhledem k tomu, že změna klimatu představuje vážkou hrozbu pro snižování chudoby, lidská práva, mír a bezpečnost a dosažení rozvojových cílů tisíciletí v mnoha rozvojových zemích; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že změna klimatu představuje vážkou hrozbu pro snižování chudoby, lidská práva, mír a bezpečnost a dosažení rozvojových cílů tisíciletí v mnoha rozvojových zemích;

| F. | vzhledem k tomu, že podle odhadů celosvětová populace vzroste do roku 2050 nejméně na 9 miliard, což dále zvýší nároky na omezené přírodní zdroje a na schopnost zvládat toky odpadu, které budou s takovým nárůstem spojené; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že podle odhadů celosvětová populace vzroste do roku 2050 nejméně na 9 miliard, což dále zvýší nároky na omezené přírodní zdroje a na schopnost zvládat toky odpadu, které budou s takovým nárůstem spojené;

| G. | vzhledem k tomu, že neustále rostoucí poptávka po vodě, půdě a lesích vede k stále většímu vyčerpávání a znehodnocování těchto zdrojů; vzhledem k tomu, že se i nadále znepokojivou rychlostí snižuje biologická rozmanitost, probíhá nadměrný rybolov, zhoršuje se stav ekosystémů a pokračuje odlesňování; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že neustále rostoucí poptávka po vodě, půdě a lesích vede k stále většímu vyčerpávání a znehodnocování těchto zdrojů; vzhledem k tomu, že se i nadále znepokojivou rychlostí snižuje biologická rozmanitost, probíhá nadměrný rybolov, zhoršuje se stav ekosystémů a pokračuje odlesňování;

| H. | vzhledem k tomu, že množství globálních emisí skleníkových plynů dále vzrůstá; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že množství globálních emisí skleníkových plynů dále vzrůstá;

| I. | vzhledem k tomu, že světové oceány hrají zásadní úlohu ve světových klimatických procesech, zejména z hlediska sekvestrace uhlíku, jsou významným zdrojem energie a jsou domovem velkého množství druhů, představují důležitý prostředek dopravy, skýtají udržitelnou obživu a vytváří podmínky pro život, především potraviny, léčivé prostředky a čerstvou vodu; vzhledem k tomu, že změna klimatu, neudržitelné rybolovné praktiky a nekontrolovatelné znehodnocování mořských ekosystémů, lokalit a druhů, společně s dalšími vlivy poškozují schopnost oceánů i nadále tyto služby poskytovat; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že světové oceány hrají zásadní úlohu ve světových klimatických procesech, zejména z hlediska sekvestrace uhlíku, jsou významným zdrojem energie a jsou domovem velkého množství druhů, představují důležitý prostředek dopravy, skýtají udržitelnou obživu a vytváří podmínky pro život, především potraviny, léčivé prostředky a čerstvou vodu; vzhledem k tomu, že změna klimatu, neudržitelné rybolovné praktiky a nekontrolovatelné znehodnocování mořských ekosystémů, lokalit a druhů, společně s dalšími vlivy poškozují schopnost oceánů i nadále tyto služby poskytovat;

| J. | vzhledem k tomu, že 80 % světových rybolovných oblastí je buď plně vyčerpáno, nebo přečerpáno, přičemž přibližně 20 % světové populace je přímo závislých na rybolovu jako svém hlavním zdroji bílkovin; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že 80 % světových rybolovných oblastí je buď plně vyčerpáno, nebo přečerpáno, přičemž přibližně 20 % světové populace je přímo závislých na rybolovu jako svém hlavním zdroji bílkovin;

| K. | vzhledem k tomu, že vinou ekologických katastrof vzrůstá počet osob bez domova; vzhledem k tomu, že je nezbytné vytvořit mezinárodní status uprchlíka z důvodu klimatu a životního prostředí; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že vinou ekologických katastrof vzrůstá počet osob bez domova; vzhledem k tomu, že je nezbytné vytvořit mezinárodní status uprchlíka z důvodu klimatu a životního prostředí;

| L. | zhledem k tomu, že dopady změny klimatu jsou ohroženy především ženy a děti, a to zejména v rozvojových a nejméně rozvinutých zemích; vzhledem k tomu, že velké množství žen je stále přehlíženo a diskriminováno; |
| --- | --- |

L.

zhledem k tomu, že dopady změny klimatu jsou ohroženy především ženy a děti, a to zejména v rozvojových a nejméně rozvinutých zemích; vzhledem k tomu, že velké množství žen je stále přehlíženo a diskriminováno;

| M. | zhledem k tomu, že výzvy, které před námi stojí, nejsou izolované, ale vzájemně propojené a provázané; zhledem k tomu, že Rio+20 je jediné mnohostranné fórum, které se věnuje všem třem pilířům udržitelného rozvoje, čímž je zajištěn celostní přístup; |
| --- | --- |

M.

zhledem k tomu, že výzvy, které před námi stojí, nejsou izolované, ale vzájemně propojené a provázané; zhledem k tomu, že Rio+20 je jediné mnohostranné fórum, které se věnuje všem třem pilířům udržitelného rozvoje, čímž je zajištěn celostní přístup;

| N. | vzhledem k tomu, že koncepce přístupu trojité spirály, která je součástí programu OSN pro životní prostředí, by mohla být pro diskusi dobrým základem; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že koncepce přístupu trojité spirály, která je součástí programu OSN pro životní prostředí, by mohla být pro diskusi dobrým základem;

| O. | vzhledem k tomu, že existují dosažitelná řešení četných výzev v oblasti udržitelnosti; vzhledem k tomu, že například návratnost investic do zachování biologické rozmanitosti a služeb ekosystému je až dvousetnásobná; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že existují dosažitelná řešení četných výzev v oblasti udržitelnosti; vzhledem k tomu, že například návratnost investic do zachování biologické rozmanitosti a služeb ekosystému je až dvousetnásobná;

| P. | vzhledem k tomu, že se obecně uznává, že používání HDP jako ukazatele dobrých životních podmínek pro lidi a rozvoje má jistá omezení; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že se obecně uznává, že používání HDP jako ukazatele dobrých životních podmínek pro lidi a rozvoje má jistá omezení;

| Q. | vzhledem k tomu, že je nutné podporovat udržitelnou spotřebu a výrobu; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že je nutné podporovat udržitelnou spotřebu a výrobu;

| R. | vzhledem k tomu, že je nutné podporovat zdravou, bezpečnou a spravedlivou společnost, která podporuje sociální začlenění, respektuje základní práva a kulturní rozmanitost a bude vytvářet rovné příležitosti a bojovat proti všem formám diskriminace; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že je nutné podporovat zdravou, bezpečnou a spravedlivou společnost, která podporuje sociální začlenění, respektuje základní práva a kulturní rozmanitost a bude vytvářet rovné příležitosti a bojovat proti všem formám diskriminace;

| S. | vzhledem k tomu, že řádná správa v environmentální oblasti se neomezuje na institucionální opatření a zahrnuje transparentnost, odpovědnost a zapojení občanské společnosti; vzhledem k tomu, že zásada č. 10 Deklarace z Ria potvrzuje, že environmentální otázky se nejlépe řeší za účasti všech dotčených občanů, a vyzdvihuje potřebu umožnit přístup k informacím týkajícím se životního prostředí, právo účasti na rozhodovacích procesech a faktický přístup k soudním a správním řízením; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že řádná správa v environmentální oblasti se neomezuje na institucionální opatření a zahrnuje transparentnost, odpovědnost a zapojení občanské společnosti; vzhledem k tomu, že zásada č. 10 Deklarace z Ria potvrzuje, že environmentální otázky se nejlépe řeší za účasti všech dotčených občanů, a vyzdvihuje potřebu umožnit přístup k informacím týkajícím se životního prostředí, právo účasti na rozhodovacích procesech a faktický přístup k soudním a správním řízením;

| T. | vzhledem k tomu, že v posledních dvaceti letech došlo k zásadní proměně geopolitické scény, přičemž některé rozvojové země jsou dnes hlavními hospodářskými a politickými aktéry, což vedlo k novému rozložení moci a vlivu a ony musí přijmout nové role a také povinnosti; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že v posledních dvaceti letech došlo k zásadní proměně geopolitické scény, přičemž některé rozvojové země jsou dnes hlavními hospodářskými a politickými aktéry, což vedlo k novému rozložení moci a vlivu a ony musí přijmout nové role a také povinnosti;

| U. | vzhledem k tomu, že příspěvky by měly být OSN předloženy do 1. listopadu 2011 jako podklad k jednáním, která budou zahájena na počátku roku 2012; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že příspěvky by měly být OSN předloženy do 1. listopadu 2011 jako podklad k jednáním, která budou zahájena na počátku roku 2012;

| 1. | vítá rozhodnutí Valného shromáždění OSN v rezoluci 64/236 uspořádat v červnu 2012 v Riu de Janeiru konferenci Organizace spojených národů na nejvyšší možné úrovni o udržitelném rozvoji, která bude jedinečnou příležitostí k tomu, aby vedoucí představitelé z celého světa stanovili program udržitelnosti na příštích 10 let a současně zdůraznili potřebu celosvětové solidarity; požaduje, aby byly země zastoupeny na úrovni hlav států nebo vlád; |
| --- | --- |

1.

vítá rozhodnutí Valného shromáždění OSN v rezoluci 64/236 uspořádat v červnu 2012 v Riu de Janeiru konferenci Organizace spojených národů na nejvyšší možné úrovni o udržitelném rozvoji, která bude jedinečnou příležitostí k tomu, aby vedoucí představitelé z celého světa stanovili program udržitelnosti na příštích 10 let a současně zdůraznili potřebu celosvětové solidarity; požaduje, aby byly země zastoupeny na úrovni hlav států nebo vlád;

| 2. | vítá sdělení Komise nazvané „Rio+20: na cestě k zelené ekonomice a lepší správě“ domnívá se však, že důraz na zelenou ekonomiku a soukromý sektor by neměl odpoutat pozornost od potřeby posílení úlohy občanů a řádné správy v environmentální oblasti, která přesáhne rámec institucionálních opatření; zdůrazňuje, že EU se při provádění zásady 10 z Ria může v této souvislosti podělit o cenné zkušenosti; |
| --- | --- |

2.

vítá sdělení Komise nazvané „Rio+20: na cestě k zelené ekonomice a lepší správě“ domnívá se však, že důraz na zelenou ekonomiku a soukromý sektor by neměl odpoutat pozornost od potřeby posílení úlohy občanů a řádné správy v environmentální oblasti, která přesáhne rámec institucionálních opatření; zdůrazňuje, že EU se při provádění zásady 10 z Ria může v této souvislosti podělit o cenné zkušenosti;

| 3. | vyzývá Komisi a Radu, aby zajistily, aby byl OSN do 1. listopadu 2011 předložen pevný a jednotný postoj EU jako podklad k jednání, která budou zahájena již na počátku roku 2012; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi a Radu, aby zajistily, aby byl OSN do 1. listopadu 2011 předložen pevný a jednotný postoj EU jako podklad k jednání, která budou zahájena již na počátku roku 2012;

| 4. | zdůrazňuje, že má-li být EU soudržná vnitřně i ve vztahu ke svým ambicím na mezinárodním poli, musí být udržitelný rozvoj v popředí všech procesů a politik EU; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že má-li být EU soudržná vnitřně i ve vztahu ke svým ambicím na mezinárodním poli, musí být udržitelný rozvoj v popředí všech procesů a politik EU;

| 5. | zdůrazňuje, že summit Rio+20 je zásadní příležitostí k posílení politických závazků vůči udržitelnému rozvoji v celosvětovém měřítku i partnerství mezi průmyslově vyspělými a rozvojovými zeměmi; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že summit Rio+20 je zásadní příležitostí k posílení politických závazků vůči udržitelnému rozvoji v celosvětovém měřítku i partnerství mezi průmyslově vyspělými a rozvojovými zeměmi;

| 6. | zdůrazňuje, že je nezbytně nutné dodat provádění a mezinárodní správě politik udržitelného rozvoje větší naléhavost a dynamiku, neboť postupují jen pomalu; |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje, že je nezbytně nutné dodat provádění a mezinárodní správě politik udržitelného rozvoje větší naléhavost a dynamiku, neboť postupují jen pomalu;

| 7. | vyzývá Komisi a Radu, aby zajistily, aby summit Rio+20 nepřinesl pouze prohlášení o dobrých záměrech, ale také konkrétní opatření a závazné cíle a způsoby hodnocení jejich plnění, které jsou zapotřebí k tomu, aby vznikla synergie mezi jednotlivými prvky udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

7.

vyzývá Komisi a Radu, aby zajistily, aby summit Rio+20 nepřinesl pouze prohlášení o dobrých záměrech, ale také konkrétní opatření a závazné cíle a způsoby hodnocení jejich plnění, které jsou zapotřebí k tomu, aby vznikla synergie mezi jednotlivými prvky udržitelného rozvoje;

| 8. | pokud jde o důraz kladený na zelenou ekonomiku jako na jedno ze dvou hlavních témat summitu, trvá na tom, aby „zelená ekonomika“ byla chápána jako celkový chod ekonomiky v mezích udržitelnosti s ohledem na biologickou rozmanitost, zachování služeb ekosystému, ochranu životního prostředí a využívání přírodních zdrojů; zdůrazňuje, že větší pozornost než pouhé zelené ekonomice by měla být věnována lidskému, environmentálnímu a přírodnímu kapitálu; |
| --- | --- |

8.

pokud jde o důraz kladený na zelenou ekonomiku jako na jedno ze dvou hlavních témat summitu, trvá na tom, aby „zelená ekonomika“ byla chápána jako celkový chod ekonomiky v mezích udržitelnosti s ohledem na biologickou rozmanitost, zachování služeb ekosystému, ochranu životního prostředí a využívání přírodních zdrojů; zdůrazňuje, že větší pozornost než pouhé zelené ekonomice by měla být věnována lidskému, environmentálnímu a přírodnímu kapitálu;

| 9. | zdůrazňuje, že summit Rio+20 by se měl zaměřit na posílení vazeb mezi environmentální, hospodářskou a sociální agendou a posunout jejich chápání jako tří samostatných pilířů směrem ke koherentnějšímu a provázanějšímu pojetí; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje, že summit Rio+20 by se měl zaměřit na posílení vazeb mezi environmentální, hospodářskou a sociální agendou a posunout jejich chápání jako tří samostatných pilířů směrem ke koherentnějšímu a provázanějšímu pojetí;

| 10. | je toho názoru, že řešení problémů, které před námi stojí, není zpomalení růstu, nýbrž podpora udržitelného růstu a zelené ekonomiky, což nabízí příležitosti všem zemím bez ohledu na úroveň jejich rozvoje a strukturu jejich hospodářství; |
| --- | --- |

10.

je toho názoru, že řešení problémů, které před námi stojí, není zpomalení růstu, nýbrž podpora udržitelného růstu a zelené ekonomiky, což nabízí příležitosti všem zemím bez ohledu na úroveň jejich rozvoje a strukturu jejich hospodářství;

| 11. | zdůrazňuje, že je nutné se zaměřit na nové a nově se objevující výzvy, jako je nedostatek zdrojů včetně toho, jakou úlohu hraje tento nedostatek v konfliktech; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že je nutné se zaměřit na nové a nově se objevující výzvy, jako je nedostatek zdrojů včetně toho, jakou úlohu hraje tento nedostatek v konfliktech;

| 12. | zdůrazňuje, že základním kamenem systémové změny, k níž musí dojít, je rovnost, která by měla být zajištěna na celém světě, což méně a nejméně rozvinutým zemím umožní urychlit proces obvyklého vývoje a dosáhnout vyšší úrovně z hlediska kvality lidského života, ale i z pohledu rovnosti uvnitř státu a rovnosti mezi generacemi; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že základním kamenem systémové změny, k níž musí dojít, je rovnost, která by měla být zajištěna na celém světě, což méně a nejméně rozvinutým zemím umožní urychlit proces obvyklého vývoje a dosáhnout vyšší úrovně z hlediska kvality lidského života, ale i z pohledu rovnosti uvnitř státu a rovnosti mezi generacemi;

| 13. | zdůrazňuje, že summit Rio+20 by měl stanovit specifické a konkrétní cíle a způsoby jejich hodnocení a sledování jejich plnění, a v této souvislosti požaduje, aby byl přijat plán přechodu na zelenou ekonomiku; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje, že summit Rio+20 by měl stanovit specifické a konkrétní cíle a způsoby jejich hodnocení a sledování jejich plnění, a v této souvislosti požaduje, aby byl přijat plán přechodu na zelenou ekonomiku;

| 14. | zdůrazňuje, že v zájmu dosažení přechodu na zelenou ekonomiku v souvislosti s úsilím o vymýcení chudoby je nezbytné propojit ochranu životního prostředí a lidských práv a zabývat se třemi vzájemně provázanými dimenzemi politiky, jimiž jsou:






  — | investice do udržitelného hospodaření s klíčovými zdroji a přírodním kapitálem vycházející z koordinovaného úsilí v oblasti výzkumu a vývoje, |
| --- | --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že v zájmu dosažení přechodu na zelenou ekonomiku v souvislosti s úsilím o vymýcení chudoby je nezbytné propojit ochranu životního prostředí a lidských práv a zabývat se třemi vzájemně provázanými dimenzemi politiky, jimiž jsou:

—

investice do udržitelného hospodaření s klíčovými zdroji a přírodním kapitálem vycházející z koordinovaného úsilí v oblasti výzkumu a vývoje,

| — | zavedení správných tržních a regulačních podmínek inspirovaných zásadou rovnosti, |
| --- | --- |

—

zavedení správných tržních a regulačních podmínek inspirovaných zásadou rovnosti,

| — | zlepšení správy a zapojení občanské společnosti a soukromého sektoru; |
| --- | --- |

—

zlepšení správy a zapojení občanské společnosti a soukromého sektoru;

| 15. | zdůrazňuje, že je třeba zahrnout také zásadu společného, avšak diferencovaného přístupu, zásadu předběžné opatrnosti, zásadu „znečišťovatel platí“ a rozšířenou odpovědnost producenta s cílem prosazovat spravedlivé rozdělení odpovědnosti za celosvětový udržitelný rozvoj; zdůrazňuje, že politiky zeleného růstu by se měly orientovat na všestranně výhodná řešení tím, že podpoří podnikání, konkurenceschopnost a inovace napříč všemi odvětvími a budou se soustřeďovat na všechny oblasti, v nichž jsou řešení ekonomicky nejúčinnější a mají největší dopad na životní prostředí; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že je třeba zahrnout také zásadu společného, avšak diferencovaného přístupu, zásadu předběžné opatrnosti, zásadu „znečišťovatel platí“ a rozšířenou odpovědnost producenta s cílem prosazovat spravedlivé rozdělení odpovědnosti za celosvětový udržitelný rozvoj; zdůrazňuje, že politiky zeleného růstu by se měly orientovat na všestranně výhodná řešení tím, že podpoří podnikání, konkurenceschopnost a inovace napříč všemi odvětvími a budou se soustřeďovat na všechny oblasti, v nichž jsou řešení ekonomicky nejúčinnější a mají největší dopad na životní prostředí;

| 16. | zdůrazňuje, že cílem zelené ekonomiky musí být oddělení hospodářské aktivity od využívání zdrojů a znehodnocování životního prostředí; |
| --- | --- |

16.

zdůrazňuje, že cílem zelené ekonomiky musí být oddělení hospodářské aktivity od využívání zdrojů a znehodnocování životního prostředí;

| 17. | vyzývá Komisi a Radu, aby zajistily, že se summit Rio+20 bude snažit nalézt řešení přetrvávajících a prohlubujících se nedostatků plynoucích ze stávajícího hospodářského modelu na celosvětové úrovni a na úrovni jednotlivých států; |
| --- | --- |

17.

vyzývá Komisi a Radu, aby zajistily, že se summit Rio+20 bude snažit nalézt řešení přetrvávajících a prohlubujících se nedostatků plynoucích ze stávajícího hospodářského modelu na celosvětové úrovni a na úrovni jednotlivých států;

| 18. | opakuje své přesvědčení, že nejbezpečnější, nejpraktičtější a nejdostupnější řešení provázaných problémů změny klimatu, poklesu biologické rozmanitosti a rozšiřování pouští spočívá v ochraně a rozšiřování přírodních ekosystémů; |
| --- | --- |

18.

opakuje své přesvědčení, že nejbezpečnější, nejpraktičtější a nejdostupnější řešení provázaných problémů změny klimatu, poklesu biologické rozmanitosti a rozšiřování pouští spočívá v ochraně a rozšiřování přírodních ekosystémů;

| 19. | zdůrazňuje, že summit Rio+20 by měl jednat o integrovaném přístupu k řešení mnoha palčivých otázek, jako např. vymýcení chudoby, zdraví, dodávky potravin, zaměstnanost, rovnost mezi muži a ženami a dodávky energie; zdůrazňuje, že tyto problémy nelze řešit samostatně a že neexistuje žádné zázračné řešení, spolupráce je tudíž stále důležitější; zdůrazňuje v tomto ohledu nezbytnou úlohu, kterou hrají zdravé a přirozené ekosystémy při dosahování rozvojových cílů tisíciletí; |
| --- | --- |

19.

zdůrazňuje, že summit Rio+20 by měl jednat o integrovaném přístupu k řešení mnoha palčivých otázek, jako např. vymýcení chudoby, zdraví, dodávky potravin, zaměstnanost, rovnost mezi muži a ženami a dodávky energie; zdůrazňuje, že tyto problémy nelze řešit samostatně a že neexistuje žádné zázračné řešení, spolupráce je tudíž stále důležitější; zdůrazňuje v tomto ohledu nezbytnou úlohu, kterou hrají zdravé a přirozené ekosystémy při dosahování rozvojových cílů tisíciletí;

| 20. | vyzývá summit Rio+20, aby trval na výrazném pokroku v otázce zajištění účinnosti stávajícího mezinárodního právního rámce pro ochranu životního prostředí vybízením států k tomu, aby se připojily ke stávajícím mezinárodním nástrojům, a signatářských států, aby přistoupily k urychlené ratifikaci; |
| --- | --- |

20.

vyzývá summit Rio+20, aby trval na výrazném pokroku v otázce zajištění účinnosti stávajícího mezinárodního právního rámce pro ochranu životního prostředí vybízením států k tomu, aby se připojily ke stávajícím mezinárodním nástrojům, a signatářských států, aby přistoupily k urychlené ratifikaci;

Opatření v oblasti zdrojů a přírodního kapitálu

| 21. | zdůrazňuje, že přechod na zelenou ekonomiku vyžaduje bezodkladná opatření, pokud jde o ochranu ekosystémů, účinné a udržitelné zdroje a přírodní kapitál a zároveň musí podporovat udržitelnou spotřebu a výrobu; zdůrazňuje, že je nutné prosazovat současně iniciativy zaměřené na budování kapacit; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že přechod na zelenou ekonomiku vyžaduje bezodkladná opatření, pokud jde o ochranu ekosystémů, účinné a udržitelné zdroje a přírodní kapitál a zároveň musí podporovat udržitelnou spotřebu a výrobu; zdůrazňuje, že je nutné prosazovat současně iniciativy zaměřené na budování kapacit;

| 22. | připomíná, že pokud nebudou hospodářství řádně řízena, přírodní kapitál efektivně a nestranně spravován a pokud nebude zaručen současným i budoucím generacím rovnocenný přístup k distribuci, nepřinese Komisí obhajovaná koncepce „zeleného hospodářství“ chudým automaticky blahobyt a nepřispěje k dosažení rozvojových cílů tisíciletí; |
| --- | --- |

22.

připomíná, že pokud nebudou hospodářství řádně řízena, přírodní kapitál efektivně a nestranně spravován a pokud nebude zaručen současným i budoucím generacím rovnocenný přístup k distribuci, nepřinese Komisí obhajovaná koncepce „zeleného hospodářství“ chudým automaticky blahobyt a nepřispěje k dosažení rozvojových cílů tisíciletí;

| 23. | zdůrazňuje, že je zapotřebí dosáhnout plánů pro udržitelnou výrobu a spotřebu a realizovat je a dále udržet dopady využívání přírodních zdrojů náležitě v bezpečných ekologických mezích; |
| --- | --- |

23.

zdůrazňuje, že je zapotřebí dosáhnout plánů pro udržitelnou výrobu a spotřebu a realizovat je a dále udržet dopady využívání přírodních zdrojů náležitě v bezpečných ekologických mezích;

| 24. | zdůrazňuje, že spravedlivý a rovnoprávný přístup ke zdrojům a jejich distribuci je zásadním předpokladem rozvoje a vymýcení chudoby a že rozvojové země i regionální a místní orgány by měly mít možnost svých přírodních zdrojů využívat tím nejudržitelnějším a nejvíce inkluzivním způsobem; upozorňuje, že je mimořádně důležité, aby se zapojily všechny země ve snaze vytvořit udržitelné společnosti; zdůrazňuje, že dopadem změny klimatu budou nejvíce postiženy nejchudší země, a proto potřebují podporu, která jim umožní přizpůsobit se situaci, zejména zohlednit potřeby a znalosti žen a nejohroženějších skupin obyvatel; |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje, že spravedlivý a rovnoprávný přístup ke zdrojům a jejich distribuci je zásadním předpokladem rozvoje a vymýcení chudoby a že rozvojové země i regionální a místní orgány by měly mít možnost svých přírodních zdrojů využívat tím nejudržitelnějším a nejvíce inkluzivním způsobem; upozorňuje, že je mimořádně důležité, aby se zapojily všechny země ve snaze vytvořit udržitelné společnosti; zdůrazňuje, že dopadem změny klimatu budou nejvíce postiženy nejchudší země, a proto potřebují podporu, která jim umožní přizpůsobit se situaci, zejména zohlednit potřeby a znalosti žen a nejohroženějších skupin obyvatel;

| 25. | zdůrazňuje, že je důležité, aby se ohodnocování zdrojů, přírodního kapitálu a služeb ekosystému odvíjelo od jejich skutečné hodnoty, aniž by docházelo ke komodifikaci přírodních zdrojů; vyzývá k zavedení účetních postupů v oblasti přírodního kapitálu a jejich integraci do struktur ekonomického účetnictví a procesů politického rozhodování; |
| --- | --- |

25.

zdůrazňuje, že je důležité, aby se ohodnocování zdrojů, přírodního kapitálu a služeb ekosystému odvíjelo od jejich skutečné hodnoty, aniž by docházelo ke komodifikaci přírodních zdrojů; vyzývá k zavedení účetních postupů v oblasti přírodního kapitálu a jejich integraci do struktur ekonomického účetnictví a procesů politického rozhodování;

| 26. | domnívá se, že jednou z povinností vyspělých zemí je, aby rozvojové země v jejich snaze o rozvoj podporovaly a umožnily jim, aby se nedopouštěly stejných chyb, co se týče přírodních zdrojů a neudržitelného způsobu rozvoje; |
| --- | --- |

26.

domnívá se, že jednou z povinností vyspělých zemí je, aby rozvojové země v jejich snaze o rozvoj podporovaly a umožnily jim, aby se nedopouštěly stejných chyb, co se týče přírodních zdrojů a neudržitelného způsobu rozvoje;

| 27. | zdůrazňuje, že těžba a využívání zdrojů mají zásadní dopad na životní prostředí a místní společenství; naléhavě vyzývá Komisi, aby do diskusí a jednání na summitu Rio+20 zahrnula i koncepci internalizace vnějších nákladů v souvislosti s životním prostředím a společenstvími; |
| --- | --- |

27.

zdůrazňuje, že těžba a využívání zdrojů mají zásadní dopad na životní prostředí a místní společenství; naléhavě vyzývá Komisi, aby do diskusí a jednání na summitu Rio+20 zahrnula i koncepci internalizace vnějších nákladů v souvislosti s životním prostředím a společenstvími;

| 28. | zdůrazňuje, že je třeba se naléhavě zabývat omezenými zdroji, jako jsou suroviny, jejich udržitelným využíváním a možnostmi jejich recyklace, ale také posílit výzkum v oblastí technologií pro efektivní využívání zdrojů, zlepšit jejich šíření a usnadnit k nim přístup; |
| --- | --- |

28.

zdůrazňuje, že je třeba se naléhavě zabývat omezenými zdroji, jako jsou suroviny, jejich udržitelným využíváním a možnostmi jejich recyklace, ale také posílit výzkum v oblastí technologií pro efektivní využívání zdrojů, zlepšit jejich šíření a usnadnit k nim přístup;

Voda

| 29. | zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby summit Rio+20 obnovil svůj závazek prosazovat ochranu vodních zdrojů a udržitelné vodní hospodářství jako veřejný statek; domnívá se, že k dosažení tohoto cíle by mohlo pomoci vytvoření mezinárodních partnerství v této oblasti, zejména prostřednictvím programů přizpůsobení se změně klimatu, jejichž cílem je zadržovat vodu v místě, kde spadne; |
| --- | --- |

29.

zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby summit Rio+20 obnovil svůj závazek prosazovat ochranu vodních zdrojů a udržitelné vodní hospodářství jako veřejný statek; domnívá se, že k dosažení tohoto cíle by mohlo pomoci vytvoření mezinárodních partnerství v této oblasti, zejména prostřednictvím programů přizpůsobení se změně klimatu, jejichž cílem je zadržovat vodu v místě, kde spadne;

| 30. | zdůrazňuje, že rezoluce Valného shromáždění Organizace spojených národů ze dne 28. července 2010 označuje přístup k pitné vodě za lidské právo, a vyzývá k zvláštní ochraně vody jako živlu obzvláště ohroženého změnou klimatu, která by mohla vést ke snížení množství a kvality dostupné vody, zejména pak pitné vody; |
| --- | --- |

30.

zdůrazňuje, že rezoluce Valného shromáždění Organizace spojených národů ze dne 28. července 2010 označuje přístup k pitné vodě za lidské právo, a vyzývá k zvláštní ochraně vody jako živlu obzvláště ohroženého změnou klimatu, která by mohla vést ke snížení množství a kvality dostupné vody, zejména pak pitné vody;

| 31. | vyzývá summit Rio +20, aby zajistil celosvětové naplnění lidského právo na vodu a její hygienickou úpravu; |
| --- | --- |

31.

vyzývá summit Rio +20, aby zajistil celosvětové naplnění lidského právo na vodu a její hygienickou úpravu;

| 32. | zdůrazňuje význam integrované správy povodí a žádá posílení politik na zlepšení přístupu k vodě, její kvality a účinnosti jejího využívání a také přeshraniční spolupráce týkající se přeshraničních říčních koryt; |
| --- | --- |

32.

zdůrazňuje význam integrované správy povodí a žádá posílení politik na zlepšení přístupu k vodě, její kvality a účinnosti jejího využívání a také přeshraniční spolupráce týkající se přeshraničních říčních koryt;

Mořské prostředí a oceány

| 33. | klade důraz na to, že je nutné zlepšit správu a posílit ochranu mořského prostředí, biologické rozmanitosti a oceánů; domnívá se, že kromě ochrany klimatu a biologické rozmanitosti by se měly stát jedním z klíčových pilířů rámce z Ria moře a oceány; |
| --- | --- |

33.

klade důraz na to, že je nutné zlepšit správu a posílit ochranu mořského prostředí, biologické rozmanitosti a oceánů; domnívá se, že kromě ochrany klimatu a biologické rozmanitosti by se měly stát jedním z klíčových pilířů rámce z Ria moře a oceány;

| 34. | vyzývá summit Rio+20 k tomu, aby zahájil jednání o přijetí mezinárodních právních nástrojů pro:






  — | kontrolu nad znečištěním moří a oceánů pocházejícím z půdy, |
| --- | --- | --- |

34.

vyzývá summit Rio+20 k tomu, aby zahájil jednání o přijetí mezinárodních právních nástrojů pro:

—

kontrolu nad znečištěním moří a oceánů pocházejícím z půdy,

| — | udržitelné řízení a posuzování lidské činnosti v oblastech mimo jurisdikci států a |
| --- | --- |

—

udržitelné řízení a posuzování lidské činnosti v oblastech mimo jurisdikci států a

| — | ochranu mořské biologické rozmanitosti, vytvoření a uznávání chráněných mořských oblastí v mezinárodních vodách. |
| --- | --- |

—

ochranu mořské biologické rozmanitosti, vytvoření a uznávání chráněných mořských oblastí v mezinárodních vodách.

Takové nástroje by vytvořily právní rámec pro víceúčelové chráněné mořské oblasti, posuzování dopadu na životní prostřední a spravedlivé a rovnocenné sdílení zisků plynoucích z využívání genetických a dalších zdrojů. Tyto nástroje by měly rovněž zřídit mechanismy dozoru a vymahatelnosti;

| 35. | vyzývá k urychlenému zavedení světového systému sledování mořského ekosystému k mapování změn, k nimž dochází v mořských ekosystémech a rybolovných zdrojích; |
| --- | --- |

35.

vyzývá k urychlenému zavedení světového systému sledování mořského ekosystému k mapování změn, k nimž dochází v mořských ekosystémech a rybolovných zdrojích;

| 36. | domnívá se, že by měl být přijat jasnější závazek vůči udržitelnému řízení rybolovných zdrojů, zejména: prostřednictvím udržitelných lovných programů, zajištěním obnoveného politického závazku provést mezinárodní dohody v oblasti zachování a udržitelného řízení živých mořských zdrojů; nalezením shody ohledně procesu přezkoumávání provedení tak, aby měl rybolov povolení k pokračování jedině za předpokladu, že je realizován v souladu s mezinárodními závazky a posílením regionálních organizací pro řízení rybolovu a zavedením osvědčených postupů, pokud jde o instituce a mechanismy dozoru a vymahatelnosti; |
| --- | --- |

36.

domnívá se, že by měl být přijat jasnější závazek vůči udržitelnému řízení rybolovných zdrojů, zejména: prostřednictvím udržitelných lovných programů, zajištěním obnoveného politického závazku provést mezinárodní dohody v oblasti zachování a udržitelného řízení živých mořských zdrojů; nalezením shody ohledně procesu přezkoumávání provedení tak, aby měl rybolov povolení k pokračování jedině za předpokladu, že je realizován v souladu s mezinárodními závazky a posílením regionálních organizací pro řízení rybolovu a zavedením osvědčených postupů, pokud jde o instituce a mechanismy dozoru a vymahatelnosti;

| 37. | zdůrazňuje, že v případě veškerých činností, které mají vliv na životní prostředí, je nutné uplatňovat zásadu předběžné opatrnosti a ekosystémový přístup; |
| --- | --- |

37.

zdůrazňuje, že v případě veškerých činností, které mají vliv na životní prostředí, je nutné uplatňovat zásadu předběžné opatrnosti a ekosystémový přístup;

Energetika

| 38. | poukazuje na to, že je stále méně fosilních zdrojů energie, jako je ropa, zemní plyn nebo uhlí; opětovně upozorňuje na skutečnost, že se podílejí na skleníkovém efektu, přičemž alternativní zdroje by měly podléhat posouzení dopadu na životní prostředí a posouzení výrobních dopadů; |
| --- | --- |

38.

poukazuje na to, že je stále méně fosilních zdrojů energie, jako je ropa, zemní plyn nebo uhlí; opětovně upozorňuje na skutečnost, že se podílejí na skleníkovém efektu, přičemž alternativní zdroje by měly podléhat posouzení dopadu na životní prostředí a posouzení výrobních dopadů;

| 39. | varuje před těžbou ropy na moři a těžební činností v oblastech, kde je citlivé životní prostředí, například v arktické oblasti s cílem usnadnit přechod na bezuhlíkovou výrobu energie ve světovém měřítku a je proti těžbě ropy z živičných písků či živičné břidlice; |
| --- | --- |

39.

varuje před těžbou ropy na moři a těžební činností v oblastech, kde je citlivé životní prostředí, například v arktické oblasti s cílem usnadnit přechod na bezuhlíkovou výrobu energie ve světovém měřítku a je proti těžbě ropy z živičných písků či živičné břidlice;

| 40. | zdůrazňuje, že přechod na zelenou ekonomiku vyžaduje radikální transformaci energetického sektoru, s cílem prosazovat obnovitelné zdroje energie a energetickou účinnost, zejména v nejméně rozvinutých zemích; zdůrazňuje potřebu vytvořit technologie obnovitelných zdrojů energie a předávat (napříč odvětvími) technologie a know-how, zejména s cílem podpořit nízkokapacitní a místní využívání obnovitelných zdrojů energie, aby nebylo ohroženo jejich právo na vývoj; |
| --- | --- |

40.

zdůrazňuje, že přechod na zelenou ekonomiku vyžaduje radikální transformaci energetického sektoru, s cílem prosazovat obnovitelné zdroje energie a energetickou účinnost, zejména v nejméně rozvinutých zemích; zdůrazňuje potřebu vytvořit technologie obnovitelných zdrojů energie a předávat (napříč odvětvími) technologie a know-how, zejména s cílem podpořit nízkokapacitní a místní využívání obnovitelných zdrojů energie, aby nebylo ohroženo jejich právo na vývoj;

| 41. | žádá globální cíle a opatření s cílem zvýšit celosvětově využívání obnovitelných zdrojů energie a energetickou účinnost; |
| --- | --- |

41.

žádá globální cíle a opatření s cílem zvýšit celosvětově využívání obnovitelných zdrojů energie a energetickou účinnost;

| 42. | domnívá se, že energie z obnovitelných zdrojů a energetická účinnost mají potenciál zmírňovat změnu klimatu, přispívat k sociálnímu a hospodářskému rozvoji, zlepšit zabezpečení dodávek a zajistit přínos v oblasti životního prostředí a zdraví; |
| --- | --- |

42.

domnívá se, že energie z obnovitelných zdrojů a energetická účinnost mají potenciál zmírňovat změnu klimatu, přispívat k sociálnímu a hospodářskému rozvoji, zlepšit zabezpečení dodávek a zajistit přínos v oblasti životního prostředí a zdraví;

| 43. | vyzývá summit Rio+20, aby zajistil, že bude zaručena udržitelnost biopaliv a bionergietických produktů, a zdůrazňuje v této souvislosti, že musí být plně dodržována lidská práva a ochrana životního prostředí; |
| --- | --- |

43.

vyzývá summit Rio+20, aby zajistil, že bude zaručena udržitelnost biopaliv a bionergietických produktů, a zdůrazňuje v této souvislosti, že musí být plně dodržována lidská práva a ochrana životního prostředí;

| 44. | domnívá se, že krátká časová období používaná v současné metodice výpočtu objemu skleníkových plynů v činnostech souvisejících s využíváním půdy, změnami využívání půdy a lesnictvím (GHG LULUCF) ohrožují již dosažený pokrok v oblasti úspory emisí skleníkových plynů; žádá, aby došlo k revizi této metodiky, aby byla chráněna schopnost přizpůsobení se přírodních ekosystémů; |
| --- | --- |

44.

domnívá se, že krátká časová období používaná v současné metodice výpočtu objemu skleníkových plynů v činnostech souvisejících s využíváním půdy, změnami využívání půdy a lesnictvím (GHG LULUCF) ohrožují již dosažený pokrok v oblasti úspory emisí skleníkových plynů; žádá, aby došlo k revizi této metodiky, aby byla chráněna schopnost přizpůsobení se přírodních ekosystémů;

| 45. | domnívá se, že vnější náklady na dodávky energie by se měly odrazit v ceně energie; |
| --- | --- |

45.

domnívá se, že vnější náklady na dodávky energie by se měly odrazit v ceně energie;

| 46. | s ohledem na katastrofu ve Fukušimě připomíná, že je naprosto nezbytné, aby byla v rámci EU zajištěna nejvyšší úroveň jaderné bezpečnosti a aby byly tyto požadavky prosazovány na mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

46.

s ohledem na katastrofu ve Fukušimě připomíná, že je naprosto nezbytné, aby byla v rámci EU zajištěna nejvyšší úroveň jaderné bezpečnosti a aby byly tyto požadavky prosazovány na mezinárodní úrovni;

Zemědělství a zajišťování potravin

| 47. | zdůrazňuje, že přístup k odpovídajícímu množství zdravých potravin je základním lidským právem, a požaduje tudíž rozhodný a koordinovaný zásah proti základním příčinám hladu způsobených člověkem a za zajištění potravinové soběstačnosti rozvojových zemí; |
| --- | --- |

47.

zdůrazňuje, že přístup k odpovídajícímu množství zdravých potravin je základním lidským právem, a požaduje tudíž rozhodný a koordinovaný zásah proti základním příčinám hladu způsobených člověkem a za zajištění potravinové soběstačnosti rozvojových zemí;

| 48. | zdůrazňuje, že v souvislosti se snahou o vymýcení chudoby je naléhavě nutné prosazovat drobné, udržitelné organické zemědělství s ohledem na to, že již existují náležité multifunkční zemědělské systémy s malým dopadem uplatňující tradiční semenné porosty, které by měly být podporovány; |
| --- | --- |

48.

zdůrazňuje, že v souvislosti se snahou o vymýcení chudoby je naléhavě nutné prosazovat drobné, udržitelné organické zemědělství s ohledem na to, že již existují náležité multifunkční zemědělské systémy s malým dopadem uplatňující tradiční semenné porosty, které by měly být podporovány;

| 49. | je přesvědčen, že odvětví živočišné výroby je klíčovou součástí zelené ekonomiky, že je nezbytné provádět postupy humánního a udržitelného chovu hospodářských zvířat a že zlepšení a zajištění obživy hraje důležitou úlohu při snižování dopadů změny klimatu, a to zejména v rozvojových zemích a ve venkovských oblastech; |
| --- | --- |

49.

je přesvědčen, že odvětví živočišné výroby je klíčovou součástí zelené ekonomiky, že je nezbytné provádět postupy humánního a udržitelného chovu hospodářských zvířat a že zlepšení a zajištění obživy hraje důležitou úlohu při snižování dopadů změny klimatu, a to zejména v rozvojových zemích a ve venkovských oblastech;

| 50. | souhlasí s názorem Komise, že by měly být posíleny stávající iniciativy podporující udržitelné zemědělství, které se opírají o vícestranné akce (např. FAO), regionální, vnitrostátní a lokální aktivity (jako je např. organické zemědělství a zemědělství s vysokou přírodní hodnotou, energeticky účinné skleníky, udržitelné ustájení zvířat, přesné zemědělství, uhlíkově neutrální zemědělské podnikání, kvašení biomasy a hnoje) i podnikatelské aktivity, a kromě toho že by v rámci správních opatření výboru pro zajišťování potravin měly být zahájeny nové iniciativy a partnerství, aby se spotřeba a výroba potravin stala udržitelnější, v zájmu podpory odolnosti společenství a omezení hladovění; |
| --- | --- |

50.

souhlasí s názorem Komise, že by měly být posíleny stávající iniciativy podporující udržitelné zemědělství, které se opírají o vícestranné akce (např. FAO), regionální, vnitrostátní a lokální aktivity (jako je např. organické zemědělství a zemědělství s vysokou přírodní hodnotou, energeticky účinné skleníky, udržitelné ustájení zvířat, přesné zemědělství, uhlíkově neutrální zemědělské podnikání, kvašení biomasy a hnoje) i podnikatelské aktivity, a kromě toho že by v rámci správních opatření výboru pro zajišťování potravin měly být zahájeny nové iniciativy a partnerství, aby se spotřeba a výroba potravin stala udržitelnější, v zájmu podpory odolnosti společenství a omezení hladovění;

| 51. | žádá celosvětová opatření, která by na trh s komoditami vnesla větší transparentnost a zabránila by finančním spekulacím, které přispívají k vysoké kolísavosti cen potravin a následně celosvětovým potravinovým krizím, prostřednictvím přijetí doporučení předložených zvláštním zpravodajem OSN pro právo na potraviny; vyjadřuje své znepokojení nad trendy skupování půdy ve velkém, k němuž dochází ze strany zahraničních subjektů v rozvojových zemích; zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby byl tento trend zastaven, a je nutné zabezpečit potravinové zajištění a chránit práva drobných zemědělců a původních společenství; |
| --- | --- |

51.

žádá celosvětová opatření, která by na trh s komoditami vnesla větší transparentnost a zabránila by finančním spekulacím, které přispívají k vysoké kolísavosti cen potravin a následně celosvětovým potravinovým krizím, prostřednictvím přijetí doporučení předložených zvláštním zpravodajem OSN pro právo na potraviny; vyjadřuje své znepokojení nad trendy skupování půdy ve velkém, k němuž dochází ze strany zahraničních subjektů v rozvojových zemích; zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby byl tento trend zastaven, a je nutné zabezpečit potravinové zajištění a chránit práva drobných zemědělců a původních společenství;

| 52. | s politováním konstatuje pomalý pokrok v jednáních a závazcích v souvislosti s Úmluvou OSN o boji proti rozšiřování pouští (UNCCD); domnívá se, že znehodnocování půdy a změny ve využívání půdy vyžadují celosvětovou odezvu; vyzývá ke konkrétním krokům, účinným opatřením a sledování, zejména co se týče výroby biopaliv; |
| --- | --- |

52.

s politováním konstatuje pomalý pokrok v jednáních a závazcích v souvislosti s Úmluvou OSN o boji proti rozšiřování pouští (UNCCD); domnívá se, že znehodnocování půdy a změny ve využívání půdy vyžadují celosvětovou odezvu; vyzývá ke konkrétním krokům, účinným opatřením a sledování, zejména co se týče výroby biopaliv;

| 53. | vyzdvihuje nezastupitelnou úlohu využívání plného potenciálu drobných producentů a rodinných zemědělských podniků, kteří vyrábějí většinu celosvětových dodávek potravin, a potřebují specifickou podporu výroby a přístupu na trh; |
| --- | --- |

53.

vyzdvihuje nezastupitelnou úlohu využívání plného potenciálu drobných producentů a rodinných zemědělských podniků, kteří vyrábějí většinu celosvětových dodávek potravin, a potřebují specifickou podporu výroby a přístupu na trh;

| 54. | zdůrazňuje, že v oblasti zemědělství jsou zapotřebí výzkum a inovace, které by podnítily udržitelná řešení, například přesné zemědělství, které snižuje potřebu zavlažování a výrobků na ochranu rostlin; |
| --- | --- |

54.

zdůrazňuje, že v oblasti zemědělství jsou zapotřebí výzkum a inovace, které by podnítily udržitelná řešení, například přesné zemědělství, které snižuje potřebu zavlažování a výrobků na ochranu rostlin;

| 55. | souhlasí s doporučeními Organizace OSN pro výživu a zemědělství, Mezinárodního fondu pro zemědělský rozvoj, Mezinárodního měnového fondu, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, Konference OSN o obchodu a rozvoji, Světového programu výživy, Světové banky, Světové obchodní organizace, Mezinárodního institutu pro výzkum potravy a pracovní skupiny na nejvyšší úrovni pro globální krizi v zabezpečení potravin určenými státům skupiny G-20, aby zrušily ustanovení současných vnitrostátních politik, která dotují či přikazují výrobu a spotřebu biopaliv, přinejmenším do té doby, než bude zaručeno, že nebudou v rozporu s produkcí potravin, biologickou rozmanitostí a ochranou klimatu; |
| --- | --- |

55.

souhlasí s doporučeními Organizace OSN pro výživu a zemědělství, Mezinárodního fondu pro zemědělský rozvoj, Mezinárodního měnového fondu, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, Konference OSN o obchodu a rozvoji, Světového programu výživy, Světové banky, Světové obchodní organizace, Mezinárodního institutu pro výzkum potravy a pracovní skupiny na nejvyšší úrovni pro globální krizi v zabezpečení potravin určenými státům skupiny G-20, aby zrušily ustanovení současných vnitrostátních politik, která dotují či přikazují výrobu a spotřebu biopaliv, přinejmenším do té doby, než bude zaručeno, že nebudou v rozporu s produkcí potravin, biologickou rozmanitostí a ochranou klimatu;

Lesy

| 56. | zdůrazňuje, že odlesňování a znehodnocování lesů přináší environmentální a sociální škody na lesích, které lze jen stěží napravit, jako je dlouhodobé narušování vodních podmínek, vznik stepí a rozšiřování pouští, změna klimatu a pokles biologické rozmanitosti, chudoba ve venkovských oblastech a spory ohledně půdy, přístupu ke zdrojům, práva a zisky, přičemž celkové náklady uvedeného dalece převyšují výdaje na ochranu a opatření na zlepšení; domnívá se, že cílem summitu Rio+20 by mělo být zajištění participativní správy lesů, spravedlivého a rovnocenného sdílení zisků a ochrana a udržitelné využívání lesů v celosvětovém měřítku; |
| --- | --- |

56.

zdůrazňuje, že odlesňování a znehodnocování lesů přináší environmentální a sociální škody na lesích, které lze jen stěží napravit, jako je dlouhodobé narušování vodních podmínek, vznik stepí a rozšiřování pouští, změna klimatu a pokles biologické rozmanitosti, chudoba ve venkovských oblastech a spory ohledně půdy, přístupu ke zdrojům, práva a zisky, přičemž celkové náklady uvedeného dalece převyšují výdaje na ochranu a opatření na zlepšení; domnívá se, že cílem summitu Rio+20 by mělo být zajištění participativní správy lesů, spravedlivého a rovnocenného sdílení zisků a ochrana a udržitelné využívání lesů v celosvětovém měřítku;

| 57. | zdůrazňuje potřebu prosazovat udržitelné lesní hospodářství a bojovat proti odlesňování, mimo jiné prostřednictvím uzavření trhů pro nezákonné či neudržitelně vytěžené dřevo; vyzdvihuje nezbytnost vytvoření partnerství s vládami, místními společenstvími, původním obyvatelstvem a občanskou společností a soukromým sektorem, aby bylo tohoto cíle dosaženo; |
| --- | --- |

57.

zdůrazňuje potřebu prosazovat udržitelné lesní hospodářství a bojovat proti odlesňování, mimo jiné prostřednictvím uzavření trhů pro nezákonné či neudržitelně vytěžené dřevo; vyzdvihuje nezbytnost vytvoření partnerství s vládami, místními společenstvími, původním obyvatelstvem a občanskou společností a soukromým sektorem, aby bylo tohoto cíle dosaženo;

| 58. | v této souvislosti zdůrazňuje, že je nutné naplnit závazky z Nagoji, tedy do roku 2020 přinejmenším snížit na polovinu, případně snížit až na úroveň blízkou nule tempo ztráty všech přirozených lokalit, zejména lesů; |
| --- | --- |

58.

v této souvislosti zdůrazňuje, že je nutné naplnit závazky z Nagoji, tedy do roku 2020 přinejmenším snížit na polovinu, případně snížit až na úroveň blízkou nule tempo ztráty všech přirozených lokalit, zejména lesů;

| 59. | domnívá se, že charakter nástroje REDD+ v rámci UNFCCC by měl zajistit dodržování a přispět k plnění celkových záměrů a cílů v oblasti ochrany lesů, a že by měla být například rozvinuta specifická infrastruktura pro satelitní pozorování a pozorování na místě s cílem posoudit, zda je uhlík vstřebáván chráněnými lesními porosty, a že by měl nástroj rovněž respektovat lidská práva a příslušná ustanovení Úmluvy o biologické rozmanitosti; požaduje proto větší transparentnost přidělování příslušných finančních prostředků a výraznější sledování; zdůrazňuje, že charakter nástroje REDD+ by měl kromě zmírňování změny klimatu zajistit výrazný přínos z hlediska biologické rozmanitosti a základních služeb ekosystému a měl by přispět k posílení práv a zlepšení obživy lidí, kteří jsou na lese závislí, zejména domorodých a místních společenství; |
| --- | --- |

59.

domnívá se, že charakter nástroje REDD+ v rámci UNFCCC by měl zajistit dodržování a přispět k plnění celkových záměrů a cílů v oblasti ochrany lesů, a že by měla být například rozvinuta specifická infrastruktura pro satelitní pozorování a pozorování na místě s cílem posoudit, zda je uhlík vstřebáván chráněnými lesními porosty, a že by měl nástroj rovněž respektovat lidská práva a příslušná ustanovení Úmluvy o biologické rozmanitosti; požaduje proto větší transparentnost přidělování příslušných finančních prostředků a výraznější sledování; zdůrazňuje, že charakter nástroje REDD+ by měl kromě zmírňování změny klimatu zajistit výrazný přínos z hlediska biologické rozmanitosti a základních služeb ekosystému a měl by přispět k posílení práv a zlepšení obživy lidí, kteří jsou na lese závislí, zejména domorodých a místních společenství;

| 60. | vyjadřuje své obavy ohledně nového lesnického kodexu, který má přijmout brazilský senát a který zhoršuje odlesňování v brazilské části amazonského pralesa, což je v rozporu s mezinárodním úsilím o zmírnění následků změny klimatu; |
| --- | --- |

60.

vyjadřuje své obavy ohledně nového lesnického kodexu, který má přijmout brazilský senát a který zhoršuje odlesňování v brazilské části amazonského pralesa, což je v rozporu s mezinárodním úsilím o zmírnění následků změny klimatu;

| 61. | naléhavě vyzývá hostitelský stát Brazílii, aby se výslovně zavázala ochraňovat amazonský prales a zastavit trestní stíhání zástupců občanské společnosti bojujících za ochranu životního prostředí; |
| --- | --- |

61.

naléhavě vyzývá hostitelský stát Brazílii, aby se výslovně zavázala ochraňovat amazonský prales a zastavit trestní stíhání zástupců občanské společnosti bojujících za ochranu životního prostředí;

| 62. | vyzývá Komisi, aby před summitem Rio+20 včas zpřístupnila studii posuzující dopad evropské spotřeby potravinářských a nepotravinářských výrobků na odlesňování; vyzývá k vypracování studie, jež by posoudila dopady stávajících politik a právních předpisů EU na odlesňování a k navržení nových politických iniciativ, jež by identifikované dopady řešily; |
| --- | --- |

62.

vyzývá Komisi, aby před summitem Rio+20 včas zpřístupnila studii posuzující dopad evropské spotřeby potravinářských a nepotravinářských výrobků na odlesňování; vyzývá k vypracování studie, jež by posoudila dopady stávajících politik a právních předpisů EU na odlesňování a k navržení nových politických iniciativ, jež by identifikované dopady řešily;

Chemické a nebezpečné látky

| 63. | schvaluje názor Komise, že nastal čas pro zavedení solidnějšího a ucelenějšího mezinárodního režimu, kterým by se řídilo používání chemických a nebezpečných látek, a že summit Rio+20 by měl začít pracovat na dosažení tohoto cíle a požadovat přitom, aby co nejvíce zemí přijalo jako model právní úpravu EU v podobě nařízení o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH); |
| --- | --- |

63.

schvaluje názor Komise, že nastal čas pro zavedení solidnějšího a ucelenějšího mezinárodního režimu, kterým by se řídilo používání chemických a nebezpečných látek, a že summit Rio+20 by měl začít pracovat na dosažení tohoto cíle a požadovat přitom, aby co nejvíce zemí přijalo jako model právní úpravu EU v podobě nařízení o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH);

Nakládání s odpady

| 64. | vyzdvihuje skutečnost, že řádné nakládání s odpady nejen minimalizuje dopad na životní prostředí, ale zároveň je zdrojem opětovně použitelných a recyklovaných materiálů a zaměstnanosti; |
| --- | --- |

64.

vyzdvihuje skutečnost, že řádné nakládání s odpady nejen minimalizuje dopad na životní prostředí, ale zároveň je zdrojem opětovně použitelných a recyklovaných materiálů a zaměstnanosti;

| 65. | zdůrazňuje, že v současnosti je mnoho zdrojů, které by bylo možné opakovaně využít či recyklovat, na skládkách, ve spalovnách, či mají negativní dopad na životní prostředí a místní společenství; zdůrazňuje, že by měla být recyklaci těchto zdrojů věnována velká pozornost, aby se vytvořila přidaná hodnota pro místní společnosti v podobě pracovních míst a inovací, přičemž recyklace a opakované využití zabraňuje zničení přirozených lokalit a místních společností; |
| --- | --- |

65.

zdůrazňuje, že v současnosti je mnoho zdrojů, které by bylo možné opakovaně využít či recyklovat, na skládkách, ve spalovnách, či mají negativní dopad na životní prostředí a místní společenství; zdůrazňuje, že by měla být recyklaci těchto zdrojů věnována velká pozornost, aby se vytvořila přidaná hodnota pro místní společnosti v podobě pracovních míst a inovací, přičemž recyklace a opakované využití zabraňuje zničení přirozených lokalit a místních společností;

Vytváření podmínek pro stimulaci trhů a investování do lidského kapitálu

| 66. | zdůrazňuje, že biologickou rozmanitost, služby ekosystému a přírodní zdroje je nutné začlenit do národních účtů, stejně jako do všech plánů a strategií rozvoje, resp. plánů a strategií na odstranění chudoby; |
| --- | --- |

66.

zdůrazňuje, že biologickou rozmanitost, služby ekosystému a přírodní zdroje je nutné začlenit do národních účtů, stejně jako do všech plánů a strategií rozvoje, resp. plánů a strategií na odstranění chudoby;

Dotace škodlivé pro životní prostředí

| 67. | zdůrazňuje, že je naléhavě nutné se zabývat dotacemi, které škodí životnímu prostředí, a rozvíjet a uplatňovat pozitivní pobídky, jež mohou těžit z biologické rozmanitosti a z její ochrany; |
| --- | --- |

67.

zdůrazňuje, že je naléhavě nutné se zabývat dotacemi, které škodí životnímu prostředí, a rozvíjet a uplatňovat pozitivní pobídky, jež mohou těžit z biologické rozmanitosti a z její ochrany;

| 68. | vítá v této souvislosti skutečnost, že je v rámci návrhů na reformu společné zemědělské politiky věnována větší pozornost ekologizaci této politiky; |
| --- | --- |

68.

vítá v této souvislosti skutečnost, že je v rámci návrhů na reformu společné zemědělské politiky věnována větší pozornost ekologizaci této politiky;

| 69. | vyzývá summit Rio+20, aby do roku 2020 spustil koordinovaný soubor opatření pro jednotlivé země k odhalení a postupnému vyloučení všech dotací poškozujících životní prostředí v souladu se závazky z Nagoji; |
| --- | --- |

69.

vyzývá summit Rio+20, aby do roku 2020 spustil koordinovaný soubor opatření pro jednotlivé země k odhalení a postupnému vyloučení všech dotací poškozujících životní prostředí v souladu se závazky z Nagoji;

Regulační a tržní nástroje

| 70. | zdůrazňuje, že pro všeobecnou udržitelnost naší společnosti bude mít zásadní význam používání regulačních nástrojů společně s nástroji tržními, a to na úrovni států i na mezinárodní úrovni; v této souvislosti zdůrazňuje, že je naléhavě nutné zabývat se tím, jaké klimatické dopady má mezinárodní lodní doprava a letectví; vyzdvihuje příklad EU a jejích cílů 20-20-20, ale i její pokrokové politiky a obecně cíle v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

70.

zdůrazňuje, že pro všeobecnou udržitelnost naší společnosti bude mít zásadní význam používání regulačních nástrojů společně s nástroji tržními, a to na úrovni států i na mezinárodní úrovni; v této souvislosti zdůrazňuje, že je naléhavě nutné zabývat se tím, jaké klimatické dopady má mezinárodní lodní doprava a letectví; vyzdvihuje příklad EU a jejích cílů 20-20-20, ale i její pokrokové politiky a obecně cíle v oblasti životního prostředí;

| 71. | zdůrazňuje, že je nezbytný jasný a spolehlivý komplexní regulační rámec, který by aktérům umožnil posunout hospodářské opodstatnění směrem k účinnému, odpovědnému a zelenému hospodářství; |
| --- | --- |

71.

zdůrazňuje, že je nezbytný jasný a spolehlivý komplexní regulační rámec, který by aktérům umožnil posunout hospodářské opodstatnění směrem k účinnému, odpovědnému a zelenému hospodářství;

| 72. | požaduje, aby byla daň z finančních transakcí zavedena na mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

72.

požaduje, aby byla daň z finančních transakcí zavedena na mezinárodní úrovni;

| 73. | podtrhuje, že fiskální reformy navržené tak, aby přesunuly daňovou zátěž z pracujících na využívání zdrojů a znečišťování, mohou pomoci zajistit oboustranně prospěšné výsledky pro zaměstnanost i životní prostředí, neboť takový přesun zvýší atraktivitu účinného využívání zdrojů, recyklace a opakovaného využití a poskytne se tím příležitost pro více pracovních míst; |
| --- | --- |

73.

podtrhuje, že fiskální reformy navržené tak, aby přesunuly daňovou zátěž z pracujících na využívání zdrojů a znečišťování, mohou pomoci zajistit oboustranně prospěšné výsledky pro zaměstnanost i životní prostředí, neboť takový přesun zvýší atraktivitu účinného využívání zdrojů, recyklace a opakovaného využití a poskytne se tím příležitost pro více pracovních míst;

| 74. | vyzývá Komisi EU, aby prosazovala začlenění environmentálních aspektů do jednání o mezinárodním obchodu; |
| --- | --- |

74.

vyzývá Komisi EU, aby prosazovala začlenění environmentálních aspektů do jednání o mezinárodním obchodu;

Financování

| 75. | zdůrazňuje, že přechod ke globální zelené ekonomice bude vyžadovat rozsáhlé finanční investice; zdůrazňuje, že veřejné finanční prostředky nebudou dostačující a že bude třeba, aby bylo veřejné financování v mnohem větší míře podněcováno a mobilizováno soukromými investicemi; zdůrazňuje, že je nezbytné podporovat inovace a nové technologie, mimo jiné zlepšením přístupu k finančním prostředkům; |
| --- | --- |

75.

zdůrazňuje, že přechod ke globální zelené ekonomice bude vyžadovat rozsáhlé finanční investice; zdůrazňuje, že veřejné finanční prostředky nebudou dostačující a že bude třeba, aby bylo veřejné financování v mnohem větší míře podněcováno a mobilizováno soukromými investicemi; zdůrazňuje, že je nezbytné podporovat inovace a nové technologie, mimo jiné zlepšením přístupu k finančním prostředkům;

| 76. | vyzývá summit Rio+20, aby doporučil reformu stávajících finančních strategií a aby případně vytvořil nové režimy financování a partnerství za účasti veřejného a soukromého sektoru; |
| --- | --- |

76.

vyzývá summit Rio+20, aby doporučil reformu stávajících finančních strategií a aby případně vytvořil nové režimy financování a partnerství za účasti veřejného a soukromého sektoru;

| 77. | domnívá se, že rozvojové země potřebují stabilní dlouhodobý rámec finanční podpory, budování kapacit a transferu technologií, který jim umožní prosazovat udržitelný rozvoj a vyhnout se energeticky náročné rozvojové cestě s vysokými emisemi uhlíku, kterou prošly průmyslově vyspělé země; |
| --- | --- |

77.

domnívá se, že rozvojové země potřebují stabilní dlouhodobý rámec finanční podpory, budování kapacit a transferu technologií, který jim umožní prosazovat udržitelný rozvoj a vyhnout se energeticky náročné rozvojové cestě s vysokými emisemi uhlíku, kterou prošly průmyslově vyspělé země;

| 78. | vyzývá summit Rio +20, aby posílil opatření a navýšil dostupné zdroje pro mechanismy zmírňování celosvětových enviromentálních rizik a snižování nebezpečí katastrof; |
| --- | --- |

78.

vyzývá summit Rio +20, aby posílil opatření a navýšil dostupné zdroje pro mechanismy zmírňování celosvětových enviromentálních rizik a snižování nebezpečí katastrof;

| 79. | zdůrazňuje, že oficiální rozvojová pomoc (ODA) by měla být lépe monitorována, včetně alternativních opatření pro rozvojové závazky, jako je pomoc programovatelná příslušnou zemí organizace OECD nebo index plnění závazku rozvoje, s cílem zajistit soulad se všemi mnohostrannými dohodami v oblasti životního prostředí a příspěvek k dosažení rozvojových cílů tisíciletí i širších cílů zelené ekonomiky; |
| --- | --- |

79.

zdůrazňuje, že oficiální rozvojová pomoc (ODA) by měla být lépe monitorována, včetně alternativních opatření pro rozvojové závazky, jako je pomoc programovatelná příslušnou zemí organizace OECD nebo index plnění závazku rozvoje, s cílem zajistit soulad se všemi mnohostrannými dohodami v oblasti životního prostředí a příspěvek k dosažení rozvojových cílů tisíciletí i širších cílů zelené ekonomiky;

| 80. | domnívá se, že je krajně důležité, aby nejchudší země měly přístup k inovativním formám financování v zájmu vyřešení nedostatku vlastního kapitálu, kterým trpí; |
| --- | --- |

80.

domnívá se, že je krajně důležité, aby nejchudší země měly přístup k inovativním formám financování v zájmu vyřešení nedostatku vlastního kapitálu, kterým trpí;

| 81. | požaduje, aby byly sledovány dopady financování na rovnováhu mezi muži a ženami, s cílem zajistit, aby financování více přihlíželo k otázkám rovnosti mezi muži a ženami; |
| --- | --- |

81.

požaduje, aby byly sledovány dopady financování na rovnováhu mezi muži a ženami, s cílem zajistit, aby financování více přihlíželo k otázkám rovnosti mezi muži a ženami;

Posílení vlivu občanů

| 82. | domnívá se, že je nanejvýš důležité nadále posilovat podíl občanů na správě environmentálních záležitostí, a žádá, aby summit Rio+20 zajistil efektivní celosvětový pokrok v provádění zásady 10; domnívá se, že EU může po více než deseti letech provádění Aarhuské úmluvy vnést do mezinárodních jednání cenné zkušenosti; |
| --- | --- |

82.

domnívá se, že je nanejvýš důležité nadále posilovat podíl občanů na správě environmentálních záležitostí, a žádá, aby summit Rio+20 zajistil efektivní celosvětový pokrok v provádění zásady 10; domnívá se, že EU může po více než deseti letech provádění Aarhuské úmluvy vnést do mezinárodních jednání cenné zkušenosti;

| 83. | požaduje, aby byla ustanovení Aarhuské úmluvy rozšířena i mimo Evropskou hospodářskou komisi OSN prostřednictvím celosvětové úmluvy či rozšíření Aarhuské úmluvy i na strany mimo Evropskou hospodářskou komisi OSN; |
| --- | --- |

83.

požaduje, aby byla ustanovení Aarhuské úmluvy rozšířena i mimo Evropskou hospodářskou komisi OSN prostřednictvím celosvětové úmluvy či rozšíření Aarhuské úmluvy i na strany mimo Evropskou hospodářskou komisi OSN;

| 84. | doporučuje komplexní přístup k dodržování zásad v oblasti lidských práv v rámci provádění politik směřujících k udržitelnému rozvoji; zdůrazňuje, že je nutné poskytnout odpovídající míru ochrany lidem, kteří jsou změnou klimatu nejvíce postiženi; |
| --- | --- |

84.

doporučuje komplexní přístup k dodržování zásad v oblasti lidských práv v rámci provádění politik směřujících k udržitelnému rozvoji; zdůrazňuje, že je nutné poskytnout odpovídající míru ochrany lidem, kteří jsou změnou klimatu nejvíce postiženi;

| 85. | zdůrazňuje, že jakýkoli regulační nástroj může být úspěšný pouze tehdy, je-li zkombinován s informováním a vzděláváním; dále je toho názoru, že obrovský význam mají změny hodnot a chování v rámci přístupu zdola nahoru, a konkrétně požaduje iniciativy mobilizující mladé lidi, neboť jsou to právě budoucí generace, kdo bude nést důsledky naší činnosti; |
| --- | --- |

85.

zdůrazňuje, že jakýkoli regulační nástroj může být úspěšný pouze tehdy, je-li zkombinován s informováním a vzděláváním; dále je toho názoru, že obrovský význam mají změny hodnot a chování v rámci přístupu zdola nahoru, a konkrétně požaduje iniciativy mobilizující mladé lidi, neboť jsou to právě budoucí generace, kdo bude nést důsledky naší činnosti;

Odborná příprava

| 86. | zdůrazňuje, že je ve všech zemích zapotřebí podporovat programy vzdělávání a odborné přípravy, zejména určené mládeži; domnívá se, že podpora nových dovedností pomůže k vytváření nových pracovních míst na světovém trhu práce a přinese tak pozitivní multiplikační efekt v sociální rovině; |
| --- | --- |

86.

zdůrazňuje, že je ve všech zemích zapotřebí podporovat programy vzdělávání a odborné přípravy, zejména určené mládeži; domnívá se, že podpora nových dovedností pomůže k vytváření nových pracovních míst na světovém trhu práce a přinese tak pozitivní multiplikační efekt v sociální rovině;

Technologie

| 87. | zdůrazňuje význam výzkumu a vývoje a inovací a potřebu vědecké a technologické spolupráce; |
| --- | --- |

87.

zdůrazňuje význam výzkumu a vývoje a inovací a potřebu vědecké a technologické spolupráce;

| 88. | uznává, že technologické inovace a hodnocení a transfer technologií mají zásadní význam pro schopnost reagovat na environmentální, hospodářské a sociální výzvy; zároveň však zdůrazňuje, že technologický rozvoj nemůže být jediným řešením environmentálních problémů či pro úsilí o vymýcení chudoby; |
| --- | --- |

88.

uznává, že technologické inovace a hodnocení a transfer technologií mají zásadní význam pro schopnost reagovat na environmentální, hospodářské a sociální výzvy; zároveň však zdůrazňuje, že technologický rozvoj nemůže být jediným řešením environmentálních problémů či pro úsilí o vymýcení chudoby;

| 89. | zdůrazňuje, že inovace je mnohem více než pouhá technická inovace – sociální inovace spočívají v nových a účinných řešeních naléhavých sociálních potřeb, s nimiž přicházejí jednotlivci či organizace a která jsou vedena sociálními, a nikoli nezbytně ekonomickými motivy; dále zdůrazňuje, že sociální inovace představují příležitost pro občany, aby bez ohledu na svou situaci zlepšili své pracovní a životní podmínky, což by mohlo pomoci k upevnění postavení občanské společnosti na celém světě, a zároveň je to příležitost, aby se občanská společnost podílela na ochraně a udržitelném využití přírodních zdrojů; |
| --- | --- |

89.

zdůrazňuje, že inovace je mnohem více než pouhá technická inovace – sociální inovace spočívají v nových a účinných řešeních naléhavých sociálních potřeb, s nimiž přicházejí jednotlivci či organizace a která jsou vedena sociálními, a nikoli nezbytně ekonomickými motivy; dále zdůrazňuje, že sociální inovace představují příležitost pro občany, aby bez ohledu na svou situaci zlepšili své pracovní a životní podmínky, což by mohlo pomoci k upevnění postavení občanské společnosti na celém světě, a zároveň je to příležitost, aby se občanská společnost podílela na ochraně a udržitelném využití přírodních zdrojů;

| 90. | vyjadřuje svůj nesouhlas s návrhy na rozsáhlé geoinženýrství; |
| --- | --- |

90.

vyjadřuje svůj nesouhlas s návrhy na rozsáhlé geoinženýrství;

| 91. | připomíná, že v původních dohodách ze summitu v Riu je výslovně uvedena ochrana znalostí, inovací a postupů původních obyvatel nabízejících časem prověřené, bezpečné a flexibilní způsoby práce s přírodou; |
| --- | --- |

91.

připomíná, že v původních dohodách ze summitu v Riu je výslovně uvedena ochrana znalostí, inovací a postupů původních obyvatel nabízejících časem prověřené, bezpečné a flexibilní způsoby práce s přírodou;

| 92. | zdůrazňuje, že zavedení nových a v současnosti vyvíjených technologií nesmí jít na úkor cílů spravedlivého a udržitelného rozvoje a úsilí o vymýcení chudoby; zdůrazňuje, že technologie mohou mít různý environmentální, sociální a hospodářský dopad a bez řádného dohledu mohou některé technologie vést k neudržitelnému využívání přírodních zdrojů (vody, půdy, biomasy), nárůstu chudoby a dalším nežádoucím sociálním důsledkům; |
| --- | --- |

92.

zdůrazňuje, že zavedení nových a v současnosti vyvíjených technologií nesmí jít na úkor cílů spravedlivého a udržitelného rozvoje a úsilí o vymýcení chudoby; zdůrazňuje, že technologie mohou mít různý environmentální, sociální a hospodářský dopad a bez řádného dohledu mohou některé technologie vést k neudržitelnému využívání přírodních zdrojů (vody, půdy, biomasy), nárůstu chudoby a dalším nežádoucím sociálním důsledkům;

| 93. | podporuje proto strategický plán technologické podpory a budování kapacit z Bali týkající se technologií zaměřených na životní prostředí a cílů hodnocení a přenosu ekologicky vyhovujících technologií; žádá, aby byla v rámci systému OSN vytvořena kapacita pro monitorování, vyhodnocování a poskytování informací o nových technologiích, pro integraci širší koncepce udržitelnosti a podporu udržitelného rozvoje výrobků a procesů ve všech oblastech; |
| --- | --- |

93.

podporuje proto strategický plán technologické podpory a budování kapacit z Bali týkající se technologií zaměřených na životní prostředí a cílů hodnocení a přenosu ekologicky vyhovujících technologií; žádá, aby byla v rámci systému OSN vytvořena kapacita pro monitorování, vyhodnocování a poskytování informací o nových technologiích, pro integraci širší koncepce udržitelnosti a podporu udržitelného rozvoje výrobků a procesů ve všech oblastech;

Měření pokroku

| 94. | požaduje, aby byly neprodleně provedeny studie, které vytvoří nový soubor ukazatelů pro měření pokroku v úsilí o rovnost a udržitelný rozvoj; |
| --- | --- |

94.

požaduje, aby byly neprodleně provedeny studie, které vytvoří nový soubor ukazatelů pro měření pokroku v úsilí o rovnost a udržitelný rozvoj;

| 95. | zdůrazňuje, že výsledkem summitu Rio+20 by měl být alternativní model měření růstu a blahobytu nad rámec HDP, který by stavěl na iniciativách, jako je mezinárodní systém pro integrované hospodářské a environmentální účetnictví, index lidského rozvoje a projekt Měření pokroku společností; zdůrazňuje, že je to nezbytné, aby mohl být pokrok měřen v širším kontextu, který zahrnuje i hospodářský, environmentální a sociální rozměr; vyzývá proto k vytvoření jasných a měřitelných ukazatelů, jež by zohledňovaly změnu klimatu, biologickou rozmanitost, účinnost využívání zdrojů a sociální začlenění; |
| --- | --- |

95.

zdůrazňuje, že výsledkem summitu Rio+20 by měl být alternativní model měření růstu a blahobytu nad rámec HDP, který by stavěl na iniciativách, jako je mezinárodní systém pro integrované hospodářské a environmentální účetnictví, index lidského rozvoje a projekt Měření pokroku společností; zdůrazňuje, že je to nezbytné, aby mohl být pokrok měřen v širším kontextu, který zahrnuje i hospodářský, environmentální a sociální rozměr; vyzývá proto k vytvoření jasných a měřitelných ukazatelů, jež by zohledňovaly změnu klimatu, biologickou rozmanitost, účinnost využívání zdrojů a sociální začlenění;

| 96. | vybízí k široké diskusi na téma začlenění těchto ukazatelů v mezinárodním měřítku do obecně používaných procesů hodnocení veřejného a soukromého pokroku; |
| --- | --- |

96.

vybízí k široké diskusi na téma začlenění těchto ukazatelů v mezinárodním měřítku do obecně používaných procesů hodnocení veřejného a soukromého pokroku;

| 97. | vyzývá k uznání zásady nesnižování míry ochrany také v souvislosti s ochranou životního prostředí a v souvislosti s ochranou základních práv; |
| --- | --- |

97.

vyzývá k uznání zásady nesnižování míry ochrany také v souvislosti s ochranou životního prostředí a v souvislosti s ochranou základních práv;

Zlepšení správy a větší zapojení soukromého sektoru

| 98. | zdůrazňuje naléhavou potřebu zlepšit správu udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

98.

zdůrazňuje naléhavou potřebu zlepšit správu udržitelného rozvoje;

| 99. | zastává názor, že je třeba posílit UNEP uvnitř systému OSN např. přeměnou UNEP na specializovanou agenturu OSN (jako je např. MOP), neboť by to byl nejlepší způsob, jak zlepšit mezinárodní environmentální správu a dosáhnout pokroku na cestě k celosvětovému udržitelnému rozvoji; odkazuje však v této souvislosti na možnosti a alternativy, jež byly onačeny ve výstupech z Helsinek a z Nairobi; |
| --- | --- |

99.

zastává názor, že je třeba posílit UNEP uvnitř systému OSN např. přeměnou UNEP na specializovanou agenturu OSN (jako je např. MOP), neboť by to byl nejlepší způsob, jak zlepšit mezinárodní environmentální správu a dosáhnout pokroku na cestě k celosvětovému udržitelnému rozvoji; odkazuje však v této souvislosti na možnosti a alternativy, jež byly onačeny ve výstupech z Helsinek a z Nairobi;

| 100. | vyzývá k tomu, aby byl pod záštitou OSN vytvořen specializovaný panel vědců utvořený po vzoru Mezivládního panelu pro změnu klimatu s úkoly přezkoumávat a posuzovat napříč odvětvími nejnovější vědecké, technické a socioekonomické informace z celého světa týkající se chápání biologické rozmanitosti a udržitelnosti; |
| --- | --- |

100.

vyzývá k tomu, aby byl pod záštitou OSN vytvořen specializovaný panel vědců utvořený po vzoru Mezivládního panelu pro změnu klimatu s úkoly přezkoumávat a posuzovat napříč odvětvími nejnovější vědecké, technické a socioekonomické informace z celého světa týkající se chápání biologické rozmanitosti a udržitelnosti;

| 101. | opakuje svůj návrh na vytvoření mezinárodního soudního dvora pro environmentální záležitosti, aby se globální environmentální právní předpisy staly závaznějšími a vymahatelnějšími, nebo alespoň vytvoření mezinárodního orgánu, jako je veřejný ochránce práv s pravomocemi mediace; |
| --- | --- |

101.

opakuje svůj návrh na vytvoření mezinárodního soudního dvora pro environmentální záležitosti, aby se globální environmentální právní předpisy staly závaznějšími a vymahatelnějšími, nebo alespoň vytvoření mezinárodního orgánu, jako je veřejný ochránce práv s pravomocemi mediace;

| 102. | vyzývá summit Rio+20, aby zahájil strategii pro posílení soudržnosti mezi nejrůznějšími vícestrannými dohodami týkajícími se životního prostředí; zdůrazňuje potřebu koordinovaného přístupu mezi všemi třemi úmluvami z Ria (o biologické rozmanitosti, o změně klimatu a o rozšiřování pouští), neboť jsou spolu neoddělitelně propojené, působí na stejné ekosystémy a řeší otázky navzájem provázané; |
| --- | --- |

102.

vyzývá summit Rio+20, aby zahájil strategii pro posílení soudržnosti mezi nejrůznějšími vícestrannými dohodami týkajícími se životního prostředí; zdůrazňuje potřebu koordinovaného přístupu mezi všemi třemi úmluvami z Ria (o biologické rozmanitosti, o změně klimatu a o rozšiřování pouští), neboť jsou spolu neoddělitelně propojené, působí na stejné ekosystémy a řeší otázky navzájem provázané;

| 103. | zdůrazňuje, že do prováděcích postupů je třeba zapojit globální, národní a místní činitele; |
| --- | --- |

103.

zdůrazňuje, že do prováděcích postupů je třeba zapojit globální, národní a místní činitele;

| 104. | zdůrazňuje, že je nutné posílit zapojení ministrů financí, hospodářství, životního prostředí a dalších do politik udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

104.

zdůrazňuje, že je nutné posílit zapojení ministrů financí, hospodářství, životního prostředí a dalších do politik udržitelného rozvoje;

| 105. | vyzývá summit Rio+20, aby posílil zapojení klíčových zúčastněných stran, včetně soukromého sektoru; poukazuje na to, že významnou úlohu musí mít obchodní komunita a občanská společnost, zejména nevládní organizace, sociální hnutí a společenství původních obyvatel; |
| --- | --- |

105.

vyzývá summit Rio+20, aby posílil zapojení klíčových zúčastněných stran, včetně soukromého sektoru; poukazuje na to, že významnou úlohu musí mít obchodní komunita a občanská společnost, zejména nevládní organizace, sociální hnutí a společenství původních obyvatel;

| 106. | zdůrazňuje, že je důležité, aby obchodní komunita a občanská společnost v rozvojových a rozvinutých zemích spolupracovaly a mohly tak dosáhnout hmatatelných výsledků; |
| --- | --- |

106.

zdůrazňuje, že je důležité, aby obchodní komunita a občanská společnost v rozvojových a rozvinutých zemích spolupracovaly a mohly tak dosáhnout hmatatelných výsledků;

| 107. | zdůrazňuje význam zapojení občanů; žádá větší osvětu a informovanost v oblasti udržitelné spotřeby a zavedení a podporu pobídek s cílem změnit hodnoty a chování spotřebitelů a umožnit jim se odpovědně rozhodovat; |
| --- | --- |

107.

zdůrazňuje význam zapojení občanů; žádá větší osvětu a informovanost v oblasti udržitelné spotřeby a zavedení a podporu pobídek s cílem změnit hodnoty a chování spotřebitelů a umožnit jim se odpovědně rozhodovat;

| 108. | zdůrazňuje potřebu opatření ke stimulaci změny v chování směrem k udržitelnému modelu spotřeby; |
| --- | --- |

108.

zdůrazňuje potřebu opatření ke stimulaci změny v chování směrem k udržitelnému modelu spotřeby;

| 109. | podtrhuje, že všechny významné zúčastněné strany by měly mít plný, otevřený a rovnoprávný přístup ke všem jednáním i setkáním probíhajícím mezi zasedáními i přípravným setkáním před zahájením summitu Rio+20; |
| --- | --- |

109.

podtrhuje, že všechny významné zúčastněné strany by měly mít plný, otevřený a rovnoprávný přístup ke všem jednáním i setkáním probíhajícím mezi zasedáními i přípravným setkáním před zahájením summitu Rio+20;

| 110. | domnívá se, že zástupci Parlamentu by měli v souvislosti s touto konferencí prokázat iniciativu; v ideálním případě by měl být Evropský parlament ke konferenci formálně přidružen, a to na rovnocenné úrovni jako delegace Komise a mít přitom přinejmenším stejné postavení, jako tomu dosud bylo na jiných konferencích; |
| --- | --- |

110.

domnívá se, že zástupci Parlamentu by měli v souvislosti s touto konferencí prokázat iniciativu; v ideálním případě by měl být Evropský parlament ke konferenci formálně přidružen, a to na rovnocenné úrovni jako delegace Komise a mít přitom přinejmenším stejné postavení, jako tomu dosud bylo na jiných konferencích;

*

* *

| 111. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů. |
| --- | --- |

111.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů.

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/119 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/119

---

Čtvrtek, 29. září 2011Budoucnost Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci

P7_TA(2011)0431

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 29. září 2011 o budoucnosti Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci

2013/C 56 E/15

Evropský parlament,

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1), na jejímž základě byl zřízen Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EGF), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1), na jejímž základě byl zřízen Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EGF),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009 ze dne 18. června 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009 ze dne 18. června 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (3),

| — | s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4),

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané „Rozpočet – Evropa 2020“ (KOM(2011)0500), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Rozpočet – Evropa 2020“ (KOM(2011)0500),

| — | s ohledem na výroční zprávy Komise o využívání EGF, |
| --- | --- |

—

s ohledem na výroční zprávy Komise o využívání EGF,

| — | s ohledem na konference zúčastněných stran o budoucnosti EGF, jež v lednu a březnu 2011 pořádala Evropská komise a jichž se zúčastnily členské státy a zástupci sociálních partnerů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na konference zúčastněných stran o budoucnosti EGF, jež v lednu a březnu 2011 pořádala Evropská komise a jichž se zúčastnily členské státy a zástupci sociálních partnerů,

| — | s ohledem na svá usnesení o uvolnění prostředků z EGF, jež přijal od ledna 2007, včetně připomínek Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (EMPL) k jednotlivým žádostem, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá usnesení o uvolnění prostředků z EGF, jež přijal od ledna 2007, včetně připomínek Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (EMPL) k jednotlivým žádostem,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 7. září 2010 o financování a fungování Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (5) včetně stanoviska Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (EMPL) ze dne 25. června 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 7. září 2010 o financování a fungování Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (5) včetně stanoviska Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (EMPL) ze dne 25. června 2010,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 8. června 2011 nazvané „Investování do budoucnosti: nový víceletý finanční rámec (VFR) pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu“ (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 8. června 2011 nazvané „Investování do budoucnosti: nový víceletý finanční rámec (VFR) pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu“ (6),

| — | s ohledem na jednání zvláštní pracovní skupiny výboru EMPL o EGF, |
| --- | --- |

—

s ohledem na jednání zvláštní pracovní skupiny výboru EMPL o EGF,

| — | s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že EGF byl zřízen na podporu opatření zaměřených na pracovníky, jež jsou v důsledku globalizace či finanční a hospodářské krize v Evropské unii zasaženi hromadným propouštěním nejvíce, a jeho cílem je jejich znovuzačlenění na pracovní trh; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že EGF byl zřízen na podporu opatření zaměřených na pracovníky, jež jsou v důsledku globalizace či finanční a hospodářské krize v Evropské unii zasaženi hromadným propouštěním nejvíce, a jeho cílem je jejich znovuzačlenění na pracovní trh;

| B. | vzhledem k tomu, že ve velké většině případů byly prostředky z EGF uvolněny v souvislosti s propouštěním způsobeným finanční a hospodářskou krizí; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že ve velké většině případů byly prostředky z EGF uvolněny v souvislosti s propouštěním způsobeným finanční a hospodářskou krizí;

| C. | vzhledem k tomu, že Komise navrhuje prodloužit dočasnou výjimku, jež umožňuje využití EGF na podporu pracovníků, kteří byli propuštěni v důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize, až do konce roku 2013; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Komise navrhuje prodloužit dočasnou výjimku, jež umožňuje využití EGF na podporu pracovníků, kteří byli propuštěni v důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize, až do konce roku 2013;

| D. | vzhledem k tomu, že EGF byl navržen jako nástroj rychlého zásahu pro případy hromadného propouštění, jehož snahou je předcházet dlouhodobé nezaměstnanosti v obtížných podmínkách na pracovním trhu; vzhledem k původnímu účelu EGF jakožto nástroje pro okamžité zmírnění naléhavých a neočekávaných problémů na pracovním trhu způsobených propuštěním velkého počtu pracovníků z velkých podniků či malých a středních podniků působících v konkrétním odvětví a konkrétní oblasti; znovu přitom opakuje, že dlouhodobé cíle Evropy 2020 zvýšit zaměstnanost a míru zaměstnatelnosti podporuje Evropský sociální fond (ESF); |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že EGF byl navržen jako nástroj rychlého zásahu pro případy hromadného propouštění, jehož snahou je předcházet dlouhodobé nezaměstnanosti v obtížných podmínkách na pracovním trhu; vzhledem k původnímu účelu EGF jakožto nástroje pro okamžité zmírnění naléhavých a neočekávaných problémů na pracovním trhu způsobených propuštěním velkého počtu pracovníků z velkých podniků či malých a středních podniků působících v konkrétním odvětví a konkrétní oblasti; znovu přitom opakuje, že dlouhodobé cíle Evropy 2020 zvýšit zaměstnanost a míru zaměstnatelnosti podporuje Evropský sociální fond (ESF);

| E. | vzhledem k tomu, že zdlouhavý postup uvolňování prostředků z EGF byl shledán podstatným nedostatkem uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že zdlouhavý postup uvolňování prostředků z EGF byl shledán podstatným nedostatkem uvedeného nařízení;

| F. | vzhledem k tomu, že některé členské státy se v souvislosti s využitím EGF potýkaly s potížemi, neboť nemohly zajistit odpovídající vnitrostátní financování; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že některé členské státy se v souvislosti s využitím EGF potýkaly s potížemi, neboť nemohly zajistit odpovídající vnitrostátní financování;

| G. | vzhledem k tomu, že EGF přispívá k prosazení inovativních opatření na zvýšení zaměstnatelnosti pracovníků; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že EGF přispívá k prosazení inovativních opatření na zvýšení zaměstnatelnosti pracovníků;

| H. | vzhledem k tomu, že současné nařízení o EGF prokázalo, že je natolik pružné, aby mohlo být uplatňováno v různých systémech pracovního trhu a kontextech celé EU; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že současné nařízení o EGF prokázalo, že je natolik pružné, aby mohlo být uplatňováno v různých systémech pracovního trhu a kontextech celé EU;

| I. | vzhledem k tomu, že EGF financuje opatření, jež doplňují opatření financovaná ESF, a příspěvky na odbornou přípravu a rekvalifikaci; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že EGF financuje opatření, jež doplňují opatření financovaná ESF, a příspěvky na odbornou přípravu a rekvalifikaci;

| 1. | připomíná, že EGF byl zřízen proto, aby demonstroval solidaritu Evropy s pracovníky, jichž se dotknulo hromadné propouštění v důsledku globalizace, a že v roce 2009 byl v rámci plánu obnovy rozšířen rovněž na případy propouštění v důsledku finanční a hospodářské krize; |
| --- | --- |

1.

připomíná, že EGF byl zřízen proto, aby demonstroval solidaritu Evropy s pracovníky, jichž se dotknulo hromadné propouštění v důsledku globalizace, a že v roce 2009 byl v rámci plánu obnovy rozšířen rovněž na případy propouštění v důsledku finanční a hospodářské krize;

| 2. | uznává přínos EGF jakožto nástroje rychlého zásahu, jehož oblast působnosti je omezena na spolufinancování aktivních opatření na trhu práce, jež pomáhají pracovníkům, kteří přišli o zaměstnání, znovu se zapojit do pracovního trhu; rovněž zdůrazňuje, že fond by se měl v budoucnu zaměřit na udržitelnost politik v oblasti trhu práce; vybízí členské státy, aby využívaly Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci k plnění evropských cílů a k podpoře nových kvalifikací, včetně těch potřebných pro nová udržitelná a kvalitní „zelená“ pracovní místa; |
| --- | --- |

2.

uznává přínos EGF jakožto nástroje rychlého zásahu, jehož oblast působnosti je omezena na spolufinancování aktivních opatření na trhu práce, jež pomáhají pracovníkům, kteří přišli o zaměstnání, znovu se zapojit do pracovního trhu; rovněž zdůrazňuje, že fond by se měl v budoucnu zaměřit na udržitelnost politik v oblasti trhu práce; vybízí členské státy, aby využívaly Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci k plnění evropských cílů a k podpoře nových kvalifikací, včetně těch potřebných pro nová udržitelná a kvalitní „zelená“ pracovní místa;

| 3. | vyjadřuje uspokojení nad skutečností, že EGF dokázal v období 2009–2010 pomoci asi 10 % veškerých propuštěných pracovníků v EU, a konstatuje, že 40 % pracovníků, jimž byla v roce 2009 určena pomoc EGF, bylo s úspěchem opětovně začleněno na trh práce i navzdory negativním vlivům, jež měla na trh práce finanční a hospodářská krize; |
| --- | --- |

3.

vyjadřuje uspokojení nad skutečností, že EGF dokázal v období 2009–2010 pomoci asi 10 % veškerých propuštěných pracovníků v EU, a konstatuje, že 40 % pracovníků, jimž byla v roce 2009 určena pomoc EGF, bylo s úspěchem opětovně začleněno na trh práce i navzdory negativním vlivům, jež měla na trh práce finanční a hospodářská krize;

| 4. | podporuje návrh Komise pokračovat v EGF nad rámec stávajícího víceletého finančního rámce a žádá naléhavé vysvětlení situace, v níž se nacházejí zemědělci a pracovníci se smlouvami na dobu určitou; |
| --- | --- |

4.

podporuje návrh Komise pokračovat v EGF nad rámec stávajícího víceletého finančního rámce a žádá naléhavé vysvětlení situace, v níž se nacházejí zemědělci a pracovníci se smlouvami na dobu určitou;

| 5. | žádá, aby byl obnovený EGF úzce spojen s evropským rámcem pro restrukturalizaci, jehož je zapotřebí pro předvídání a zvládání přechodných období; |
| --- | --- |

5.

žádá, aby byl obnovený EGF úzce spojen s evropským rámcem pro restrukturalizaci, jehož je zapotřebí pro předvídání a zvládání přechodných období;

| 6. | domnívá se, že největší přínos obnoveného EGF by spočíval v účinné podpoře odborné přípravy a rekvalifikace pracovníků za účelem jejich opětovného zapojení do pracovního procesu v obtížných situacích pracovního trhu, které jsou důsledkem nepředvídatelných restrukturalizací podniků či odvětví, jež způsobují nebo zhoršují nesoulad kvalifikací s požadavky na dané pracovní místo; zdůrazňuje, že takový nástroj by významně doplňoval opatření financovaná z ESF, jež jsou cílená především na přizpůsobení se globálním výzvám s ohledem na udržitelně rostoucí ekonomiku; dále zdůrazňuje, že tento nástroj by na jedné straně zajistil solidaritu EU s pracovníky nepříznivě dotčenými restrukturalizací a na druhé straně to, že všechny členské státy by mohly mít prospěch z jeho včasného a na míru šitého zásahu, jehož cílem je předcházet dlouhodobé nezaměstnanosti; |
| --- | --- |

6.

domnívá se, že největší přínos obnoveného EGF by spočíval v účinné podpoře odborné přípravy a rekvalifikace pracovníků za účelem jejich opětovného zapojení do pracovního procesu v obtížných situacích pracovního trhu, které jsou důsledkem nepředvídatelných restrukturalizací podniků či odvětví, jež způsobují nebo zhoršují nesoulad kvalifikací s požadavky na dané pracovní místo; zdůrazňuje, že takový nástroj by významně doplňoval opatření financovaná z ESF, jež jsou cílená především na přizpůsobení se globálním výzvám s ohledem na udržitelně rostoucí ekonomiku; dále zdůrazňuje, že tento nástroj by na jedné straně zajistil solidaritu EU s pracovníky nepříznivě dotčenými restrukturalizací a na druhé straně to, že všechny členské státy by mohly mít prospěch z jeho včasného a na míru šitého zásahu, jehož cílem je předcházet dlouhodobé nezaměstnanosti;

| 7. | domnívá se, že zavedení postupů rychlejší intervence, díky nimž by byly prostředky EGF uvolňovány účinněji a včasněji, je hlavní výzvou budoucnosti; |
| --- | --- |

7.

domnívá se, že zavedení postupů rychlejší intervence, díky nimž by byly prostředky EGF uvolňovány účinněji a včasněji, je hlavní výzvou budoucnosti;

| 8. | bere na vědomí úsilí Komise předložit schůdná řešení toho, jak zkrátit postup předkládání žádostí a uvolnění prostředků na nejvýše 6 měsíců od data podání žádosti až po poukázání finančních prostředků danému členskému státu, a to v souladu s legislativním a rozpočtovým postupem, jenž je v současné době pro EGF stanoven; poukazuje ovšem na nedostatečný pokrok, jehož bylo za 4 roky využívání fondu dosaženo, a naléhavě žádá členské státy, aby urychlily jeho využívání tím, že se přednostně zaměří na opatření, která jsou pro jeho využití relevantní, aniž by tím přitížily problémům rozpočtů členských států; |
| --- | --- |

8.

bere na vědomí úsilí Komise předložit schůdná řešení toho, jak zkrátit postup předkládání žádostí a uvolnění prostředků na nejvýše 6 měsíců od data podání žádosti až po poukázání finančních prostředků danému členskému státu, a to v souladu s legislativním a rozpočtovým postupem, jenž je v současné době pro EGF stanoven; poukazuje ovšem na nedostatečný pokrok, jehož bylo za 4 roky využívání fondu dosaženo, a naléhavě žádá členské státy, aby urychlily jeho využívání tím, že se přednostně zaměří na opatření, která jsou pro jeho využití relevantní, aniž by tím přitížily problémům rozpočtů členských států;

| 9. | naléhavě žádá, aby budoucí EGF kladl silný důraz na inovace v souladu s cíli strategie Evropa 2020, a žádá Komisi, aby předložila návrhy, díky nimž by mohly být v rámci EGF řešeny rovněž krize na místní, regionální či vnitrostátní úrovni, které vedou ke značné ztrátě pracovních míst; |
| --- | --- |

9.

naléhavě žádá, aby budoucí EGF kladl silný důraz na inovace v souladu s cíli strategie Evropa 2020, a žádá Komisi, aby předložila návrhy, díky nimž by mohly být v rámci EGF řešeny rovněž krize na místní, regionální či vnitrostátní úrovni, které vedou ke značné ztrátě pracovních míst;

| 10. | zdůrazňuje, že Komise musí zajistit soudržnost a slučitelnost opatření s cíli strategie Evropa 2020 a použít část svého rozpočtu na technickou pomoc k podpoře a šíření osvědčených postupů a vzájemného učení mezi členskými státy; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že Komise musí zajistit soudržnost a slučitelnost opatření s cíli strategie Evropa 2020 a použít část svého rozpočtu na technickou pomoc k podpoře a šíření osvědčených postupů a vzájemného učení mezi členskými státy;

| 11. | naléhavě žádá Komisi, aby zajistila soudržnost mezi zásahy v rámci EGF a opatřeními cílenými na podniky a odvětví v oblasti pravidel hospodářské soutěže v EU a průmyslové politiky; |
| --- | --- |

11.

naléhavě žádá Komisi, aby zajistila soudržnost mezi zásahy v rámci EGF a opatřeními cílenými na podniky a odvětví v oblasti pravidel hospodářské soutěže v EU a průmyslové politiky;

| 12. | žádá, aby budoucí nařízení o EGF dosáhlo zlepšení v tom směru, že zajistí, aby fond v nadnárodních společnostech nepodněcoval k morálnímu hazardu; |
| --- | --- |

12.

žádá, aby budoucí nařízení o EGF dosáhlo zlepšení v tom směru, že zajistí, aby fond v nadnárodních společnostech nepodněcoval k morálnímu hazardu;

| 13. | trvá na tom, aby sociální partneři a místní veřejné orgány byli významně zapojeni do postupu předkládání žádostí a především do přípravy koordinovaného balíčku opatření; znovu připomíná, že sociální partneři by se měli podílet na sledování jeho provádění a hodnocení výsledků pro pracovníky; |
| --- | --- |

13.

trvá na tom, aby sociální partneři a místní veřejné orgány byli významně zapojeni do postupu předkládání žádostí a především do přípravy koordinovaného balíčku opatření; znovu připomíná, že sociální partneři by se měli podílet na sledování jeho provádění a hodnocení výsledků pro pracovníky;

| 14. | naléhavě žádá Komisi, aby prošetřila způsoby, jak zabránit tomu, aby finanční prostředky EGF nadnárodní společnosti nevyužívaly ke snižování nákladů spojených se sociálně odpovědnou restrukturalizací a k obcházení svých povinností; vyzývá Komisi, aby vytvořila rámec EU pro předvídání a řízení změn a restrukturalizaci, v němž jsou tyto společnosti finančně odpovědné za opatření pro opětovné přijetí pracovníků; |
| --- | --- |

14.

naléhavě žádá Komisi, aby prošetřila způsoby, jak zabránit tomu, aby finanční prostředky EGF nadnárodní společnosti nevyužívaly ke snižování nákladů spojených se sociálně odpovědnou restrukturalizací a k obcházení svých povinností; vyzývá Komisi, aby vytvořila rámec EU pro předvídání a řízení změn a restrukturalizaci, v němž jsou tyto společnosti finančně odpovědné za opatření pro opětovné přijetí pracovníků;

| 15. | naléhavě žádá Komisi, aby zjistila, proč některé členské státy dosud EGF nevyužily, ačkoli v nich došlo k hromadnému propouštění, a aby navrhla vhodná řešení, jež zajistí, aby finanční prostředky EGF byly rozdělovány v souladu s cílem Unie podporovat hospodářskou, sociální a územní soudržnost a solidaritu mezi členskými státy (článek 3 Smlouvy o EU); |
| --- | --- |

15.

naléhavě žádá Komisi, aby zjistila, proč některé členské státy dosud EGF nevyužily, ačkoli v nich došlo k hromadnému propouštění, a aby navrhla vhodná řešení, jež zajistí, aby finanční prostředky EGF byly rozdělovány v souladu s cílem Unie podporovat hospodářskou, sociální a územní soudržnost a solidaritu mezi členskými státy (článek 3 Smlouvy o EU);

| 16. | zdůrazňuje, že EGF by měl i nadále financovat pouze ta aktivní opatření trhu práce, jež doplňují opatření stanovená vnitrostátními právními předpisy v případech, kdy dojde k hromadnému propouštění; dále navrhuje, aby finanční podpora EGF byla v budoucnu vždy spojena s opatřeními na odbornou přípravu či rekvalifikace, jež jsou rovněž financovány z EGF, a aby nenahrazovala finanční podporu poskytovanou na základě vnitrostátních právních předpisů či právních předpisů Společenství nebo kolektivních smluv; |
| --- | --- |

16.

zdůrazňuje, že EGF by měl i nadále financovat pouze ta aktivní opatření trhu práce, jež doplňují opatření stanovená vnitrostátními právními předpisy v případech, kdy dojde k hromadnému propouštění; dále navrhuje, aby finanční podpora EGF byla v budoucnu vždy spojena s opatřeními na odbornou přípravu či rekvalifikace, jež jsou rovněž financovány z EGF, a aby nenahrazovala finanční podporu poskytovanou na základě vnitrostátních právních předpisů či právních předpisů Společenství nebo kolektivních smluv;

| 17. | žádá Komisi, aby prozkoumala možnost spojení podílu spolufinancování EGF s podílem uplatňovaným v rámci strukturálních fondů v jednotlivých členských státech; |
| --- | --- |

17.

žádá Komisi, aby prozkoumala možnost spojení podílu spolufinancování EGF s podílem uplatňovaným v rámci strukturálních fondů v jednotlivých členských státech;

| 18. | vyzývá k tomu, aby v žádostech byly uváděny informace o zdrojích spolufinancování; |
| --- | --- |

18.

vyzývá k tomu, aby v žádostech byly uváděny informace o zdrojích spolufinancování;

| 19. | naléhavě žádá Komisi, aby proces provádění sledovala pozorně, a zajistila tak, aby výsledky opatření byly prospěšné stejnou měrou pro všechny pracovníky, a aby vytvořila databázi osvědčených postupů a modelů; |
| --- | --- |

19.

naléhavě žádá Komisi, aby proces provádění sledovala pozorně, a zajistila tak, aby výsledky opatření byly prospěšné stejnou měrou pro všechny pracovníky, a aby vytvořila databázi osvědčených postupů a modelů;

| 20. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a parlamentům a vládám členských států. |
| --- | --- |

20.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a parlamentům a vládám členských států.

---

(1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 167, 29.6.2009, s. 26.

(4)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

(5)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0303.

(6)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0266.

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/122 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/122

---

Čtvrtek, 29. září 2011Zřízení Evropského dobrovolnického sboru humanitární pomoci

P7_TA(2011)0432

Prohlášení Evropského parlamentu ze dne 29. září 2011 o zřízení Evropského dobrovolnického sboru humanitární pomoci

2013/C 56 E/16

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 123 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 123 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že článek 214 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že „k vytvoření rámce pro společný příspěvek mladých Evropanů k humanitárním činnostem Unie se zřídí Evropský dobrovolnický sbor humanitární pomoci“, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že článek 214 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že „k vytvoření rámce pro společný příspěvek mladých Evropanů k humanitárním činnostem Unie se zřídí Evropský dobrovolnický sbor humanitární pomoci“,

| B. | vzhledem k tomu, že Komise dne 23. listopadu 2010 vydala sdělení Jak vyjádřit solidaritu občanů EU prostřednictvím dobrovolnictví: první reflexe o Evropském dobrovolnickém humanitárním sboru (EVHAC), |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Komise dne 23. listopadu 2010 vydala sdělení Jak vyjádřit solidaritu občanů EU prostřednictvím dobrovolnictví: první reflexe o Evropském dobrovolnickém humanitárním sboru (EVHAC),

| C. | vzhledem k tomu, že rok 2011 je Evropským rokem dobrovolnictví, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že rok 2011 je Evropským rokem dobrovolnictví,

| 1. | prohlašuje, že humanitární činnost je základním vyjádřením evropské hodnoty, kterou je solidarita; |
| --- | --- |

1.

prohlašuje, že humanitární činnost je základním vyjádřením evropské hodnoty, kterou je solidarita;

| 2. | zdůrazňuje, že mnohaletá evropská tradice dobrovolnictví je nezanedbatelnou součástí naší společné evropské identity; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že mnohaletá evropská tradice dobrovolnictví je nezanedbatelnou součástí naší společné evropské identity;

| 3. | zdůrazňuje, že EVHAC přinese evropským občanům přidanou hodnotu, protože je bude podněcovat k aktivní účasti a přispění ve prospěch soudržnější společnosti; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že EVHAC přinese evropským občanům přidanou hodnotu, protože je bude podněcovat k aktivní účasti a přispění ve prospěch soudržnější společnosti;

| 4. | vyzývá Evropský parlament a Radu, aby stanovily pravidla a postupy pro fungování sboru při zásazích v případě katastrof a zasadily se co nejrychleji o jeho zřízení; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Evropský parlament a Radu, aby stanovily pravidla a postupy pro fungování sboru při zásazích v případě katastrof a zasadily se co nejrychleji o jeho zřízení;

| 5. | domnívá se, že klíčovými složkami dobrovolné služby by měly být identifikace a výběr dobrovolníků a jejich proškolení a nasazení; |
| --- | --- |

5.

domnívá se, že klíčovými složkami dobrovolné služby by měly být identifikace a výběr dobrovolníků a jejich proškolení a nasazení;

| 6. | zdůrazňuje, že dobrovolná služba by měla být vykonávána na základě požadavků a potřeb a s prvořadým ohledem na bezpečnost; |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje, že dobrovolná služba by měla být vykonávána na základě požadavků a potřeb a s prvořadým ohledem na bezpečnost;

| 7. | pověřuje svého předsedu, aby toto prohlášení spolu se jmény jeho signatářů (1) předal Komisi, Radě a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

7.

pověřuje svého předsedu, aby toto prohlášení spolu se jmény jeho signatářů (1) předal Komisi, Radě a parlamentům členských států.

---

(1)  Seznam signatářů je zveřejněn v příloze 1 k zápisu ze zasedání ze dne 29. září 2011 (P7_PV(2011)09-29(ANN1)).

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/123 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/123

---

Čtvrtek, 29. září 2011Civilisté zranění ve válce

P7_TA(2011)0433

Prohlášení Evropského parlamentu ze dne 29. září 2011 o civilistech zraněných ve válce

2013/C 56 E/17

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Stockholmský program přijatý Evropskou radou v prosinci 2009, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Stockholmský program přijatý Evropskou radou v prosinci 2009,

| — | s ohledem na článek 123 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 123 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že Evropská unie se již dlouho zasazuje o mezinárodní mír a prevenci používání nášlapných min, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Evropská unie se již dlouho zasazuje o mezinárodní mír a prevenci používání nášlapných min,

| B. | vzhledem k tomu, že civilisté zranění ve válce, oběti nášlapných min a jiného zbývajícího vojenského vybavení a oběti terorismu v členských státech a v kandidátských zemích čelí trvajícím zdravotním a socioekonomickým obtížím, které je zapotřebí řešit uceleně a koordinovaně, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že civilisté zranění ve válce, oběti nášlapných min a jiného zbývajícího vojenského vybavení a oběti terorismu v členských státech a v kandidátských zemích čelí trvajícím zdravotním a socioekonomickým obtížím, které je zapotřebí řešit uceleně a koordinovaně,

| 1. | je toho názoru, že Evropa by měla jít celému světu příkladem tím, že uzná a bude se zabývat dlouhodobými potřebami obětí teroristických útoků a civilistů zraněných ve válce a přizná jim zvláštní postavení; |
| --- | --- |

1.

je toho názoru, že Evropa by měla jít celému světu příkladem tím, že uzná a bude se zabývat dlouhodobými potřebami obětí teroristických útoků a civilistů zraněných ve válce a přizná jim zvláštní postavení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby přijala vhodná opatření k zajištění toho, že trvající zdravotní a společenské potřeby civilistů zraněných ve válce a obětí terorismu budou v EU uspokojeny bez rozdílu s cílem pomoci těmto osobám vést důstojný život v jejich vlastním prostředí; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby přijala vhodná opatření k zajištění toho, že trvající zdravotní a společenské potřeby civilistů zraněných ve válce a obětí terorismu budou v EU uspokojeny bez rozdílu s cílem pomoci těmto osobám vést důstojný život v jejich vlastním prostředí;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby toto prohlášení spolu se jmény signatářů (1) předal Radě, Komisi a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby toto prohlášení spolu se jmény signatářů (1) předal Radě, Komisi a parlamentům členských států.

---

(1)  Seznam signatářů je zveřejněn v příloze 2 k zápisu ze zasedání ze dne 29. září 2011 (P7_PV(2011)09-29(ANN2)).

---

III Přípravné akty

EVROPSKÝ PARLAMENT

Úterý, 27. září 2011

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/124 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/124

---

Úterý, 27. září 2011Obchod se zemědělskými produkty a produkty rybolovu mezi EU a Palestinou ***

P7_TA(2011)0396

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií na jedné straně a palestinskou samosprávou Západního břehu Jordánu a Pásma Gazy na straně druhé týkající se další liberalizace v oblasti obchodu se zemědělskými produkty, zpracovanými zemědělskými produkty, rybami a produkty rybolovu, kterou se mění Evropsko-středomořská prozatímní dohoda o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy na straně druhé (07770/2011 – C7-0100/2011 – 2011/0042(NLE))

2013/C 56 E/18

(Souhlas)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (07770/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (07770/2011),

| — | s ohledem na návrh Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií na jedné straně a palestinskou samosprávou Západního břehu Jordánu a Pásma Gazy na straně druhé týkající se další liberalizace v oblasti obchodu se zemědělskými produkty, zpracovanými zemědělskými produkty, rybami a produkty rybolovu, kterou se mění Evropsko-středomořská prozatímní dohoda o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy na straně druhé (07769/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií na jedné straně a palestinskou samosprávou Západního břehu Jordánu a Pásma Gazy na straně druhé týkající se další liberalizace v oblasti obchodu se zemědělskými produkty, zpracovanými zemědělskými produkty, rybami a produkty rybolovu, kterou se mění Evropsko-středomořská prozatímní dohoda o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy na straně druhé (07769/2011),

| — | s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s čl. 207 odst. 4 prvním pododstavcem a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) bodem v) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0100/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s čl. 207 odst. 4 prvním pododstavcem a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) bodem v) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0100/2011),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0300/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0300/2011),

| 1. | uděluje svůj souhlas s uzavřením Dohody; |
| --- | --- |

1.

uděluje svůj souhlas s uzavřením Dohody;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a palestinské samosprávy Západního břehu Jordánu a Pásma Gazy. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a palestinské samosprávy Západního břehu Jordánu a Pásma Gazy.

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/125 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/125

---

Úterý, 27. září 2011Dohoda EU-Mexiko o některých aspektech leteckých služeb ***

P7_TA(2011)0397

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody o některých aspektech leteckých služeb mezi Evropskou unií a Spojenými státy mexickými (05735/2011 – C7-0067/2011 – 2008/0161(NLE))

2013/C 56 E/19

(Souhlas)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (05735/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (05735/2011),

| — | s ohledem na návrh Dohody o některých aspektech leteckých služeb mezi Evropskou unií a Spojenými státy mexickými (07158/2/2009), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Dohody o některých aspektech leteckých služeb mezi Evropskou unií a Spojenými státy mexickými (07158/2/2009),

| — | s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 100 odst. 2, čl. 218 odst. 8 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0067/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 100 odst. 2, čl. 218 odst. 8 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0067/2011),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0298/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0298/2011),

| 1. | souhlasí s uzavřením této dohody; |
| --- | --- |

1.

souhlasí s uzavřením této dohody;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Spojených států mexických. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Spojených států mexických.

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/125 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/125

---

Úterý, 27. září 2011Dohody EU-Kapverdy o partnerství v odvětví rybolovu ***

P7_TA(2011)0398

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření nového Protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu (09793/2011 – C7-0228/2011 – 2011/0097(NLE))

2013/C 56 E/20

(Souhlas)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (09793/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (09793/2011),

| — | s ohledem na návrh nového Protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu (09791/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nového Protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu (09791/2011),

| — | s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s čl. 43 odst. 2 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0228/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s čl. 43 odst. 2 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0228/2011),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro rybolov a stanoviska Výboru pro rozvoj a Rozpočtového výboru (A7-0299/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro rybolov a stanoviska Výboru pro rozvoj a Rozpočtového výboru (A7-0299/2011),

| 1. | souhlasí s uzavřením protokolu k dohodě; |
| --- | --- |

1.

souhlasí s uzavřením protokolu k dohodě;

| 2. | vyzývá Komisi, aby předložila Parlamentu pořady jednání a závěry schůzí smíšeného výboru podle článku 9 dohody, jakož i víceletý odvětvový program podle článku 3 nového protokolu a související roční hodnocení; vyzývá Komisi, aby usnadnila účast zástupců Parlamentu na schůzích smíšeného výboru v roli pozorovatelů; vyzývá Komisi, aby předložila Parlamentu a Radě v posledním roce platnosti nového protokolu a před zahájením jednání o jeho prodloužení úplnou hodnotící zprávu o provádění tohoto protokolu, a to bez zbytečných omezení přístupu k tomuto dokumentu; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby předložila Parlamentu pořady jednání a závěry schůzí smíšeného výboru podle článku 9 dohody, jakož i víceletý odvětvový program podle článku 3 nového protokolu a související roční hodnocení; vyzývá Komisi, aby usnadnila účast zástupců Parlamentu na schůzích smíšeného výboru v roli pozorovatelů; vyzývá Komisi, aby předložila Parlamentu a Radě v posledním roce platnosti nového protokolu a před zahájením jednání o jeho prodloužení úplnou hodnotící zprávu o provádění tohoto protokolu, a to bez zbytečných omezení přístupu k tomuto dokumentu;

| 3. | vyzývá Komisi a Radu, aby v rámci svých příslušných pravomocí poskytovaly Parlamentu ve všech fázích postupů týkajících se nového protokolu a prodlužování jeho platnosti aktuální a úplné informace v souladu s čl. 13 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii a čl. 218 odst. 10 Smlouvy o fungování Evropské unie; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi a Radu, aby v rámci svých příslušných pravomocí poskytovaly Parlamentu ve všech fázích postupů týkajících se nového protokolu a prodlužování jeho platnosti aktuální a úplné informace v souladu s čl. 13 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii a čl. 218 odst. 10 Smlouvy o fungování Evropské unie;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Kapverdské republiky. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Kapverdské republiky.

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/126 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/126

---

Úterý, 27. září 2011Memorandum EU-USA o spolupráci při výzkumu a vývoji v oblasti civilního letectví ***

P7_TA(2011)0399

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Memoranda o spolupráci NAT-I-9406 mezi Spojenými státy americkými a Evropskou unií (09390/2011 – C7-0141/2011 – 2011/0021(NLE))

2013/C 56 E/21

(Souhlas)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (09390/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (09390/2011),

| — | s ohledem na Memorandum o spolupráci Nat-I-9406 mezi Spojenými státy americkými a Evropskou unií (06458/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Memorandum o spolupráci Nat-I-9406 mezi Spojenými státy americkými a Evropskou unií (06458/2011),

| — | s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 100 odst. 2, čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) a čl. 218 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0141/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 100 odst. 2, čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) a čl. 218 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0141/2011),

| — | s ohledem na článek 81, čl. 90 odst. 7 a čl. 46 odst. 1 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81, čl. 90 odst. 7 a čl. 46 odst. 1 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A7-0301/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A7-0301/2011),

| 1. | uděluje svůj souhlas s uzavřením Memoranda o spolupráci; |
| --- | --- |

1.

uděluje svůj souhlas s uzavřením Memoranda o spolupráci;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Spojených států amerických. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Spojených států amerických.

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/127 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/127

---

Úterý, 27. září 2011Rozšíření oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) o profesionální přeshraniční silniční přepravě eurohotovosti mezi členskými státy eurozóny ***

P7_TA(2011)0400

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 k návrhu nařízení Rady o rozšíření oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady o profesionální přeshraniční silniční přepravě eurohotovosti mezi členskými státy eurozóny (17787/2010 – C7-0025/2011– 2010/0206(APP))

2013/C 56 E/22

(Zvláštní legislativní postup – souhlas)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh nařízení Rady (17787/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Rady (17787/2010),

| — | s ohledem na žádost o udělení souhlasu předloženou Radou v souladu s článkem 352 Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0025/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o udělení souhlasu předloženou Radou v souladu s článkem 352 Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0025/2011),

| — | s ohledem na čl. 81 odst. 1 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 81 odst. 1 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Hospodářského a měnového výboru (A7-0077/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Hospodářského a měnového výboru (A7-0077/2011),

| 1. | souhlasí s návrhem nařízení Rady; |
| --- | --- |

1.

souhlasí s návrhem nařízení Rady;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/127 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/127

---

Úterý, 27. září 2011Profesionální přeshraniční silniční přeprava eurohotovosti mezi členskými státy eurozóny ***I

P7_TA(2011)0405

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o profesionální přeshraniční silniční přepravě eurohotovosti mezi členskými státy eurozóny (KOM(2010)0377 – C7-0186/2010 – 2010/0204(COD))

2013/C 56 E/23

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (KOM(2010)0377), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (KOM(2010)0377),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 133 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0186/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 133 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0186/2010),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky ze dne 5. října 2010 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky ze dne 5. října 2010 (1),

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A7-0076/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A7-0076/2011),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 278, 15.10.2010, s. 1.

---

Úterý, 27. září 2011P7_TC1-COD(2010)0204

Postoj Evropského Parlamentu přijatý v prvním čtení dne 27. září 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011 o profesionální přeshraniční silniční přepravě eurohotovosti mezi členskými státy eurozóny

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1214/2011).

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/128 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/128

---

Úterý, 27. září 2011Zboží a technologie dvojího užití ***I

P7_TA(2011)0406

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1334/2000, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití (KOM(2008)0854 – C7-0062/2010 – 2008/0249(COD))

2013/C 56 E/24

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2008)0854), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2008)0854),

| — | s ohledem na článek 133 Smlouvy o ES, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 133 Smlouvy o ES,

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 a čl. 207 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0062/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 a čl. 207 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0062/2010),

| — | s ohledem na článek 27 nařízení (ES) č. 428/2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití (přepracované znění), podle něhož bylo nařízení (ES) č. 1334/2000, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití, s účinností od 27. srpna 2009 zrušeno, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 27 nařízení (ES) č. 428/2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití (přepracované znění), podle něhož bylo nařízení (ES) č. 1334/2000, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití, s účinností od 27. srpna 2009 zrušeno,

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 18. července 2011 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 18. července 2011 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a na stanovisko Výboru pro zahraniční věci (A7-0028/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a na stanovisko Výboru pro zahraniční věci (A7-0028/2011),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení (1); |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení (1);

| 2. | schvaluje společné prohlášení Parlamentu, Rady a Komise připojené k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

2.

schvaluje společné prohlášení Parlamentu, Rady a Komise připojené k tomuto usnesení;

| 3. | bere na vědomí prohlášení Komise připojené k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

3.

bere na vědomí prohlášení Komise připojené k tomuto usnesení;

| 4. | vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Tento postoj nahrazuje pozměňovací návrhy přijaté dne 5. dubna 2011 (Přijaté texty, P7_TA(2011)0125).

---

Úterý, 27. září 2011P7_TC1-COD(2008)0249

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 27. září 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 428/2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1232/2011).

---

Úterý, 27. září 2011PŘÍLOHA

Prohlášení Komise:

Komise zamýšlí revidovat toto nařízení nejpozději do 31. prosince 2013, zejména pokud jde o posouzení možnosti zavést všeobecné vývozní povolení pro zásilky nízké hodnoty.

Prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise ohledně zásilek nízké hodnoty:

Tímto nařízením nejsou dotčena vnitrostátní/národní všeobecná vývozní povolení pro zásilky nízké hodnoty vydána členskými státy v souladu s čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 428/2009.

---

Středa, 28. září 2011

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/130 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/130

---

Středa, 28. září 2011Návrh opravného rozpočtu č. 4/2011: vlastní zdroje a migrační a uprchlické toky

P7_TA(2011)0414

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 4/2011 na rozpočtový rok 2011, oddíl III – Komise (13990/2011 – C7-0243/2011 – 2011/2128(BUD))

2013/C 56 E/25

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména článek 314 této smlouvy a na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména článek 106a této smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména článek 314 této smlouvy a na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména článek 106a této smlouvy,

| — | s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (1), a zejména na články 37 a 38 tohoto nařízení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (1), a zejména na články 37 a 38 tohoto nařízení,

| — | s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2011, přijatý s konečnou platností dne 15. prosince 2010 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2011, přijatý s konečnou platností dne 15. prosince 2010 (2),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (3),

| — | s ohledem na návrh opravného rozpočtu Evropské unie č. 4/2011 na rozpočtový rok 2011, který Komise předložila dne 17. června 2011 (KOM(2011)0375), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh opravného rozpočtu Evropské unie č. 4/2011 na rozpočtový rok 2011, který Komise předložila dne 17. června 2011 (KOM(2011)0375),

| — | s ohledem na postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 4/2011, který Rada přijala dne 12. září 2011 (13990/2011 – C7-0243/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 4/2011, který Rada přijala dne 12. září 2011 (13990/2011 – C7-0243/2011),

| — | s ohledem na články 75b a 75e jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 75b a 75e jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0312/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0312/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že cíl návrhu opravného rozpočtu č. 4/2011 k souhrnnému rozpočtu na rok 2011 je dvojí: zvýšení prostředků v podokruhu 3a a revize prognózy tradičních vlastních zdrojů, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že cíl návrhu opravného rozpočtu č. 4/2011 k souhrnnému rozpočtu na rok 2011 je dvojí: zvýšení prostředků v podokruhu 3a a revize prognózy tradičních vlastních zdrojů,

| B. | vzhledem k tomu, že zvýšení prostředků na závazky o částku téměř 41,1 milionu EUR určenou na řízení migračních a uprchlických toků (prostřednictvím agentury Frontex, Fondu pro vnější hranice, Evropského návratového fondu a Evropského uprchlického fondu) je součástí mnohotvárné reakce Unie na politický vývoj v zemích jižního Středomoří, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že zvýšení prostředků na závazky o částku téměř 41,1 milionu EUR určenou na řízení migračních a uprchlických toků (prostřednictvím agentury Frontex, Fondu pro vnější hranice, Evropského návratového fondu a Evropského uprchlického fondu) je součástí mnohotvárné reakce Unie na politický vývoj v zemích jižního Středomoří,

| C. | vzhledem k tomu, že jde o čisté zvýšení prostředků na závazky, které je v souladu se zásadou „na nové úkoly nové prostředky“, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že jde o čisté zvýšení prostředků na závazky, které je v souladu se zásadou „na nové úkoly nové prostředky“,

| D. | vzhledem k tomu, že navrhované souběžné zvýšení prostředků na platby o 43,9 milionu EUR je možné díky přerozdělení nevyužitých prostředků na platby z rozpočtové položky Plán evropské hospodářské obnovy – energetické sítě, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že navrhované souběžné zvýšení prostředků na platby o 43,9 milionu EUR je možné díky přerozdělení nevyužitých prostředků na platby z rozpočtové položky Plán evropské hospodářské obnovy – energetické sítě,

| E. | vzhledem k tomu, že nevyužité prostředky na platby z výše uvedené rozpočtové položky budou vyčerpány přijetím opravného rozpočtu č. 2/2011, návrhu opravného rozpočtu č. 4/2011 a několika převodů, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že nevyužité prostředky na platby z výše uvedené rozpočtové položky budou vyčerpány přijetím opravného rozpočtu č. 2/2011, návrhu opravného rozpočtu č. 4/2011 a několika převodů,

| F. | vzhledem k tomu, že jakékoli případné budoucí požadavky na platby pro rok 2011 by měly být předkládány se zřetelem ke společnému prohlášení o prostředcích na platby, které přijaly obě složky rozpočtového orgánu, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že jakékoli případné budoucí požadavky na platby pro rok 2011 by měly být předkládány se zřetelem ke společnému prohlášení o prostředcích na platby, které přijaly obě složky rozpočtového orgánu,

| 1. | bere na vědomí návrh opravného rozpočtu č. 4/2011; |
| --- | --- |

1.

bere na vědomí návrh opravného rozpočtu č. 4/2011;

| 2. | s velkým překvapením zjišťuje, jak vzájemně rozporné jsou postoje Rady, která v návrhu opravného rozpočtu č. 4/2011 schválila zvýšení u několika programů v podokruhu 3a, ale úplně opačným způsobem přistupuje k týmž nástrojům v případě rozpočtového roku 2012, na který jim snižuje prostředky; |
| --- | --- |

2.

s velkým překvapením zjišťuje, jak vzájemně rozporné jsou postoje Rady, která v návrhu opravného rozpočtu č. 4/2011 schválila zvýšení u několika programů v podokruhu 3a, ale úplně opačným způsobem přistupuje k týmž nástrojům v případě rozpočtového roku 2012, na který jim snižuje prostředky;

| 3. | v tomto ohledu připomíná, že konzistentnost a koherence závazků Unie v souvislosti s jejími nástroji jsou nezbytnými předpoklady účinného a optimalizovaného vynakládání výdajů, o něž je velká snaha v současné napjaté a komplikované rozpočtové situaci; |
| --- | --- |

3.

v tomto ohledu připomíná, že konzistentnost a koherence závazků Unie v souvislosti s jejími nástroji jsou nezbytnými předpoklady účinného a optimalizovaného vynakládání výdajů, o něž je velká snaha v současné napjaté a komplikované rozpočtové situaci;

| 4. | schvaluje postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 4/2011 beze změny a pověřuje svého předsedu, aby prohlásil opravný rozpočet č. 4/2011 za přijatý s konečnou platností a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

4.

schvaluje postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 4/2011 beze změny a pověřuje svého předsedu, aby prohlásil opravný rozpočet č. 4/2011 za přijatý s konečnou platností a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 68, 15.3.2011.

(3)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/131 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/131

---

Středa, 28. září 2011Uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: žádost EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, Dánsko

P7_TA(2011)0415

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, Dánsko) (KOM(2011)0421 – C7-0194/2011 – 2011/2159(BUD))

2013/C 56 E/26

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2011)0421 – C7-0194/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2011)0421 – C7-0194/2011),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (IID ze dne 17. května 2006) (1), a zejména na bod 28 této dohody, |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (IID ze dne 17. května 2006) (1), a zejména na bod 28 této dohody,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.°1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2) (nařízení o EFG), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.°1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2) (nařízení o EFG),

| — | s ohledem na třístranné rozhovory v souladu s bodem 28 IID ze dne 17. května 2006, |
| --- | --- |

—

s ohledem na třístranné rozhovory v souladu s bodem 28 IID ze dne 17. května 2006,

| — | s ohledem na dopis Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Výboru pro zaměstnanost a sociální věci,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0309/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0309/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že Evropská unie vytvořila vhodné legislativní a rozpočtové nástroje s cílem poskytovat dodatečnou podporu pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky velkých změn ve struktuře světového obchodu, a pomáhat jim při opětovném začlenění na trh práce, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Evropská unie vytvořila vhodné legislativní a rozpočtové nástroje s cílem poskytovat dodatečnou podporu pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky velkých změn ve struktuře světového obchodu, a pomáhat jim při opětovném začlenění na trh práce,

| B. | vzhledem k tomu, že u žádostí podaných po 1. květnu 2009 byla působnost EFG rozšířena i na podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímé souvislosti s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že u žádostí podaných po 1. květnu 2009 byla působnost EFG rozšířena i na podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímé souvislosti s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí,

| C. | vzhledem k tomu, že finanční pomoc Evropské unie propuštěným pracovníkům by v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího jednání dne 17. července 2008, a s náležitým ohledem na IID ze dne 17. května 2006 ve vztahu k přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG měla být dynamická a měla by být uvolněna co nejrychleji a nejúčinněji, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že finanční pomoc Evropské unie propuštěným pracovníkům by v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího jednání dne 17. července 2008, a s náležitým ohledem na IID ze dne 17. května 2006 ve vztahu k přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG měla být dynamická a měla by být uvolněna co nejrychleji a nejúčinněji,

| D. | vzhledem k tomu, že Dánsko požádalo o pomoc v souvislosti s propuštěním 813 osob, přičemž pomoc má být zaměřena na 325 z nich, v šesti podnicích, jejichž činnost spadá podle klasifikace NACE Revize 2 do oddílu 28 (Výroba strojů a zařízení) v regionu NUTS II Midtjylland (DK04) v Dánsku, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Dánsko požádalo o pomoc v souvislosti s propuštěním 813 osob, přičemž pomoc má být zaměřena na 325 z nich, v šesti podnicích, jejichž činnost spadá podle klasifikace NACE Revize 2 do oddílu 28 (Výroba strojů a zařízení) v regionu NUTS II Midtjylland (DK04) v Dánsku,

| E. | vzhledem k tomu, že žádost splňuje kritéria způsobilosti stanovená v nařízení o EFG, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že žádost splňuje kritéria způsobilosti stanovená v nařízení o EFG,

| 1. | žádá zúčastněné orgány, aby vyvinuly potřebné úsilí ke zlepšení procedurálních a rozpočtových postupů s cílem urychlit uvolnění prostředků z EFG; v tomto směru oceňuje zlepšený postup zavedený Komisí v návaznosti na žádost Parlamentu o rychlejší uvolňování grantů, jehož cílem je předkládat rozpočtovému orgánu hodnocení Komise týkající se způsobilosti žádosti o prostředky z EFG spolu s návrhem na jejich uvolnění; doufá, že v rámci nadcházejících přezkumů EFG dojde k dalšímu zkvalitnění postupů a že bude dosaženo větší účinnosti, transparentnosti a viditelnosti EFG; |
| --- | --- |

1.

žádá zúčastněné orgány, aby vyvinuly potřebné úsilí ke zlepšení procedurálních a rozpočtových postupů s cílem urychlit uvolnění prostředků z EFG; v tomto směru oceňuje zlepšený postup zavedený Komisí v návaznosti na žádost Parlamentu o rychlejší uvolňování grantů, jehož cílem je předkládat rozpočtovému orgánu hodnocení Komise týkající se způsobilosti žádosti o prostředky z EFG spolu s návrhem na jejich uvolnění; doufá, že v rámci nadcházejících přezkumů EFG dojde k dalšímu zkvalitnění postupů a že bude dosaženo větší účinnosti, transparentnosti a viditelnosti EFG;

| 2. | připomíná, že orgány přislíbily zajistit hladký a rychlý proces přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG, jejichž prostřednictvím poskytnou jednorázovou, časově omezenou individuální podporu na pomoc pracovníkům, které zasáhlo propouštění v důsledku globalizace a finanční a hospodářské krize; zdůrazňuje úlohu, kterou v tomto ohledu může hrát EGF při opětovném začleňování propuštěných pracovníků na trh práce, a to zejména nejzranitelnějších a nejméně kvalifikovaných pracovníků; |
| --- | --- |

2.

připomíná, že orgány přislíbily zajistit hladký a rychlý proces přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG, jejichž prostřednictvím poskytnou jednorázovou, časově omezenou individuální podporu na pomoc pracovníkům, které zasáhlo propouštění v důsledku globalizace a finanční a hospodářské krize; zdůrazňuje úlohu, kterou v tomto ohledu může hrát EGF při opětovném začleňování propuštěných pracovníků na trh práce, a to zejména nejzranitelnějších a nejméně kvalifikovaných pracovníků;

| 3. | zdůrazňuje, že v souladu s článkem 6 nařízení o EFG má být zajištěno, aby EFG podporoval opětovné začleňování jednotlivých propuštěných pracovníků do pracovního procesu; dále zdůrazňuje, že pomoc z EFG může spolufinancovat pouze aktivní opatření na pracovním trhu, která vedou k dlouhodobé zaměstnanosti; znovu poukazuje na to, že podpora ze strany EFG nesmí nahrazovat opatření, za něž jsou na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv odpovědné podniky, ani opatření k restrukturalizaci podniků nebo odvětví; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že v souladu s článkem 6 nařízení o EFG má být zajištěno, aby EFG podporoval opětovné začleňování jednotlivých propuštěných pracovníků do pracovního procesu; dále zdůrazňuje, že pomoc z EFG může spolufinancovat pouze aktivní opatření na pracovním trhu, která vedou k dlouhodobé zaměstnanosti; znovu poukazuje na to, že podpora ze strany EFG nesmí nahrazovat opatření, za něž jsou na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv odpovědné podniky, ani opatření k restrukturalizaci podniků nebo odvětví;

| 4. | konstatuje, že informace o koordinovaném balíku individualizovaných služeb, které mají být financovány z EFG, obsahují údaje o tom, nakolik jsou tyto služby slučitelné s opatřeními financovanými ze strukturálních fondů a doplňují je; znovu žádá Komisi o předložení srovnávacího hodnocení těchto údajů také v jejích výročních zprávách; |
| --- | --- |

4.

konstatuje, že informace o koordinovaném balíku individualizovaných služeb, které mají být financovány z EFG, obsahují údaje o tom, nakolik jsou tyto služby slučitelné s opatřeními financovanými ze strukturálních fondů a doplňují je; znovu žádá Komisi o předložení srovnávacího hodnocení těchto údajů také v jejích výročních zprávách;

| 5. | vítá skutečnost, že po opakovaných žádostech Parlamentu vykazuje rozpočet na rok 2011 poprvé prostředky na platby ve výši 47 608 950 EUR v rozpočtové položce EFG 04 05 01; připomíná že EFG byl vytvořen jako samostatný konkrétní nástroj s vlastními cíli a lhůtami, a zaslouží si proto vlastní přidělené prostředky, čímž se zabrání převodům z jiných rozpočtových položek, k nimž docházelo v minulosti a jež by mohly bránit dosahování různých politických cílů; |
| --- | --- |

5.

vítá skutečnost, že po opakovaných žádostech Parlamentu vykazuje rozpočet na rok 2011 poprvé prostředky na platby ve výši 47 608 950 EUR v rozpočtové položce EFG 04 05 01; připomíná že EFG byl vytvořen jako samostatný konkrétní nástroj s vlastními cíli a lhůtami, a zaslouží si proto vlastní přidělené prostředky, čímž se zabrání převodům z jiných rozpočtových položek, k nimž docházelo v minulosti a jež by mohly bránit dosahování různých politických cílů;

| 6. | vítá navýšení rozpočtové položky EFG 04 05 01 o 50 000 000 EUR prostřednictvím opravného rozpočtu č. 3/2011, které bude použito na pokrytí částky potřebné ke splnění této žádosti; |
| --- | --- |

6.

vítá navýšení rozpočtové položky EFG 04 05 01 o 50 000 000 EUR prostřednictvím opravného rozpočtu č. 3/2011, které bude použito na pokrytí částky potřebné ke splnění této žádosti;

| 7. | schvaluje rozhodnutí uvedené v příloze k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

7.

schvaluje rozhodnutí uvedené v příloze k tomuto usnesení;

| 8. | pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady toto rozhodnutí podepsal a zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

8.

pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady toto rozhodnutí podepsal a zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 9. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení i s přílohou Radě a Komisi. |
| --- | --- |

9.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení i s přílohou Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Středa, 28. září 2011PŘÍLOHA

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, Dánsko)

(Znění této přílohy zde není uvedeno, neboť odpovídá konečnému znění finálního aktu, rozhodnutí 2011/725/EU.)

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/133 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/133

---

Středa, 28. září 2011Uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: žádost EGF/2011/003 DE/Arnsberg a Düsseldorf automobilový průmysl, Německo

P7_TA(2011)0416

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2011/003 DE/Arnsberg a Düsseldorf automobilový průmysl, Německo) (KOM(2011)0447 – C7-0209/2011 – 2011/2163(BUD))

2013/C 56 E/27

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2011)0447 – C7-0209/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2011)0447 – C7-0209/2011),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1) (dále jen „IID ze dne 17. května 2006“), a zejména na bod 28 uvedené dohody, |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1) (dále jen „IID ze dne 17. května 2006“), a zejména na bod 28 uvedené dohody,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2) (dále jen „nařízení o EFG“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2) (dále jen „nařízení o EFG“),

| — | s ohledem na postup třístranných rozhovorů uvedený v bodě 28 IID ze dne 17. května 2006, |
| --- | --- |

—

s ohledem na postup třístranných rozhovorů uvedený v bodě 28 IID ze dne 17. května 2006,

| — | s ohledem na dopis Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Výboru pro zaměstnanost a sociální věci,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0311/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0311/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že Evropská unie vytvořila vhodné legislativní a rozpočtové nástroje s cílem poskytovat dodatečnou podporu pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky velkých změn ve struktuře světového obchodu, a pomáhat jim při opětovném začlenění na trh práce, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Evropská unie vytvořila vhodné legislativní a rozpočtové nástroje s cílem poskytovat dodatečnou podporu pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky velkých změn ve struktuře světového obchodu, a pomáhat jim při opětovném začlenění na trh práce,

| B. | vzhledem k tomu, že působnost EFG byla rozšířena na žádosti podané od 1. května 2009, aby byla zahrnuta podpora pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímém důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize. |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že působnost EFG byla rozšířena na žádosti podané od 1. května 2009, aby byla zahrnuta podpora pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímém důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize.

| C. | vzhledem k tomu, že v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího řízení dne 17. července 2008, a s náležitým ohledem na IID ze dne 17. května 2006 ve vztahu k přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG by finanční pomoc Evropské unie propuštěným pracovníkům měla být dynamická a měla by být uvolňována co nejrychleji a nejúčinněji, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího řízení dne 17. července 2008, a s náležitým ohledem na IID ze dne 17. května 2006 ve vztahu k přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG by finanční pomoc Evropské unie propuštěným pracovníkům měla být dynamická a měla by být uvolňována co nejrychleji a nejúčinněji,

| D. | vzhledem k tomu, že Německo předložilo žádost v souvislosti s případy týkajícími se 778 propuštěných pracovníků v pěti podnicích, jejichž činnost spadá do oddílu 29 NACE 2 („Výroba motorových vozidel, přívěsů a návěsů“) v regionech NUTS II Arnsberg (DEA5) a Düsseldorf (DEA1) v Německu. |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Německo předložilo žádost v souvislosti s případy týkajícími se 778 propuštěných pracovníků v pěti podnicích, jejichž činnost spadá do oddílu 29 NACE 2 („Výroba motorových vozidel, přívěsů a návěsů“) v regionech NUTS II Arnsberg (DEA5) a Düsseldorf (DEA1) v Německu.

| E. | vzhledem k tomu, že žádost splňuje kritéria způsobilosti stanovená v nařízení o EFG, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že žádost splňuje kritéria způsobilosti stanovená v nařízení o EFG,

| 1. | žádá zúčastněné orgány, aby vyvinuly potřebné úsilí ke zlepšení procesních a rozpočtových opatření s cílem urychlit uvolňování prostředků z EFG; v tomto směru oceňuje, že Komise v návaznosti na žádost Parlamentu o rychlejší uvolňování prostředků zavedla zdokonalený postup, jehož cílem je předkládat rozpočtovému orgánu spolu s návrhem na uvolnění prostředků z EFG také hodnocení Komise týkající se způsobilosti žádosti; doufá, že v rámci chystaných přezkumů EFG dojde k dalšímu zkvalitnění postupů a že bude dosaženo větší účinnosti, transparentnosti a viditelnosti EFG; |
| --- | --- |

1.

žádá zúčastněné orgány, aby vyvinuly potřebné úsilí ke zlepšení procesních a rozpočtových opatření s cílem urychlit uvolňování prostředků z EFG; v tomto směru oceňuje, že Komise v návaznosti na žádost Parlamentu o rychlejší uvolňování prostředků zavedla zdokonalený postup, jehož cílem je předkládat rozpočtovému orgánu spolu s návrhem na uvolnění prostředků z EFG také hodnocení Komise týkající se způsobilosti žádosti; doufá, že v rámci chystaných přezkumů EFG dojde k dalšímu zkvalitnění postupů a že bude dosaženo větší účinnosti, transparentnosti a viditelnosti EFG;

| 2. | připomíná, že orgány přislíbily zajistit hladký a rychlý proces přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG, jejichž prostřednictvím poskytnou jednorázovou, časově omezenou individuální podporu pracovníkům, kteří byli postiženi propouštěním v důsledku globalizace a finanční a hospodářské krize; zdůrazňuje, že EFG může hrát významnou úlohu při opětovném začleňování propuštěných pracovníků na trh práce; |
| --- | --- |

2.

připomíná, že orgány přislíbily zajistit hladký a rychlý proces přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG, jejichž prostřednictvím poskytnou jednorázovou, časově omezenou individuální podporu pracovníkům, kteří byli postiženi propouštěním v důsledku globalizace a finanční a hospodářské krize; zdůrazňuje, že EFG může hrát významnou úlohu při opětovném začleňování propuštěných pracovníků na trh práce;

| 3. | zdůrazňuje, že v souladu s článkem 6 nařízení o EFG má být zajištěno, aby EFG podporoval opětovné začleňování jednotlivých propuštěných pracovníků do pracovního procesu; dále zdůrazňuje, že opatření financovaná z EFG by měla vést k dlouhodobé zaměstnanosti; znovu poukazuje na to, že podpora z EFG nesmí nahrazovat opatření, za něž jsou na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv odpovědné podniky, ani opatření k restrukturalizaci podniků nebo odvětví; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že v souladu s článkem 6 nařízení o EFG má být zajištěno, aby EFG podporoval opětovné začleňování jednotlivých propuštěných pracovníků do pracovního procesu; dále zdůrazňuje, že opatření financovaná z EFG by měla vést k dlouhodobé zaměstnanosti; znovu poukazuje na to, že podpora z EFG nesmí nahrazovat opatření, za něž jsou na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv odpovědné podniky, ani opatření k restrukturalizaci podniků nebo odvětví;

| 4. | konstatuje, že informace o koordinovaném balíčku individualizovaných služeb, které mají být financovány z EFG, obsahují údaje o tom, nakolik tyto služby doplňují opatření financovaná ze strukturálních fondů; znovu žádá Komisi, aby srovnávací hodnocení těchto údajů předkládala rovněž ve svých výročních zprávách; |
| --- | --- |

4.

konstatuje, že informace o koordinovaném balíčku individualizovaných služeb, které mají být financovány z EFG, obsahují údaje o tom, nakolik tyto služby doplňují opatření financovaná ze strukturálních fondů; znovu žádá Komisi, aby srovnávací hodnocení těchto údajů předkládala rovněž ve svých výročních zprávách;

| 5. | vítá skutečnost, že po opakovaných žádostech Parlamentu vykazuje rozpočet na rok 2011 poprvé prostředky na platby ve výši 47 608 950 EUR v rozpočtové položce EFG 04 05 01; připomíná, že EFG byl vytvořen jako samostatný konkrétní nástroj s vlastními cíli a lhůtami, a zaslouží si proto vlastní přidělené prostředky, čímž se zabrání převodům z jiných rozpočtových položek, k nimž docházelo v minulosti a jež by mohly bránit dosahování různých politických cílů; |
| --- | --- |

5.

vítá skutečnost, že po opakovaných žádostech Parlamentu vykazuje rozpočet na rok 2011 poprvé prostředky na platby ve výši 47 608 950 EUR v rozpočtové položce EFG 04 05 01; připomíná, že EFG byl vytvořen jako samostatný konkrétní nástroj s vlastními cíli a lhůtami, a zaslouží si proto vlastní přidělené prostředky, čímž se zabrání převodům z jiných rozpočtových položek, k nimž docházelo v minulosti a jež by mohly bránit dosahování různých politických cílů;

| 6. | vítá, že prostřednictvím opravného rozpočtu č. 3/2011 má být rozpočtová položka EFG 04 05 01 navýšena o částku 50 000 000 EUR, která bude použita k pokrytí částek potřebných pro tuto žádost; |
| --- | --- |

6.

vítá, že prostřednictvím opravného rozpočtu č. 3/2011 má být rozpočtová položka EFG 04 05 01 navýšena o částku 50 000 000 EUR, která bude použita k pokrytí částek potřebných pro tuto žádost;

| 7. | schvaluje rozhodnutí uvedené v příloze k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

7.

schvaluje rozhodnutí uvedené v příloze k tomuto usnesení;

| 8. | pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady toto rozhodnutí podepsal a zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

8.

pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady toto rozhodnutí podepsal a zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 9. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení, včetně přílohy, Radě a Komisi. |
| --- | --- |

9.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení, včetně přílohy, Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Středa, 28. září 2011PŘÍLOHA

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2011/003 DE/Arnsberg a Düsseldorf automobilový průmysl, Německo)

(Znění této přílohy zde není uvedeno, neboť odpovídá konečnému znění finálního aktu, rozhodnutí 2011/724/EU.)

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/135 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/135

---

Středa, 28. září 2011Uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: žádost EGF/2010/026 PT/Rohde, Portugalsko

P7_TA(2011)0417

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o využití prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2010/026 PT/Rohde Portugalsko) (KOM(2011)0491 – C7-0222/2011 – 2011/2167(BUD))

2013/C 56 E/28

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2011)0491 – C7-0222/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2011)0491 – C7-0222/2011),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1) (dále jen „IID ze dne 17. května 2006“), a zejména na bod 28 této dohody, |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1) (dále jen „IID ze dne 17. května 2006“), a zejména na bod 28 této dohody,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2) (dále jen „nařízení o EFG“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2) (dále jen „nařízení o EFG“),

| — | s ohledem na postup třístranných rozhovorů uvedený v bodě 28 IID ze dne 17. května 2006, |
| --- | --- |

—

s ohledem na postup třístranných rozhovorů uvedený v bodě 28 IID ze dne 17. května 2006,

| — | s ohledem na dopis Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Výboru pro zaměstnanost a sociální věci,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0310/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0310/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že Evropská unie vytvořila vhodné legislativní a rozpočtové nástroje s cílem poskytovat dodatečnou podporu pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky velkých změn ve struktuře světového obchodu, a pomáhat jim při opětovném začlenění na trh práce, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Evropská unie vytvořila vhodné legislativní a rozpočtové nástroje s cílem poskytovat dodatečnou podporu pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky velkých změn ve struktuře světového obchodu, a pomáhat jim při opětovném začlenění na trh práce,

| B. | vzhledem k tomu, že u žádostí podaných po 1. květnu 2009 byla působnost EFG rozšířena i na podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímé souvislosti s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že u žádostí podaných po 1. květnu 2009 byla působnost EFG rozšířena i na podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímé souvislosti s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí,

| C. | vzhledem k tomu, že v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího jednání dne 17. července 2008, a s náležitým ohledem na IID ze dne 17. května 2006 ve vztahu k přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG by finanční pomoc Evropské unie propuštěným pracovníkům měla být dynamická a měla by být uvolňována co nejrychleji a nejúčinněji, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího jednání dne 17. července 2008, a s náležitým ohledem na IID ze dne 17. května 2006 ve vztahu k přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG by finanční pomoc Evropské unie propuštěným pracovníkům měla být dynamická a měla by být uvolňována co nejrychleji a nejúčinněji,

| D. | vzhledem k tomu, že Portugalsko požádalo o pomoc v případě 974 nadbytečných pracovníků (z nichž by mělo být podpořeno680) v jednom z podniků sídlícího převážně v obci Santa Maria Da Feira a rovněž sousední obci Ovar, přičemž obě tyto obce leží ve dvou regionech NUTS II: Norte a Centro v Portugalsku. |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Portugalsko požádalo o pomoc v případě 974 nadbytečných pracovníků (z nichž by mělo být podpořeno680) v jednom z podniků sídlícího převážně v obci Santa Maria Da Feira a rovněž sousední obci Ovar, přičemž obě tyto obce leží ve dvou regionech NUTS II: Norte a Centro v Portugalsku.

| E. | vzhledem k tomu, že žádost splňuje kritéria způsobilosti stanovená v nařízení o EFG, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že žádost splňuje kritéria způsobilosti stanovená v nařízení o EFG,

| 1. | žádá zúčastněné orgány, aby vyvinuly potřebné úsilí o zlepšení procesních a rozpočtových opatření s cílem urychlit uvolňování prostředků z EFG; v tomto směru oceňuje, že Komise v návaznosti na žádost Parlamentu o rychlejší uvolňování prostředků zavedla zdokonalený postup, jehož cílem je předkládat rozpočtovému orgánu spolu s návrhem na uvolnění prostředků z EFG také hodnocení Komise týkající se způsobilosti žádosti; doufá, že v rámci chystaných přezkumů EFG dojde k dalšímu zkvalitnění postupů a že bude dosaženo větší účinnosti, transparentnosti a viditelnosti EFG; |
| --- | --- |

1.

žádá zúčastněné orgány, aby vyvinuly potřebné úsilí o zlepšení procesních a rozpočtových opatření s cílem urychlit uvolňování prostředků z EFG; v tomto směru oceňuje, že Komise v návaznosti na žádost Parlamentu o rychlejší uvolňování prostředků zavedla zdokonalený postup, jehož cílem je předkládat rozpočtovému orgánu spolu s návrhem na uvolnění prostředků z EFG také hodnocení Komise týkající se způsobilosti žádosti; doufá, že v rámci chystaných přezkumů EFG dojde k dalšímu zkvalitnění postupů a že bude dosaženo větší účinnosti, transparentnosti a viditelnosti EFG;

| 2. | připomíná, že orgány přislíbily zajistit hladký a rychlý proces přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG, jejichž prostřednictvím poskytnou jednorázovou, časově omezenou individuální podporu na pomoc pracovníkům, kteří byli postiženi propouštěním v důsledku globalizace a finanční a hospodářské krize; zdůrazňuje, že EFG může hrát významnou úlohu při opětovném začleňování propuštěných pracovníků na trh práce; |
| --- | --- |

2.

připomíná, že orgány přislíbily zajistit hladký a rychlý proces přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG, jejichž prostřednictvím poskytnou jednorázovou, časově omezenou individuální podporu na pomoc pracovníkům, kteří byli postiženi propouštěním v důsledku globalizace a finanční a hospodářské krize; zdůrazňuje, že EFG může hrát významnou úlohu při opětovném začleňování propuštěných pracovníků na trh práce;

| 3. | zdůrazňuje, že v souladu s článkem 6 nařízení o EFG má být zajištěno, aby EFG podporoval opětovné začleňování jednotlivých propuštěných pracovníků do pracovního procesu; dále zdůrazňuje, že opatření financovaná z EFG by měla vést k dlouhodobé zaměstnanosti; znovu poukazuje na to, že podpora z EFG nesmí nahrazovat opatření, za něž jsou na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv odpovědné podniky, ani opatření k restrukturalizaci podniků nebo odvětví; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že v souladu s článkem 6 nařízení o EFG má být zajištěno, aby EFG podporoval opětovné začleňování jednotlivých propuštěných pracovníků do pracovního procesu; dále zdůrazňuje, že opatření financovaná z EFG by měla vést k dlouhodobé zaměstnanosti; znovu poukazuje na to, že podpora z EFG nesmí nahrazovat opatření, za něž jsou na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv odpovědné podniky, ani opatření k restrukturalizaci podniků nebo odvětví;

| 4. | konstatuje, že informace o koordinovaném balíčku individualizovaných služeb, které mají být financovány z EFG, obsahují údaje o tom, nakolik tyto služby doplňují opatření financovaná ze strukturálních fondů; znovu žádá Komisi, aby srovnávací hodnocení těchto údajů předkládala rovněž ve svých výročních zprávách; |
| --- | --- |

4.

konstatuje, že informace o koordinovaném balíčku individualizovaných služeb, které mají být financovány z EFG, obsahují údaje o tom, nakolik tyto služby doplňují opatření financovaná ze strukturálních fondů; znovu žádá Komisi, aby srovnávací hodnocení těchto údajů předkládala rovněž ve svých výročních zprávách;

| 5. | vítá skutečnost, že po opakovaných žádostech Parlamentu vykazuje rozpočet na rok 2011 poprvé prostředky na platby ve výši 47 608 950 EUR v rozpočtové položce EFG 04 05 01; připomíná že EFG byl vytvořen jako oddělený konkrétní nástroj s vlastními cíli a lhůtami, a zaslouží si proto vlastní přidělené prostředky, čímž se zabrání převodům z jiných rozpočtových položek, k nimž docházelo v minulosti a jež by mohly bránit dosahování různých politických cílů; |
| --- | --- |

5.

vítá skutečnost, že po opakovaných žádostech Parlamentu vykazuje rozpočet na rok 2011 poprvé prostředky na platby ve výši 47 608 950 EUR v rozpočtové položce EFG 04 05 01; připomíná že EFG byl vytvořen jako oddělený konkrétní nástroj s vlastními cíli a lhůtami, a zaslouží si proto vlastní přidělené prostředky, čímž se zabrání převodům z jiných rozpočtových položek, k nimž docházelo v minulosti a jež by mohly bránit dosahování různých politických cílů;

| 6. | vítá plánované navýšení rozpočtové položky EFG 04 05 01 o 50 000 000 EUR prostřednictvím opravného rozpočtu č. 3/2011, které bude použito na pokrytí částky potřebné k vyhovění této žádosti; |
| --- | --- |

6.

vítá plánované navýšení rozpočtové položky EFG 04 05 01 o 50 000 000 EUR prostřednictvím opravného rozpočtu č. 3/2011, které bude použito na pokrytí částky potřebné k vyhovění této žádosti;

| 7. | schvaluje rozhodnutí uvedené v příloze k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

7.

schvaluje rozhodnutí uvedené v příloze k tomuto usnesení;

| 8. | pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady toto rozhodnutí podepsal a zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

8.

pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady toto rozhodnutí podepsal a zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 9. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení, včetně přílohy, Radě a Komisi. |
| --- | --- |

9.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení, včetně přílohy, Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Středa, 28. září 2011PŘÍLOHA

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o využití prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2010/026 PT/Rohde Portugalsko)

(Znění této přílohy zde není uvedeno, neboť odpovídá konečnému znění finálního aktu, rozhodnutí 2011/726/EU.)

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/137 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/137

---

Středa, 28. září 2011Změna koncesí v listinách Bulharska a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (dohoda EU-Argentina) ***

P7_TA(2011)0418

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Argentinskou republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listinách Bulharské republiky a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (06609/2011 – C7-0104/2011 – 2011/0027(NLE))

2013/C 56 E/29

(Souhlas)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (06609/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (06609/2011),

| — | s ohledem na návrh Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Argentinskou republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listinách Bulharské republiky a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (06610/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Argentinskou republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listinách Bulharské republiky a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (06610/2011),

| — | s ohledem na žádost o souhlas, kterou Rada předložila v souladu s čl. 207 odst. 4 prvním pododstavcem a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) bodem v) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0104/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas, kterou Rada předložila v souladu s čl. 207 odst. 4 prvním pododstavcem a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) bodem v) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0104/2011),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0297/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0297/2011),

| 1. | souhlasí s uzavřením Dohody; |
| --- | --- |

1.

souhlasí s uzavřením Dohody;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Argentinské republiky. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Argentinské republiky.

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/138 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/138

---

Středa, 28. září 2011Změny koncesí v listinách Bulharska a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (dohoda EU-Austrálie) ***

P7_TA(2011)0419

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Austrálií podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listinách Bulharské republiky a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (06603/2011 – C7-0144/2011 – 2011/0032(NLE))

2013/C 56 E/30

(Souhlas)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (06603/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (06603/2011),

| — | s ohledem na návrh Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Austrálií podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listinách Bulharské republiky a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (06604/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Austrálií podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listinách Bulharské republiky a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (06604/2011),

| — | s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 207 odst. 4 prvním pododstavcem a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) bodem v) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0144/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 207 odst. 4 prvním pododstavcem a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) bodem v) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0144/2011),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0296/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0296/2011),

| 1. | souhlasí s uzavřením Dohody; |
| --- | --- |

1.

souhlasí s uzavřením Dohody;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Austrálie. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Austrálie.

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/139 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/139

---

Středa, 28. září 2011Změny koncesí v listinách Bulharska a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (dohoda EU-Nový Zéland) ***

P7_TA(2011)0420

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Novým Zélandem podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listinách Bulharské republiky a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (06536/2011 – C7-0106/2011 – 2011/0029(NLE))

2013/C 56 E/31

(Souhlas)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (06536/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (06536/2011),

| — | s ohledem na návrh Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Novým Zélandem podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listinách Bulharské republiky a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (06537/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Novým Zélandem podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listinách Bulharské republiky a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (06537/2011),

| — | s ohledem na žádost o souhlas, kterou Rada předložila v souladu s čl. 207 odst. 4 prvním pododstavcem a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) bodem v) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0106/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas, kterou Rada předložila v souladu s čl. 207 odst. 4 prvním pododstavcem a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) bodem v) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0106/2011),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0295/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0295/2011),

| 1. | souhlasí s uzavřením Dohody; |
| --- | --- |

1.

souhlasí s uzavřením Dohody;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Nového Zélandu. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Nového Zélandu.

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/139 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/139

---

Středa, 28. září 2011Dohled nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a posílení koordinace hospodářských politik ***I

P7_TA(2011)0421

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (KOM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD))

2013/C 56 E/32

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (KOM(2010)0526), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (KOM(2010)0526),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 121 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0300/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 121 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0300/2010),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu,

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),

| — | s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a na stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7–0178/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a na stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7–0178/2011),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení (2); |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení (2);

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 150, 20.5.2011, s. 1.

(2)  Tento postoj nahrazuje pozměňovací návrhy přijaté dne 23. června 2011 (Přijaté texty P7_TA(2011)0291).

---

Středa, 28. září 2011P7_TC1-COD(2010)0280

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 28. září 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1175/2011.)

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/140 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/140

---

Středa, 28. září 2011Účinné prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně ***I

P7_TA(2011)0422

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně (KOM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD))

2013/C 56 E/33

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0524), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0524),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a články 121 a 126 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0298/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a články 121 a 126 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0298/2010),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu,

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),

| — | s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0180/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0180/2011),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení (3); |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení (3);

| 2. | bere na vědomí prohlášení Komise připojené k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

2.

bere na vědomí prohlášení Komise připojené k tomuto usnesení;

| 3. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 150, 20.5.2011, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 218, 23.7.2011, s. 46.

(3)  Tento postoj nahrazuje pozměňovací návrhy přijaté dne 23. června 2011 (Přijaté texty, P7_TA(2011)0290).

---

Středa, 28. září 2011P7_TC1-COD(2010)0278

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 28. září 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011 o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1173/2011.)

---

Středa, 28. září 2011PŘÍLOHA

Prohlášení Komise

Komise hodlá předložit Evropskému parlamentu a Radě do konce roku 2011 zprávu o zavedení systému společného vydávání evropských státních dluhopisů (cenných papírů EU) podléhajících společné a nerozdílné odpovědnosti v souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení o prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně. Tyto cenné papíry EU by měly za cíl posílit fiskální kázeň a zvýšit stabilitu v eurozóně prostřednictvím trhů, ale také využít vyšší likvidity s cílem zajistit, aby členské státy s nejvyššími úvěrovými standardy nebyly poškozeny vyššími úrokovými sazbami. Ke zprávě se případně připojí legislativní návrhy.

V souvislosti se svou první zprávou určenou Evropskému parlamentu a Radě o provádění tohoto nařízení podle článku 13 hodlá Komise přezkoumat fungování jakéhokoli mechanismu, který nahradí evropský mechanismus finanční stabilizace a evropský nástroj finanční stability v období, na které se zpráva vztahuje. Tento přezkum posoudí přispění tohoto mechanismu k zachování finanční stability eurozóny jako celku, k posílení rozpočtové kázně členských států a ke zlepšení správy ekonomických záležitostí a koordinace na úrovni EU. Posoudí také účinnost institucionálních opatření, kterými se zmíněný mechanismus řídí, a zhodnotí možný přínos, pokud jde o účinnost, efektivitu a odpovědnost různých institucionálních opatření.

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/142 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/142

---

Středa, 28. září 2011Donucovací opatření k nápravě nadměrné makroekonomické nerovnováhy v eurozóně ***I

P7_TA(2011)0423

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o donucovacích opatřeních k nápravě nadměrné makroekonomické nerovnováhy v eurozóně (KOM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD))

2013/C 56 E/34

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0525), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0525),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2, čl. 121 odst. 6 a článek 136 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0299/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2, čl. 121 odst. 6 a článek 136 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0299/2010),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu,

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),

| — | s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a na stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0182/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a na stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0182/2011),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení (3); |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení (3);

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 150, 20.5.2011, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 218, 23.7.2011, s. 53.

(3)  Tento postoj nahrazuje pozměňovací návrhy přijaté dne 23. června 2011 (Přijaté texty, P7_TA(2011)0292).

---

Středa, 28. září 2011P7_TC1-COD(2010)0279

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 28. září 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011 o donucovacích opatřeních k nápravě nadměrné makroekonomické nerovnováhy v eurozóně

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1174/2011.)

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/143 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/143

---

Středa, 28. září 2011Prevence a náprava makroekonomické nerovnováhy ***I

P7_TA(2011)0424

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (KOM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD))

2013/C 56 E/35

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0527), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0527),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 121 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0301/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 121 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0301/2010),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu,

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),

| — | s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a na stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0183/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a na stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0183/2011),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení (3); |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení (3);

| 2. | bere na vědomí prohlášení Komise připojené k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

2.

bere na vědomí prohlášení Komise připojené k tomuto usnesení;

| 3. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 150, 20.5.2011, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 218, 23.7.2011, s. 53.

(3)  Tento postoj nahrazuje pozměňovací návrhy přijaté dne 23. června 2011 (Přijaté texty, P7_TA(2011)0287).

---

Středa, 28. září 2011P7_TC1-COD(2010)0281

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 28. září 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1176/2011.)

---

Středa, 28. září 2011PŘÍLOHA

Prohlášení Komise

Komise vítá přijetí nařízení o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy. Nařízení uznává, že povaha, význam a naléhavost politických úkolů se může v různých členských státech značně lišit a že přijetí politických opatření je vzhledem ke zranitelným místům a rozsahu nezbytné korekce obzvláště naléhavě potřebné v členských státech, které trvale vykazují vysoké schodky běžného účtu a oslabování konkurenceschopnosti. Rovněž uznává, že v členských státech s velkými přebytky běžného účtu by se politiky dále měly zaměřit na vypracování a provádění opatření, jež pomohou posílit jejich domácí poptávku a růstový potenciál. Komise je plně odhodlána při provádění tohoto nařízení tento přístup respektovat a zajistí, aby makroekonomickému dohledu podléhaly země se schodky i přebytky běžného účtu, a to s náležitou diferenciací, pokud jde o naléhavost politické reakce a druh potřebných nápravných opatření.

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/144 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/144

---

Středa, 28. září 2011Urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku *

P7_TA(2011)0425

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (KOM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS))

2013/C 56 E/36

(Zvláštní legislativní postup – konzultace)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2010)0522), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2010)0522),

| — | s ohledem na čl. 126 odst. 14 druhý pododstavec Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0396/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 126 odst. 14 druhý pododstavec Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0396/2010),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrhovanému právnímu základu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrhovanému právnímu základu,

| — | s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),

| — | s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0179/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0179/2011),

| 1. | schvaluje pozměněný návrh Komise (2); |
| --- | --- |

1.

schvaluje pozměněný návrh Komise (2);

| 2. | vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 293 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie odpovídajícím způsobem změnila; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 293 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie odpovídajícím způsobem změnila;

| 3. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;

| 4. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 150, 20.5.2011, s. 1.

(2)  Tento postoj nahrazuje pozměňovací návrhy přijaté dne 23. června 2011 (Přijaté texty P7_TA(2011)0288).

---

Středa, 28. září 2011P7_TC1-CNS(2010)0276

Postoj Evropského parlamentu přijatý dne 28. září 2011 k přijetí nařízení Rady (EU) č. .../2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 14 druhý pododstavec této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),

s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (2),

v souladu se zvláštním legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Koordinace hospodářských politik členských států v rámci Unie podle Smlouvy o
  fungování Evropské unie (Smlouva o fungování EU)
  by měla vést k souladu s hlavními zásadami stabilních cen, zdravých veřejných financí a měnových podmínek a udržitelné platební bilance. |
| --- | --- |

(1)

Koordinace hospodářských politik členských států v rámci Unie podle Smlouvy o
  fungování Evropské unie (Smlouva o fungování EU)
  by měla vést k souladu s hlavními zásadami stabilních cen, zdravých veřejných financí a měnových podmínek a udržitelné platební bilance.

| (2) | Pakt o stabilitě a růstu byl zpočátku tvořen nařízením Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (3), nařízením Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (4) a usnesením Evropské rady ze dne 17. června 1997 o Paktu o stabilitě a růstu (5). V roce 2005 bylo nařízení (ES) č. 1466/97 změněno nařízením (ES) č. 1055/2005 a nařízení (ES) č. 1467/97 bylo změněno nařízením (ES) č. 1056/2005. Kromě toho byla dne 20. března 2005 přijata zpráva Rady „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“. |
| --- | --- |

(2)

Pakt o stabilitě a růstu byl zpočátku tvořen nařízením Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (3), nařízením Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (4) a usnesením Evropské rady ze dne 17. června 1997 o Paktu o stabilitě a růstu (5). V roce 2005 bylo nařízení (ES) č. 1466/97 změněno nařízením (ES) č. 1055/2005 a nařízení (ES) č. 1467/97 bylo změněno nařízením (ES) č. 1056/2005. Kromě toho byla dne 20. března 2005 přijata zpráva Rady „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“.

| (3) | Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých a
  udržitelných
  veřejných financí, které jsou prostředkem pro posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst podpořený finanční stabilitou, jenž bude přispívat k tvorbě pracovních míst. |
| --- | --- |

(3)

Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých a
  udržitelných
  veřejných financí, které jsou prostředkem pro posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst podpořený finanční stabilitou, jenž bude přispívat k tvorbě pracovních míst.

| (4) | V souladu s vysokým stupněm
  sjednocení ekonomik
  členských států v rámci Evropské unie, a zejména v eurozóně, je třeba posílit společný rámec pro správu ekonomických záležitostí, a to i pokud jde o
  dokonalejší
  rozpočtový dohled. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s vysokým stupněm
  sjednocení ekonomik
  členských států v rámci Evropské unie, a zejména v eurozóně, je třeba posílit společný rámec pro správu ekonomických záležitostí, a to i pokud jde o
  dokonalejší
  rozpočtový dohled.

| (4a) | Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by měl vycházet z několika vzájemně propojených a harmonizovaných politik pro udržitelný růst a zaměstnanost, především ze strategie Unie pro růst a zaměstnanost, se zvláštním důrazem na rozvoj a posilování vnitřního trhu, podporu mezinárodního obchodu a konkurenceschopnosti, účinný rámec pro prevenci a nápravu nadměrných schodků veřejných financí (Pakt o stabilitě a růstu), pevný rámec pro předcházení makroekonomické nerovnováze a pro její nápravu, minimální požadavky týkající se rozpočtových rámců členských států, přísnější regulaci a kontrolu finančního trhu, včetně makroobezřetnostního dohledu ze strany Evropské rady pro systémová rizika. |
| --- | --- |

(4a)

Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by měl vycházet z několika vzájemně propojených a harmonizovaných politik pro udržitelný růst a zaměstnanost, především ze strategie Unie pro růst a zaměstnanost, se zvláštním důrazem na rozvoj a posilování vnitřního trhu, podporu mezinárodního obchodu a konkurenceschopnosti, účinný rámec pro prevenci a nápravu nadměrných schodků veřejných financí (Pakt o stabilitě a růstu), pevný rámec pro předcházení makroekonomické nerovnováze a pro její nápravu, minimální požadavky týkající se rozpočtových rámců členských států, přísnější regulaci a kontrolu finančního trhu, včetně makroobezřetnostního dohledu ze strany Evropské rady pro systémová rizika.

| (4b) | Úspěšné vytvoření a zachování dynamického jednotného trhu by se mělo považovat za prvek správného a bezproblémového fungování hospodářské a měnové unie. |
| --- | --- |

(4b)

Úspěšné vytvoření a zachování dynamického jednotného trhu by se mělo považovat za prvek správného a bezproblémového fungování hospodářské a měnové unie.

| (4c) | Pakt o stabilitě a růstu i celý rámec správy ekonomických záležitostí by měl doplňovat a podporovat strategii Unie pro růst a zaměstnanost. Z propojení jednotlivých prvků by však neměly plynout výjimky z ustanovení Paktu o stabilitě a růstu. |
| --- | --- |

(4c)

Pakt o stabilitě a růstu i celý rámec správy ekonomických záležitostí by měl doplňovat a podporovat strategii Unie pro růst a zaměstnanost. Z propojení jednotlivých prvků by však neměly plynout výjimky z ustanovení Paktu o stabilitě a růstu.

| (4d) | Posílení správy ekonomických záležitostí by mělo zahrnovat i užší a včasnější zapojení Evropského parlamentu a vnitrostátních parlamentů. Příslušný výbor Evropského parlamentu může nabídnout členskému státu, jehož se týká rozhodnutí Rady v souladu s čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU, doporučení Rady v souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU, výzva v souladu s čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU nebo rozhodnutí v souladu s čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU, aby se výměny názorů zúčastnil, přičemž uznává, že v rámci tohoto dialogu jsou protějšky Evropského parlamentu evropské orgány a jejich představitelé. Účast členského státu je dobrovolná. |
| --- | --- |

(4d)

Posílení správy ekonomických záležitostí by mělo zahrnovat i užší a včasnější zapojení Evropského parlamentu a vnitrostátních parlamentů. Příslušný výbor Evropského parlamentu může nabídnout členskému státu, jehož se týká rozhodnutí Rady v souladu s čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU, doporučení Rady v souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU, výzva v souladu s čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU nebo rozhodnutí v souladu s čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU, aby se výměny názorů zúčastnil, přičemž uznává, že v rámci tohoto dialogu jsou protějšky Evropského parlamentu evropské orgány a jejich představitelé. Účast členského státu je dobrovolná.

| (4e) | Zkušenosti získané v průběhu prvního desetiletí fungování hospodářské a měnové unie a chyby, k nimž v tomto období došlo, ukazují, že je nutné zdokonalit správu ekonomických záležitostí v Unii, která by se měla zakládat na větší odpovědnosti členských států za společně dohodnutá pravidla a politiky a na přísnějším rámci dohledu nad hospodářskou politikou členských států na úrovni Unie. |
| --- | --- |

(4e)

Zkušenosti získané v průběhu prvního desetiletí fungování hospodářské a měnové unie a chyby, k nimž v tomto období došlo, ukazují, že je nutné zdokonalit správu ekonomických záležitostí v Unii, která by se měla zakládat na větší odpovědnosti členských států za společně dohodnutá pravidla a politiky a na přísnějším rámci dohledu nad hospodářskou politikou členských států na úrovni Unie.

| (4f) | Komise by měla v rámci posíleného dohledu hrát důležitější úlohu. To se týká posuzování, monitorování, včetně návštěv, a doporučení zaměřených na konkrétní členské státy. |
| --- | --- |

(4f)

Komise by měla v rámci posíleného dohledu hrát důležitější úlohu. To se týká posuzování, monitorování, včetně návštěv, a doporučení zaměřených na konkrétní členské státy.

| (5) | Pravidla týkající se rozpočtové kázně by se měla posílit zejména kladením většího důrazu na výši a vývoj zadlužení a celkovou udržitelnost.
  Je nutné posílit rovněž mechanismy zajišťující soulad s těmito pravidly a jejich prosazování. |
| --- | --- |

(5)

Pravidla týkající se rozpočtové kázně by se měla posílit zejména kladením většího důrazu na výši a vývoj zadlužení a celkovou udržitelnost.
  Je nutné posílit rovněž mechanismy zajišťující soulad s těmito pravidly a jejich prosazování.

| (5a) | Komise by měla hrát v rámci postupů rozšířeného dohledu důraznější úlohu, pokud jde o hodnocení jednotlivých členských států, sledování, návštěvy, doporučení a varování. |
| --- | --- |

(5a)

Komise by měla hrát v rámci postupů rozšířeného dohledu důraznější úlohu, pokud jde o hodnocení jednotlivých členských států, sledování, návštěvy, doporučení a varování.

| (6) | Použití postupu při nadměrném schodku na základě kritéria schodku i kritéria dluhu vyžaduje ▐ doporučenou číselnou hodnotu
  , která přihlíží k hospodářskému cyklu, na jehož základě se posoudí
  , zda poměr veřejného dluhu k HDP dostatečně klesá a uspokojivým tempem se blíží referenční hodnotě.
  Mělo by být zavedeno přechodné období, které by členským státům, vůči nimž bude v době vstupu tohoto nařízení v platnost uplatňován postup při nadměrném schodku, umožnilo upravit vlastní politiky tak, aby byla dodržena doporučená číselná hodnota pro snižování dluhu. Stejnou možnost by měly mít také členské státy, na něž se vztahuje ozdravný program Evropské unie / Mezinárodního měnového fondu. |
| --- | --- |

(6)

Použití postupu při nadměrném schodku na základě kritéria schodku i kritéria dluhu vyžaduje ▐ doporučenou číselnou hodnotu
  , která přihlíží k hospodářskému cyklu, na jehož základě se posoudí
  , zda poměr veřejného dluhu k HDP dostatečně klesá a uspokojivým tempem se blíží referenční hodnotě.
  Mělo by být zavedeno přechodné období, které by členským státům, vůči nimž bude v době vstupu tohoto nařízení v platnost uplatňován postup při nadměrném schodku, umožnilo upravit vlastní politiky tak, aby byla dodržena doporučená číselná hodnota pro snižování dluhu. Stejnou možnost by měly mít také členské státy, na něž se vztahuje ozdravný program Evropské unie / Mezinárodního měnového fondu.

| (7) | Ke zjištění
  nadměrného schodku
  by nemělo stačit
  nedodržení doporučené číselné hodnoty
  pro snižování dluhu; při tomto zjišťování by se měly
  zohledňovat všechny rozhodující faktory, jimiž se zabývá zpráva Komise podle čl. 126 odst. 3
  Smlouvy o fungování EU
  . K
  vyloučení existence nadměrného schodku na základě kritéria dluhu může postačovat zejména posouzení toho, jaký vliv má cyklus a struktura vnitřní dynamiky dluhu na jeho vývoj. |
| --- | --- |

(7)

Ke zjištění
  nadměrného schodku
  by nemělo stačit
  nedodržení doporučené číselné hodnoty
  pro snižování dluhu; při tomto zjišťování by se měly
  zohledňovat všechny rozhodující faktory, jimiž se zabývá zpráva Komise podle čl. 126 odst. 3
  Smlouvy o fungování EU
  . K
  vyloučení existence nadměrného schodku na základě kritéria dluhu může postačovat zejména posouzení toho, jaký vliv má cyklus a struktura vnitřní dynamiky dluhu na jeho vývoj.

| (8) | Při zjišťování existence nadměrného schodku na základě kritéria schodku a postupu tohoto zjišťování je třeba zohlednit všechny rozhodující faktory, jimiž se zabývá zpráva podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, pokud poměr veřejného dluhu k hrubému domácímu produktu nepřekračuje referenční hodnotu. |
| --- | --- |

(8)

Při zjišťování existence nadměrného schodku na základě kritéria schodku a postupu tohoto zjišťování je třeba zohlednit všechny rozhodující faktory, jimiž se zabývá zpráva podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, pokud poměr veřejného dluhu k hrubému domácímu produktu nepřekračuje referenční hodnotu.

| (8a) | Při zohledňování systémových důchodových reforem jakožto jednoho z rozhodujících faktorů je třeba posoudit především to, zda tyto reformy posílí dlouhodobou udržitelnost důchodového systému jako celku, aniž by současně zvýšily rizika týkající se střednědobého stavu rozpočtu. |
| --- | --- |

(8a)

Při zohledňování systémových důchodových reforem jakožto jednoho z rozhodujících faktorů je třeba posoudit především to, zda tyto reformy posílí dlouhodobou udržitelnost důchodového systému jako celku, aniž by současně zvýšily rizika týkající se střednědobého stavu rozpočtu.

| (9) | Ve zprávě Komise podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU by měla být přiměřeně zohledněna kvalita vnitrostátního fiskálního rámce, neboť právě on hraje rozhodující úlohu při podpoře fiskální konsolidace a udržitelných veřejných financí.
  V tomto zohlednění by měly být zahrnuty minimální požadavky stanovené ve směrnici Rady [o požadavcích na rozpočtové rámce členských států] i další dohodnuté žádoucí požadavky týkající se fiskální kázně. |
| --- | --- |

(9)

Ve zprávě Komise podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU by měla být přiměřeně zohledněna kvalita vnitrostátního fiskálního rámce, neboť právě on hraje rozhodující úlohu při podpoře fiskální konsolidace a udržitelných veřejných financí.
  V tomto zohlednění by měly být zahrnuty minimální požadavky stanovené ve směrnici Rady [o požadavcích na rozpočtové rámce členských států] i další dohodnuté žádoucí požadavky týkající se fiskální kázně.

| (10) | Aby bylo možno sledovat dodržování doporučení a výzev Rady k nápravě nadměrného schodku, je třeba, aby v nich byly uvedeny roční rozpočtové cíle, které jsou v souladu s požadovaným fiskálním zlepšením po očištění od cyklických vlivů a bez jednorázových a dočasných opatření. V
  této souvislosti by se měla roční doporučená hodnota 0,5 % HDP chápat jako roční průměrný základ. |
| --- | --- |

(10)

Aby bylo možno sledovat dodržování doporučení a výzev Rady k nápravě nadměrného schodku, je třeba, aby v nich byly uvedeny roční rozpočtové cíle, které jsou v souladu s požadovaným fiskálním zlepšením po očištění od cyklických vlivů a bez jednorázových a dočasných opatření. V
  této souvislosti by se měla roční doporučená hodnota 0,5 % HDP chápat jako roční průměrný základ.

| (11) | Účinnost opatření bude možné lépe posoudit, bude-li referenční hodnotou dodržení cílů celkových veřejných výdajů v kombinaci s prováděním plánovaných specifických opatření na straně příjmů. |
| --- | --- |

(11)

Účinnost opatření bude možné lépe posoudit, bude-li referenční hodnotou dodržení cílů celkových veřejných výdajů v kombinaci s prováděním plánovaných specifických opatření na straně příjmů.

| (12) | Při posuzování toho, zda by měla být prodloužena lhůta pro odstranění nadměrného schodku, je třeba zvláště zohlednit
  prudké hospodářské propady
  v
  eurozóně nebo v EU jako celku, za předpokladu, že tím není ohrožena udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu
  . |
| --- | --- |

(12)

Při posuzování toho, zda by měla být prodloužena lhůta pro odstranění nadměrného schodku, je třeba zvláště zohlednit
  prudké hospodářské propady
  v
  eurozóně nebo v EU jako celku, za předpokladu, že tím není ohrožena udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu
  .

| (13) | Je vhodné více uplatňovat finanční sankce uvedené v čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU, tak aby se staly skutečným stimulem pro dodržování výzev podle čl. 126 odst. 9. |
| --- | --- |

(13)

Je vhodné více uplatňovat finanční sankce uvedené v čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU, tak aby se staly skutečným stimulem pro dodržování výzev podle čl. 126 odst. 9.

| (14) | Aby byl zajištěn soulad s rámcem fiskálního dohledu Unie pro zúčastněné členské státy, měly by být na základě článku 136 Smlouvy o fungování EU stanoveny sankce vycházející z pravidel a zabezpečující spravedlivé, včasné a účinné mechanismy pro dodržování pravidel Paktu o stabilitě a růstu. |
| --- | --- |

(14)

Aby byl zajištěn soulad s rámcem fiskálního dohledu Unie pro zúčastněné členské státy, měly by být na základě článku 136 Smlouvy o fungování EU stanoveny sankce vycházející z pravidel a zabezpečující spravedlivé, včasné a účinné mechanismy pro dodržování pravidel Paktu o stabilitě a růstu.

| (14a) | Vybrané pokuty by měly být účelově vázány pro potřeby mechanismu stability pro poskytování finanční pomoci, který vytvoří členské státy, jejichž měnou je euro, aby zajistily stabilitu eurozóny jako celku. |
| --- | --- |

(14a)

Vybrané pokuty by měly být účelově vázány pro potřeby mechanismu stability pro poskytování finanční pomoci, který vytvoří členské státy, jejichž měnou je euro, aby zajistily stabilitu eurozóny jako celku.

| (15) | Odkazy použité v nařízení (ES) č. 1467/97 by měly zohlednit nové číslování článků Smlouvy o fungování EU a nahrazení nařízení Rady (ES) č.
  3605/93
  nařízením Rady (ES) č. 479/2009 ze dne 25. května 2009 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (6). |
| --- | --- |

(15)

Odkazy použité v nařízení (ES) č. 1467/97 by měly zohlednit nové číslování článků Smlouvy o fungování EU a nahrazení nařízení Rady (ES) č.
  3605/93
  nařízením Rady (ES) č. 479/2009 ze dne 25. května 2009 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (6).

| (16) | Nařízení (ES) č. 1467/97 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(16)

Nařízení (ES) č. 1467/97 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 1467/97 se mění takto:

| 1. | Článek 1 se nahrazuje tímto:

  „Článek 1

  1.   Toto nařízení obsahuje ustanovení k urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku.
  Cílem postupu při nadměrném schodku
  je zabránit vzniku nadměrných schodků veřejných financí, a pokud již k jejich vzniku dojde, napomoci jejich rychlému odstranění, přičemž je na základě kritérií schodku veřejných financí a veřejného dluhu prozkoumáno dodržování rozpočtové kázně.
  2.   Pro účely tohoto nařízení se „zúčastněnými členskými státy“ rozumějí ty členské státy, jejichž měnou je euro.“ |
| --- | --- |

1.

Článek 1 se nahrazuje tímto:

„Článek 1

1.   Toto nařízení obsahuje ustanovení k urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku.
  Cílem postupu při nadměrném schodku
  je zabránit vzniku nadměrných schodků veřejných financí, a pokud již k jejich vzniku dojde, napomoci jejich rychlému odstranění, přičemž je na základě kritérií schodku veřejných financí a veřejného dluhu prozkoumáno dodržování rozpočtové kázně.

2.   Pro účely tohoto nařízení se „zúčastněnými členskými státy“ rozumějí ty členské státy, jejichž měnou je euro.“

| 2. | Článek 2 se mění takto:






  a) | v odstavci 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
  „1.   Překročení schodku veřejných financí nad referenční hodnotu se podle čl. 126 odst. 2 písm. a) druhé odrážky Smlouvy o fungování Evropské unie (Smlouva o fungování EU) považuje za výjimečné tehdy, pokud je způsobeno neobvyklou událostí, kterou dotyčný členský stát nemůže nikterak ovlivnit a která má zásadní dopad na finanční situaci vládních institucí, nebo pokud vznikne v důsledku prudkého hospodářského propadu.“; |
| --- | --- | --- |

2.

Článek 2 se mění takto:

a)

v odstavci 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„1.   Překročení schodku veřejných financí nad referenční hodnotu se podle čl. 126 odst. 2 písm. a) druhé odrážky Smlouvy o fungování Evropské unie (Smlouva o fungování EU) považuje za výjimečné tehdy, pokud je způsobeno neobvyklou událostí, kterou dotyčný členský stát nemůže nikterak ovlivnit a která má zásadní dopad na finanční situaci vládních institucí, nebo pokud vznikne v důsledku prudkého hospodářského propadu.“;

| b) | vkládá se odstavec ▐, který zní:
  „1a.   Pokud dojde k překročení referenční hodnoty, je třeba považovat poměr veřejného dluhu k hrubému domácímu produktu (HDP) v souladu s čl. 126 odst. 2 písm. b) Smlouvy o fungování EU za dostatečně se snižující a uspokojivým tempem se blížící k referenční hodnotě, jestliže se rozdíl vzhledem k referenční hodnotě snižoval za předchozí tři roky
  průměrným
  tempem ▐ jedné dvacetiny za rok
  , což je doporučená hodnota, která vychází ze změn za poslední tři roky, za něž jsou údaje k dispozici. Požadavek týkající se kritéria dluhu se rovněž považuje za splněný, pokud rozpočtové předpovědi předkládané Komisí naznačují, že k požadovanému snížení rozdílu dojde během tříletého období zahrnujícího dva roky následující po posledním roce, za který jsou údaje k dispozici. V případě členského státu, vůči němuž je k
  [
  datu přijetí
  tohoto nařízení ▐
  –
  bude vloženo]
  uplatňován postup při nadměrném schodku, se po dobu tří let od odstranění nadměrného schodku považuje požadavek týkající se kritéria dluhu za splněný, pokud daný členský stát podle posouzení v rámci stanoviska Rady k jeho programu stability nebo konvergenčnímu programu dosahuje dostatečného pokroku k dodržení tohoto kritéria.




  Při uplatňování doporučené hodnoty pro úpravu dluhu by se mělo zohlednit působení cyklu na tempo snižování dluhu.“; |
| --- | --- |

b)

vkládá se odstavec ▐, který zní:

„1a.   Pokud dojde k překročení referenční hodnoty, je třeba považovat poměr veřejného dluhu k hrubému domácímu produktu (HDP) v souladu s čl. 126 odst. 2 písm. b) Smlouvy o fungování EU za dostatečně se snižující a uspokojivým tempem se blížící k referenční hodnotě, jestliže se rozdíl vzhledem k referenční hodnotě snižoval za předchozí tři roky
  průměrným
  tempem ▐ jedné dvacetiny za rok
  , což je doporučená hodnota, která vychází ze změn za poslední tři roky, za něž jsou údaje k dispozici. Požadavek týkající se kritéria dluhu se rovněž považuje za splněný, pokud rozpočtové předpovědi předkládané Komisí naznačují, že k požadovanému snížení rozdílu dojde během tříletého období zahrnujícího dva roky následující po posledním roce, za který jsou údaje k dispozici. V případě členského státu, vůči němuž je k
  [
  datu přijetí
  tohoto nařízení ▐
  –
  bude vloženo]
  uplatňován postup při nadměrném schodku, se po dobu tří let od odstranění nadměrného schodku považuje požadavek týkající se kritéria dluhu za splněný, pokud daný členský stát podle posouzení v rámci stanoviska Rady k jeho programu stability nebo konvergenčnímu programu dosahuje dostatečného pokroku k dodržení tohoto kritéria.

Při uplatňování doporučené hodnoty pro úpravu dluhu by se mělo zohlednit působení cyklu na tempo snižování dluhu.“;

| c) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Při vypracování zprávy podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU přihlédne Komise ke všem rozhodujícím faktorům stanoveným v uvedeném článku
  , pokud významným způsobem přispívají k posouzení toho, nakolik dotyčný členský stát dodržuje kritéria schodku a dluhu
  . Zpráva musí náležitě odrážet:






  — | vývoj střednědobé hospodářské situace, zejména potenciální růst
  , a to i za přispění pracovních sil, kumulace kapitálu a souhrnné produktivity faktorů, cyklický vývoj a stav čistých úspor v soukromém sektoru; |
| --- | --- | --- |

c)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Při vypracování zprávy podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU přihlédne Komise ke všem rozhodujícím faktorům stanoveným v uvedeném článku
  , pokud významným způsobem přispívají k posouzení toho, nakolik dotyčný členský stát dodržuje kritéria schodku a dluhu
  . Zpráva musí náležitě odrážet:

—

vývoj střednědobé hospodářské situace, zejména potenciální růst
  , a to i za přispění pracovních sil, kumulace kapitálu a souhrnné produktivity faktorů, cyklický vývoj a stav čistých úspor v soukromém sektoru;

| — | vývoj střednědobé rozpočtové situace (zejména
  postupné přibližování střednědobému rozpočtovému cíli, výši primárního salda a vývoj běžných i kapitálových primárních výdajů,
  provádění politik souvisejících s
  prevencí a nápravou nadměrné makroekonomické nerovnováhy, provádění politik souvisejících
  se společnou strategií růstu
  v
  Unii a celkové zdraví veřejných financí, zejména
  účinnost rozpočtových rámců
  členských států); |
| --- | --- |

—

vývoj střednědobé rozpočtové situace (zejména
  postupné přibližování střednědobému rozpočtovému cíli, výši primárního salda a vývoj běžných i kapitálových primárních výdajů,
  provádění politik souvisejících s
  prevencí a nápravou nadměrné makroekonomické nerovnováhy, provádění politik souvisejících
  se společnou strategií růstu
  v
  Unii a celkové zdraví veřejných financí, zejména
  účinnost rozpočtových rámců
  členských států);

| — | zpráva rovněž ▐ analyzuje vývoj střednědobého stavu zadlužení
  veřejných financí, jeho dynamiku a udržitelnost
  (zejména ▐ rizikové faktory včetně struktury splatnosti dluhu a měnové denominace dluhu, vnitřní dynamiku dluhu a
  jeho složení
  , kumulované rezervy a další
  finanční
  aktiva; záruky, zejména v souvislosti s finančním sektorem;
  a veškeré
  implicitní závazky v důsledku stárnutí obyvatelstva a soukromého zadlužení, pokud by to eventuálně mohlo znamenat implicitní závazek pro vládu); |
| --- | --- |

—

zpráva rovněž ▐ analyzuje vývoj střednědobého stavu zadlužení
  veřejných financí, jeho dynamiku a udržitelnost
  (zejména ▐ rizikové faktory včetně struktury splatnosti dluhu a měnové denominace dluhu, vnitřní dynamiku dluhu a
  jeho složení
  , kumulované rezervy a další
  finanční
  aktiva; záruky, zejména v souvislosti s finančním sektorem;
  a veškeré
  implicitní závazky v důsledku stárnutí obyvatelstva a soukromého zadlužení, pokud by to eventuálně mohlo znamenat implicitní závazek pro vládu);

| — | Komise dále věnuje patřičnou a
  zvláštní
  pozornost všem ostatním faktorům, které jsou podle názoru dotyčného členského státu rozhodující pro celkové ▐ posouzení
  souladu s kritérii schodku a dluhu
  a které členský stát sdělil
  Radě a
  Komisi ▐. V tomto ohledu je třeba věnovat zvláštní pozornost
  :
  finančním příspěvkům na podporu mezinárodní solidarity a dosažení cílů politik Unie
  ; dluhu vzniklému z důvodu dvoustranné a mnohostranné pomoci mezi členskými státy v souvislosti se zajišťováním
  finanční stability
  ; dluhu vzniklému v souvislosti se zajišťováním finanční stability během závažných finančních obtíží.“; |
| --- | --- |

—

Komise dále věnuje patřičnou a
  zvláštní
  pozornost všem ostatním faktorům, které jsou podle názoru dotyčného členského státu rozhodující pro celkové ▐ posouzení
  souladu s kritérii schodku a dluhu
  a které členský stát sdělil
  Radě a
  Komisi ▐. V tomto ohledu je třeba věnovat zvláštní pozornost
  :
  finančním příspěvkům na podporu mezinárodní solidarity a dosažení cílů politik Unie
  ; dluhu vzniklému z důvodu dvoustranné a mnohostranné pomoci mezi členskými státy v souvislosti se zajišťováním
  finanční stability
  ; dluhu vzniklému v souvislosti se zajišťováním finanční stability během závažných finančních obtíží.“;

| d) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:
  „4.   Komise a Rada provedou vyrovnané celkové hodnocení všech rozhodujících faktorů, konkrétně do jaké míry působí při posuzování souladu s kritérii schodku nebo dluhu jako negativní nebo pozitivní. Pokud při hodnocení souladu s kritérii schodku překročí poměr veřejného dluhu k HDP referenční hodnotu, budou tyto faktory zohledněny v postupu vedoucím k rozhodnutí o existenci nadměrného schodku podle čl. 126 odst. 4, 5 a 6 Smlouvy o fungování EU pouze v případě, že jsou úplně splněny dvě současně platné zásadní podmínky, a to že předtím, než jsou tyto rozhodující faktory zohledněny, zůstává schodek veřejných financí blízko referenční hodnotě a její překročení je dočasné.


  Tyto faktory je však třeba zohlednit v postupu vedoucím k rozhodnutí o existenci nadměrného schodku při hodnocení souladu s kritériem dluhu.“; |
| --- | --- |

d)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   Komise a Rada provedou vyrovnané celkové hodnocení všech rozhodujících faktorů, konkrétně do jaké míry působí při posuzování souladu s kritérii schodku nebo dluhu jako negativní nebo pozitivní. Pokud při hodnocení souladu s kritérii schodku překročí poměr veřejného dluhu k HDP referenční hodnotu, budou tyto faktory zohledněny v postupu vedoucím k rozhodnutí o existenci nadměrného schodku podle čl. 126 odst. 4, 5 a 6 Smlouvy o fungování EU pouze v případě, že jsou úplně splněny dvě současně platné zásadní podmínky, a to že předtím, než jsou tyto rozhodující faktory zohledněny, zůstává schodek veřejných financí blízko referenční hodnotě a její překročení je dočasné.

Tyto faktory je však třeba zohlednit v postupu vedoucím k rozhodnutí o existenci nadměrného schodku při hodnocení souladu s kritériem dluhu.“;

| da) | odstavec 5 se nahrazuje tímto:




  „5.
     
  Komise a Rada při hodnocení dodržování kritéria schodku a kritéria dluhu a při následných krocích v rámci postupu při nadměrném schodku věnují náležitou pozornost provádění reforem důchodových systémů zavádějících vícepilířový systém, který obsahuje povinný plně fondově financovaný pilíř, a čistým nákladům na veřejně spravovaný pilíř. V úvahu je třeba vzít zejména vlastnosti celého důchodového systému vzešlého z reformy, konkrétně to, zda podporuje dlouhodobou udržitelnost, aniž by zároveň docházelo ke zvýšení rizika z hlediska střednědobého stavu rozpočtu.“; |
| --- | --- |

da)

odstavec 5 se nahrazuje tímto:

„5.
     
  Komise a Rada při hodnocení dodržování kritéria schodku a kritéria dluhu a při následných krocích v rámci postupu při nadměrném schodku věnují náležitou pozornost provádění reforem důchodových systémů zavádějících vícepilířový systém, který obsahuje povinný plně fondově financovaný pilíř, a čistým nákladům na veřejně spravovaný pilíř. V úvahu je třeba vzít zejména vlastnosti celého důchodového systému vzešlého z reformy, konkrétně to, zda podporuje dlouhodobou udržitelnost, aniž by zároveň docházelo ke zvýšení rizika z hlediska střednědobého stavu rozpočtu.“;

| db) | odstavec 6 se nahrazuje tímto:




  „6.
     
  Pokud Rada na návrh Komise rozhodne na základě čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU, že v členském státě existuje nadměrný schodek, Rada a Komise vezmou v úvahu rozhodující faktory uvedené v odstavci 3, pokud mají vliv na situaci dotyčného členského státu, rovněž v následujících fázích postupu podle článku 126 Smlouvy o fungování EU, včetně faktorů uvedených v čl. 3 odst. 5 a v čl. 5 odst. 2 tohoto nařízení, zejména při stanovení lhůty pro nápravu nadměrného schodku a při jejím případném prodloužení. Tyto rozhodující faktory se však neberou v úvahu pro účely rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 12 Smlouvy o fungování EU o zrušení některých nebo všech jejích rozhodnutí podle čl. 126 odst. 6 až 9 a 11 Smlouvy o fungování EU.“; |
| --- | --- |

db)

odstavec 6 se nahrazuje tímto:

„6.
     
  Pokud Rada na návrh Komise rozhodne na základě čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU, že v členském státě existuje nadměrný schodek, Rada a Komise vezmou v úvahu rozhodující faktory uvedené v odstavci 3, pokud mají vliv na situaci dotyčného členského státu, rovněž v následujících fázích postupu podle článku 126 Smlouvy o fungování EU, včetně faktorů uvedených v čl. 3 odst. 5 a v čl. 5 odst. 2 tohoto nařízení, zejména při stanovení lhůty pro nápravu nadměrného schodku a při jejím případném prodloužení. Tyto rozhodující faktory se však neberou v úvahu pro účely rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 12 Smlouvy o fungování EU o zrušení některých nebo všech jejích rozhodnutí podle čl. 126 odst. 6 až 9 a 11 Smlouvy o fungování EU.“;

| e) | odstavec 7 se nahrazuje tímto:
  „7.   V případě členských států, u nichž je překročení
  referenční hodnoty
  schodku ▐ výsledkem provádění reformy důchodového systému zavádějící vícepilířový systém zahrnující povinný plně fondově financovaný pilíř, přihlíží Komise a Rada při hodnocení vývoje údajů o schodku v rámci postupu při nadměrném schodku ▐ rovněž k nákladům na reformu
  , pokud schodek výrazně nepřevyšuje úroveň, kterou lze považovat za blízkou referenční hodnotě, a pokud poměr dluhu nepřekračuje referenční hodnotu, a to pod podmínkou, že zůstává zachována celková udržitelnost veřejných financí
  . ▐ Čisté náklady se berou v úvahu rovněž při rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 12
  Smlouvy o fungování EU o
  zrušení některých nebo všech jejích rozhodnutí podle čl. 126 odst. 6 až 9 a 11
  Smlouvy o fungování EU
  , pokud schodek podstatně a nepřetržitě klesal a dostal se na úroveň, která se blíží referenční hodnotě ▐.“. |
| --- | --- |

e)

odstavec 7 se nahrazuje tímto:

„7.   V případě členských států, u nichž je překročení
  referenční hodnoty
  schodku ▐ výsledkem provádění reformy důchodového systému zavádějící vícepilířový systém zahrnující povinný plně fondově financovaný pilíř, přihlíží Komise a Rada při hodnocení vývoje údajů o schodku v rámci postupu při nadměrném schodku ▐ rovněž k nákladům na reformu
  , pokud schodek výrazně nepřevyšuje úroveň, kterou lze považovat za blízkou referenční hodnotě, a pokud poměr dluhu nepřekračuje referenční hodnotu, a to pod podmínkou, že zůstává zachována celková udržitelnost veřejných financí
  . ▐ Čisté náklady se berou v úvahu rovněž při rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 12
  Smlouvy o fungování EU o
  zrušení některých nebo všech jejích rozhodnutí podle čl. 126 odst. 6 až 9 a 11
  Smlouvy o fungování EU
  , pokud schodek podstatně a nepřetržitě klesal a dostal se na úroveň, která se blíží referenční hodnotě ▐.“.

| 2a. | Vkládá se nový oddíl, který zní:




  „ODDÍL 1a




  HOSPODÁŘSKÝ DIALOG



  Článek 2a



  1.
     
  V zájmu prohloubení dialogu mezi orgány Unie, zejména mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí, a v zájmu zajištění větší transparentnosti a odpovědnosti může příslušný výbor Evropského parlamentu vyzvat předsedu Rady, Komise a popřípadě také předsedu Euroskupiny k vystoupení v tomto výboru za účelem projednání rozhodnutí Rady v souladu s čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU, doporučení Rady přijatého podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU, výzvy Rady vydané podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU a rozhodnutí Rady přijatých podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU.




  Očekává se, že Rada se bude zpravidla řídit doporučeními a návrhy Komise nebo svůj postoj veřejně vysvětlí.




  Příslušný výbor Evropského parlamentu může nabídnout členskému státu, jehož se dané doporučení, daná výzva a daná rozhodnutí týkají, aby se výměny názorů zúčastnil.




  2.
     
  Komise a Rada pravidelně informují Evropský parlament o uplatňování tohoto nařízení.“. |
| --- | --- |

2a.

Vkládá se nový oddíl, který zní:

„ODDÍL 1a

HOSPODÁŘSKÝ DIALOG

Článek 2a

1.
     
  V zájmu prohloubení dialogu mezi orgány Unie, zejména mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí, a v zájmu zajištění větší transparentnosti a odpovědnosti může příslušný výbor Evropského parlamentu vyzvat předsedu Rady, Komise a popřípadě také předsedu Euroskupiny k vystoupení v tomto výboru za účelem projednání rozhodnutí Rady v souladu s čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU, doporučení Rady přijatého podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU, výzvy Rady vydané podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU a rozhodnutí Rady přijatých podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU.

Očekává se, že Rada se bude zpravidla řídit doporučeními a návrhy Komise nebo svůj postoj veřejně vysvětlí.

Příslušný výbor Evropského parlamentu může nabídnout členskému státu, jehož se dané doporučení, daná výzva a daná rozhodnutí týkají, aby se výměny názorů zúčastnil.

2.
     
  Komise a Rada pravidelně informují Evropský parlament o uplatňování tohoto nařízení.“.

| 3. | Článek 3 se mění takto:






  a) | odstavec 2 se nahrazuje tímto:
  „2.   Pokud Komise s plným přihlédnutím ke stanovisku uvedenému v odstavci 1 usoudí, že nadměrný schodek existuje, předloží v souladu s čl. 126 odst. 5 a 6
  Smlouvy o fungování EU
  stanovisko a návrh Radě a
  informuje Evropský parlament
  .“; |
| --- | --- | --- |

3.

Článek 3 se mění takto:

a)

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.   Pokud Komise s plným přihlédnutím ke stanovisku uvedenému v odstavci 1 usoudí, že nadměrný schodek existuje, předloží v souladu s čl. 126 odst. 5 a 6
  Smlouvy o fungování EU
  stanovisko a návrh Radě a
  informuje Evropský parlament
  .“;

| b) | v odstavci 3 se odkaz na „čl. 4 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 3605/93“ nahrazuje odkazem na „čl.3 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 479/2009“; |
| --- | --- |

b)

v odstavci 3 se odkaz na „čl. 4 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 3605/93“ nahrazuje odkazem na „čl.3 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 479/2009“;

| c) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:
  „4.   Doporučení Rady podané v souladu s čl. 126 odst. 7
  Smlouvy o fungování EU
  stanoví nejvýše šestiměsíční lhůtu, během níž má dotyčný členský stát přijmout účinná opatření.
  Pokud to vyžaduje závažnost situace, může být lhůta pro přijetí účinných opatření stanovena na tři měsíce.
  Doporučení Rady také stanoví lhůtu pro odstranění nadměrného schodku; pokud nenastanou zvláštní okolnosti, mělo by tohoto odstranění být dosaženo v následujícím roce po zjištění schodku.
  Ve svém
  doporučení Rada požaduje, aby členský stát dosáhl ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z níž doporučení vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením, které dosahuje nejméně doporučené hodnoty 0,5 % HDP jeho cyklicky očištěného salda, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, aby se zajistilo odstranění nadměrného schodku ve lhůtě, která je stanovena v doporučení.“; |
| --- | --- |

c)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   Doporučení Rady podané v souladu s čl. 126 odst. 7
  Smlouvy o fungování EU
  stanoví nejvýše šestiměsíční lhůtu, během níž má dotyčný členský stát přijmout účinná opatření.
  Pokud to vyžaduje závažnost situace, může být lhůta pro přijetí účinných opatření stanovena na tři měsíce.
  Doporučení Rady také stanoví lhůtu pro odstranění nadměrného schodku; pokud nenastanou zvláštní okolnosti, mělo by tohoto odstranění být dosaženo v následujícím roce po zjištění schodku.
  Ve svém
  doporučení Rada požaduje, aby členský stát dosáhl ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z níž doporučení vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením, které dosahuje nejméně doporučené hodnoty 0,5 % HDP jeho cyklicky očištěného salda, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, aby se zajistilo odstranění nadměrného schodku ve lhůtě, která je stanovena v doporučení.“;

| d) | vkládá se odstavec ▐, který zní:
  „4a.   Ve lhůtě ▐ stanovené v odstavci 4 podá dotčený členský stát Komisi a Radě zprávu o opatřeních přijatých v reakci na doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7
  Smlouvy o fungování EU
  . Zpráva obsahuje cíle týkající se veřejných výdajů a
  příjmů
  a diskrečních opatření na straně
  výdajů i
  příjmů, které jsou v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7
  Smlouvy o fungování EU
  , a rovněž informace o přijatých opatřeních a charakteru předpokládaných opatření potřebných k dosažení těchto cílů. Tato zpráva se zveřejní.“; |
| --- | --- |

d)

vkládá se odstavec ▐, který zní:

„4a.   Ve lhůtě ▐ stanovené v odstavci 4 podá dotčený členský stát Komisi a Radě zprávu o opatřeních přijatých v reakci na doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7
  Smlouvy o fungování EU
  . Zpráva obsahuje cíle týkající se veřejných výdajů a
  příjmů
  a diskrečních opatření na straně
  výdajů i
  příjmů, které jsou v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7
  Smlouvy o fungování EU
  , a rovněž informace o přijatých opatřeních a charakteru předpokládaných opatření potřebných k dosažení těchto cílů. Tato zpráva se zveřejní.“;

| e) | odstavec 5 se nahrazuje tímto:
  „5.   Pokud byla v souladu s doporučením podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření a pokud po přijetí uvedeného doporučení nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, může Rada na doporučení Komise rozhodnout o přijetí revidovaného doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU. S ohledem na rozhodující faktory uvedené v čl. 2 odst. 3 tohoto nařízení může být v tomto revidovaném doporučení zejména prodloužena lhůta pro odstranění nadměrného schodku zpravidla o jeden rok. Rada na základě hospodářských prognóz v doporučení posoudí, zda existují nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance. V
  případě prudkého hospodářského propadu v eurozóně nebo v EU jako celku může
  Rada ▐ na doporučení Komise rovněž rozhodnout, že přijme revidované doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU
  , a to za předpokladu, že tím neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu
  .“
  . |
| --- | --- |

e)

odstavec 5 se nahrazuje tímto:

„5.   Pokud byla v souladu s doporučením podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření a pokud po přijetí uvedeného doporučení nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, může Rada na doporučení Komise rozhodnout o přijetí revidovaného doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU. S ohledem na rozhodující faktory uvedené v čl. 2 odst. 3 tohoto nařízení může být v tomto revidovaném doporučení zejména prodloužena lhůta pro odstranění nadměrného schodku zpravidla o jeden rok. Rada na základě hospodářských prognóz v doporučení posoudí, zda existují nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance. V
  případě prudkého hospodářského propadu v eurozóně nebo v EU jako celku může
  Rada ▐ na doporučení Komise rovněž rozhodnout, že přijme revidované doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU
  , a to za předpokladu, že tím neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu
  .“
  .

| 4. | Článek 4 se mění takto:










  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:




  „1.
     
  Je-li zjištěno, že nebyla přijata žádná účinná opatření podle čl. 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU, učiní Rada své případné rozhodnutí zveřejnit přijatá doporučení neprodleně po uplynutí lhůty stanovené v souladu s čl. 3 odst. 4 tohoto nařízení.“; |
| --- | --- | --- |

4.

Článek 4 se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.
     
  Je-li zjištěno, že nebyla přijata žádná účinná opatření podle čl. 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU, učiní Rada své případné rozhodnutí zveřejnit přijatá doporučení neprodleně po uplynutí lhůty stanovené v souladu s čl. 3 odst. 4 tohoto nařízení.“;

| b) | ▐ odstavec 2 se nahrazuje tímto:
  „2.   Rada při zvažování, zda byla v reakci na její doporučení vydaná v souladu s čl. 126 odst. 7
  Smlouvy o fungování EU
  přijata účinná opatření, vychází ve svém rozhodnutí ze zprávy předložené dotyčným členským státem v souladu s čl. 3 odst. 4a tohoto nařízení a z jejího provádění a rovněž z veřejně oznámených rozhodnutí vlády dotyčného členského státu.


  Pokud Rada v souladu s čl. 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU zjistí, že dotyčný členský stát nepřijal účinná opatření, podá o tom zprávu Evropské radě.“. |
| --- | --- |

b)

▐ odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.   Rada při zvažování, zda byla v reakci na její doporučení vydaná v souladu s čl. 126 odst. 7
  Smlouvy o fungování EU
  přijata účinná opatření, vychází ve svém rozhodnutí ze zprávy předložené dotyčným členským státem v souladu s čl. 3 odst. 4a tohoto nařízení a z jejího provádění a rovněž z veřejně oznámených rozhodnutí vlády dotyčného členského státu.

Pokud Rada v souladu s čl. 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU zjistí, že dotyčný členský stát nepřijal účinná opatření, podá o tom zprávu Evropské radě.“.

| 5. | Článek 5 se mění takto:






  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:
  „1.   Případné rozhodnutí Rady vyzývající dotyčný zúčastněný členský stát, aby přijal opatření ke snížení nadměrného schodku podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU, se přijme do dvou měsíců od rozhodnutí Rady o tom, že nebyla přijata žádná účinná opatření podle čl. 126 odst. 8. Ve výzvě Rada požaduje, aby členský stát dosáhl ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z níž výzva vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením, které dosahuje nejméně doporučené hodnoty 0,5 % HDP jeho cyklicky očištěného salda, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, aby se zajistilo odstranění nadměrného schodku ve lhůtě, která je stanovena ve výzvě. Rada rovněž uvede opatření přispívající k dosažení těchto cílů.“; |
| --- | --- | --- |

5.

Článek 5 se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Případné rozhodnutí Rady vyzývající dotyčný zúčastněný členský stát, aby přijal opatření ke snížení nadměrného schodku podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU, se přijme do dvou měsíců od rozhodnutí Rady o tom, že nebyla přijata žádná účinná opatření podle čl. 126 odst. 8. Ve výzvě Rada požaduje, aby členský stát dosáhl ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z níž výzva vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením, které dosahuje nejméně doporučené hodnoty 0,5 % HDP jeho cyklicky očištěného salda, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, aby se zajistilo odstranění nadměrného schodku ve lhůtě, která je stanovena ve výzvě. Rada rovněž uvede opatření přispívající k dosažení těchto cílů.“;

| b) | vkládá se odstavec ▐, který zní:
  „1a.   Po výzvě Rady podle čl. 126 odst. 9
  Smlouvy o fungování EU
  podá dotyčný členský stát Komisi a Radě zprávu o opatřeních přijatých v reakci na výzvu Rady. Aby mohla Rada v případě potřeby přijmout rozhodnutí podle čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení, obsahuje zpráva cíle týkající se veřejných výdajů a
  příjmů
  a diskrečních opatření na straně
  výdajů i
  příjmů a rovněž informace o opatřeních přijatých v reakci na konkrétní doporučení Rady. Tato zpráva se zveřejní.“; |
| --- | --- |

b)

vkládá se odstavec ▐, který zní:

„1a.   Po výzvě Rady podle čl. 126 odst. 9
  Smlouvy o fungování EU
  podá dotyčný členský stát Komisi a Radě zprávu o opatřeních přijatých v reakci na výzvu Rady. Aby mohla Rada v případě potřeby přijmout rozhodnutí podle čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení, obsahuje zpráva cíle týkající se veřejných výdajů a
  příjmů
  a diskrečních opatření na straně
  výdajů i
  příjmů a rovněž informace o opatřeních přijatých v reakci na konkrétní doporučení Rady. Tato zpráva se zveřejní.“;

| c) | odstavec 2 se nahrazuje tímto:
  „2.   Pokud byla v souladu s výzvou podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření a pokud po přijetí výzvy nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, může Rada na doporučení Komise rozhodnout o přijetí revidované výzvy podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU. S ohledem na rozhodující faktory uvedené v čl. 2 odst. 3 tohoto nařízení může být v této revidované výzvě zejména prodloužena lhůta pro odstranění nadměrného schodku zpravidla o jeden rok. Rada na základě hospodářských prognóz ve výzvě posoudí, zda existují nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance. V
  případě prudkého hospodářského propadu v eurozóně nebo v EU jako celku může
  Rada ▐ na doporučení Komise rovněž rozhodnout, že přijme revidovanou výzvu podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU
  , a to za předpokladu, že tím neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu
  .“
  . |
| --- | --- |

c)

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.   Pokud byla v souladu s výzvou podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření a pokud po přijetí výzvy nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, může Rada na doporučení Komise rozhodnout o přijetí revidované výzvy podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU. S ohledem na rozhodující faktory uvedené v čl. 2 odst. 3 tohoto nařízení může být v této revidované výzvě zejména prodloužena lhůta pro odstranění nadměrného schodku zpravidla o jeden rok. Rada na základě hospodářských prognóz ve výzvě posoudí, zda existují nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance. V
  případě prudkého hospodářského propadu v eurozóně nebo v EU jako celku může
  Rada ▐ na doporučení Komise rovněž rozhodnout, že přijme revidovanou výzvu podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU
  , a to za předpokladu, že tím neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu
  .“
  .

| 6. | Článek 6 se nahrazuje tímto:

  „Článek 6

  1.   Rada při zvažování skutečnosti, zda byla v reakci na její výzvu vydanou v souladu s čl. 126 odst. 9
  Smlouvy o fungování EU
  přijata účinná opatření, vychází ve svém rozhodnutí ze zprávy předložené dotčeným členským státem v souladu s čl. 5 odst. 1a tohoto nařízení a z jejího provádění a rovněž z veřejně oznámených rozhodnutí vlády dotyčného členského státu.
  Zohledňuje se výsledek kontrolní návštěvy vykonané Komisí v souladu s článkem 10a.


  2.   Pokud jsou splněny podmínky pro uplatnění čl. 126 odst. 11
  Smlouvy o fungování EU
  , uvalí Rada sankce podle čl. 126 odst. 11
  Smlouvy o fungování EU
  . Takové rozhodnutí se přijme nejpozději do čtyř měsíců od rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 9
  Smlouvy o fungování EU
  vyzývajícího dotyčný zúčastněný členský stát, aby učinil opatření.“. |
| --- | --- |

6.

Článek 6 se nahrazuje tímto:

„Článek 6

1.   Rada při zvažování skutečnosti, zda byla v reakci na její výzvu vydanou v souladu s čl. 126 odst. 9
  Smlouvy o fungování EU
  přijata účinná opatření, vychází ve svém rozhodnutí ze zprávy předložené dotčeným členským státem v souladu s čl. 5 odst. 1a tohoto nařízení a z jejího provádění a rovněž z veřejně oznámených rozhodnutí vlády dotyčného členského státu.
  Zohledňuje se výsledek kontrolní návštěvy vykonané Komisí v souladu s článkem 10a.

2.   Pokud jsou splněny podmínky pro uplatnění čl. 126 odst. 11
  Smlouvy o fungování EU
  , uvalí Rada sankce podle čl. 126 odst. 11
  Smlouvy o fungování EU
  . Takové rozhodnutí se přijme nejpozději do čtyř měsíců od rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 9
  Smlouvy o fungování EU
  vyzývajícího dotyčný zúčastněný členský stát, aby učinil opatření.“.

| 7. | Článek 7 se nahrazuje tímto:



  „Článek 7



  Pokud se zúčastněný členský stát nepodřídí jednotlivým rozhodnutím, které Rada postupně přijme v souladu s čl. 126 odst. 7 a 9 Smlouvy o fungování EU, je rozhodnutí Rady o uložení sankcí v souladu s čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU přijato zpravidla do šestnácti měsíců ode dne oznámení podle
  čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 479/2009.
  V případě, že se uplatní čl. 3 odst. 5 nebo čl. 5 odst. 2 tohoto nařízení, šestnáctiměsíční lhůta se odpovídajícím způsobem změní. V případě záměrně plánovaného schodku, u něhož Rada rozhodne, že je nadměrný, se použije zrychlené řízení.“. |
| --- | --- |

7.

Článek 7 se nahrazuje tímto:

„Článek 7

Pokud se zúčastněný členský stát nepodřídí jednotlivým rozhodnutím, které Rada postupně přijme v souladu s čl. 126 odst. 7 a 9 Smlouvy o fungování EU, je rozhodnutí Rady o uložení sankcí v souladu s čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU přijato zpravidla do šestnácti měsíců ode dne oznámení podle
  čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 479/2009.
  V případě, že se uplatní čl. 3 odst. 5 nebo čl. 5 odst. 2 tohoto nařízení, šestnáctiměsíční lhůta se odpovídajícím způsobem změní. V případě záměrně plánovaného schodku, u něhož Rada rozhodne, že je nadměrný, se použije zrychlené řízení.“.

| 8. | Článek 8 se nahrazuje tímto:

  „Článek 8

  Případné rozhodnutí Rady zostřit sankce v souladu s čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU se přijme nejpozději do dvou měsíců ode dne oznámení podle nařízení (ES) č. 479/2009. Případné rozhodnutí Rady zrušit některá nebo všechna svá rozhodnutí podle čl. 126 odst. 12 Smlouvy o fungování EU se přijme co nejdříve, v každém případě však nejpozději do dvou měsíců ode dne oznámení podle nařízení (ES) č. 479/2009.“. |
| --- | --- |

8.

Článek 8 se nahrazuje tímto:

„Článek 8

Případné rozhodnutí Rady zostřit sankce v souladu s čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU se přijme nejpozději do dvou měsíců ode dne oznámení podle nařízení (ES) č. 479/2009. Případné rozhodnutí Rady zrušit některá nebo všechna svá rozhodnutí podle čl. 126 odst. 12 Smlouvy o fungování EU se přijme co nejdříve, v každém případě však nejpozději do dvou měsíců ode dne oznámení podle nařízení (ES) č. 479/2009.“.

| 9. | V čl. 9 odst. 3 se odkaz na „článek 6“ nahrazuje odkazem na „čl. 6 odst. 2“. |
| --- | --- |

9.

V čl. 9 odst. 3 se odkaz na „článek 6“ nahrazuje odkazem na „čl. 6 odst. 2“.

| 10. | Článek 10 se mění takto:






  a) | v odstavci 1 se úvodní věta nahrazuje tímto:
  „1.   Komise a Rada pravidelně sledují provádění opatření:“; |
| --- | --- | --- |

10.

Článek 10 se mění takto:

a)

v odstavci 1 se úvodní věta nahrazuje tímto:

„1.   Komise a Rada pravidelně sledují provádění opatření:“;

| b) | v odstavci 3 se odkaz na „nařízení (ES) č. 3605/93“ nahrazuje odkazem na „nařízení (ES) č. 479/2009“. |
| --- | --- |

b)

v odstavci 3 se odkaz na „nařízení (ES) č. 3605/93“ nahrazuje odkazem na „nařízení (ES) č. 479/2009“.

| 10a. | Vkládá se článek, který zní:



  „Článek 10a



  1.
     
  Komise vede nepřetržitý dialog s orgány členského státu v souladu s cíli tohoto nařízení. Za tímto účelem Komise zejména vykonává návštěvy s cílem zhodnotit aktuální hospodářskou situaci v členském státě a zjistit, zda existují rizika či obtíže při naplňování cílů tohoto nařízení.




  2.
     
  U členských států, kterým byla vydána doporučení a výzvy v návaznosti na rozhodnutí podle čl. 126 odst. 8 a rozhodnutí podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU pro účely sledování na místě, je možné provádět zvýšený dohled. Dotčené členské státy předloží veškeré informace, které jsou nezbytné pro přípravu a výkon návštěvy.




  3.
     
  Je-li dotyčným členským státem členský stát, jehož měnou je euro nebo který je zapojen do systému ERM II, může Komise přizvat k účasti na kontrolních návštěvách i zástupce Evropské centrální banky.




  4.
     
  Komise podá o výsledcích návštěvy uvedené v odstavci 2 zprávu Radě a, je-li to vhodné, může rozhodnout, že svá zjištění zveřejní.




  5.
     
  V případě kontrolní návštěvy podle odstavce 2 předá Komise dotčenému členskému státu svá průběžná zjištění, aby se k nim mohl vyjádřit.“. |
| --- | --- |

10a.

Vkládá se článek, který zní:

„Článek 10a

1.
     
  Komise vede nepřetržitý dialog s orgány členského státu v souladu s cíli tohoto nařízení. Za tímto účelem Komise zejména vykonává návštěvy s cílem zhodnotit aktuální hospodářskou situaci v členském státě a zjistit, zda existují rizika či obtíže při naplňování cílů tohoto nařízení.

2.
     
  U členských států, kterým byla vydána doporučení a výzvy v návaznosti na rozhodnutí podle čl. 126 odst. 8 a rozhodnutí podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU pro účely sledování na místě, je možné provádět zvýšený dohled. Dotčené členské státy předloží veškeré informace, které jsou nezbytné pro přípravu a výkon návštěvy.

3.
     
  Je-li dotyčným členským státem členský stát, jehož měnou je euro nebo který je zapojen do systému ERM II, může Komise přizvat k účasti na kontrolních návštěvách i zástupce Evropské centrální banky.

4.
     
  Komise podá o výsledcích návštěvy uvedené v odstavci 2 zprávu Radě a, je-li to vhodné, může rozhodnout, že svá zjištění zveřejní.

5.
     
  V případě kontrolní návštěvy podle odstavce 2 předá Komise dotčenému členskému státu svá průběžná zjištění, aby se k nim mohl vyjádřit.“.

| 11. | Článek 11 se nahrazuje tímto:

  „Článek 11

  Kdykoli Rada rozhodne o uplatnění sankcí vůči zúčastněnému členskému státu podle čl. 126 odst. 11
  Smlouvy o fungování EU
  , vyžaduje se zpravidla pokuta. Rada může rozhodnout o doplnění této pokuty jinými opatřeními podle čl. 126 odst. 11
  Smlouvy o fungování EU
  .“. |
| --- | --- |

11.

Článek 11 se nahrazuje tímto:

„Článek 11

Kdykoli Rada rozhodne o uplatnění sankcí vůči zúčastněnému členskému státu podle čl. 126 odst. 11
  Smlouvy o fungování EU
  , vyžaduje se zpravidla pokuta. Rada může rozhodnout o doplnění této pokuty jinými opatřeními podle čl. 126 odst. 11
  Smlouvy o fungování EU
  .“.

| 12. | Článek 12 se nahrazuje tímto:

  „Článek 12

  1.   Pokuta se skládá z pevné složky ve výši 0,2 % HDP a z pohyblivé složky. Pohyblivá složka se rovná jedné desetině rozdílu mezi schodkem vyjádřeným v procentech HDP za předchozí rok a buď referenční hodnotou schodku veřejných financí, nebo v případě, že se nedodržení rozpočtové kázně týká kritéria dluhu, celkovým saldem veřejných financí vyjádřeným v procentech HDP, kterého mělo být dosaženo ve stejném roce podle výzvy vydané podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
  2.   Každý následující rok, dokud není rozhodnutí o existenci nadměrného schodku zrušeno, Rada hodnotí, zda dotyčný zúčastněný členský stát přijal účinná opatření v reakci na výzvu Rady podle čl. 126 odst. 9
  Smlouvy o fungování EU
  . Při tomto každoročním hodnocení rozhodne Rada v souladu s čl. 126 odst. 11
  Smlouvy o fungování EU
  o zostření sankcí, jestliže se dotyčný zúčastněný členský stát nepodřídil výzvě Rady. Jestliže je rozhodnuto o další pokutě, vypočítává se stejným způsobem jako pohyblivá složka pokuty uvedené v odstavci 1.
  3.   Žádná jednotlivá pokuta podle odstavců 1 a 2 nesmí překročit maximální limit ve výši 0,5 % HDP.“. |
| --- | --- |

12.

Článek 12 se nahrazuje tímto:

„Článek 12

1.   Pokuta se skládá z pevné složky ve výši 0,2 % HDP a z pohyblivé složky. Pohyblivá složka se rovná jedné desetině rozdílu mezi schodkem vyjádřeným v procentech HDP za předchozí rok a buď referenční hodnotou schodku veřejných financí, nebo v případě, že se nedodržení rozpočtové kázně týká kritéria dluhu, celkovým saldem veřejných financí vyjádřeným v procentech HDP, kterého mělo být dosaženo ve stejném roce podle výzvy vydané podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.

2.   Každý následující rok, dokud není rozhodnutí o existenci nadměrného schodku zrušeno, Rada hodnotí, zda dotyčný zúčastněný členský stát přijal účinná opatření v reakci na výzvu Rady podle čl. 126 odst. 9
  Smlouvy o fungování EU
  . Při tomto každoročním hodnocení rozhodne Rada v souladu s čl. 126 odst. 11
  Smlouvy o fungování EU
  o zostření sankcí, jestliže se dotyčný zúčastněný členský stát nepodřídil výzvě Rady. Jestliže je rozhodnuto o další pokutě, vypočítává se stejným způsobem jako pohyblivá složka pokuty uvedené v odstavci 1.

3.   Žádná jednotlivá pokuta podle odstavců 1 a 2 nesmí překročit maximální limit ve výši 0,5 % HDP.“.

| 13. | Článek 13 se zrušuje a odkaz na něj se v článku 15 nahrazuje odkazem na „článek 12“. |
| --- | --- |

13.

Článek 13 se zrušuje a odkaz na něj se v článku 15 nahrazuje odkazem na „článek 12“.

| 14. | Článek 16 se nahrazuje tímto:

  „Článek 16

  Pokuty uvedené v článku 12 tohoto nařízení představují jiné příjmy
  ve smyslu
  článku 311 Smlouvy o fungování EU a
  jsou účelově vázány pro potřeby evropského nástroje finanční stability
  .
  V okamžiku, kdy členské státy, jejichž měnou je euro, vytvoří jiný mechanismus stability pro poskytování finanční pomoci, aby zajistily stabilitu eurozóny jako celku, jsou pokuty účelově vázány pro potřeby tohoto jiného mechanismu.
  “. |
| --- | --- |

14.

Článek 16 se nahrazuje tímto:

„Článek 16

Pokuty uvedené v článku 12 tohoto nařízení představují jiné příjmy
  ve smyslu
  článku 311 Smlouvy o fungování EU a
  jsou účelově vázány pro potřeby evropského nástroje finanční stability
  .
  V okamžiku, kdy členské státy, jejichž měnou je euro, vytvoří jiný mechanismus stability pro poskytování finanční pomoci, aby zajistily stabilitu eurozóny jako celku, jsou pokuty účelově vázány pro potřeby tohoto jiného mechanismu.
  “.

| 14a. | Vkládá se článek, který zní:



  „Článek 17a



  1.
     
  Do tří let po vstupu tohoto nařízení v platnost a poté každých pět let Komise zveřejní zprávu o uplatňování tohoto nařízení.




  V této zprávě mimo jiné posoudí:










  a) | účinnost nařízení; |
| --- | --- | --- |

14a.

Vkládá se článek, který zní:

„Článek 17a

1.
     
  Do tří let po vstupu tohoto nařízení v platnost a poté každých pět let Komise zveřejní zprávu o uplatňování tohoto nařízení.

V této zprávě mimo jiné posoudí:

a)

účinnost nařízení;

| b) | pokrok dosažený při zajišťování užší koordinace hospodářských politik a trvalé konvergence hospodářské výkonnosti členských států v souladu se Smlouvou o fungování EU. |
| --- | --- |

b)

pokrok dosažený při zajišťování užší koordinace hospodářských politik a trvalé konvergence hospodářské výkonnosti členských států v souladu se Smlouvou o fungování EU.

2.
     
  Bude-li to vhodné, přiloží ke zprávě návrh změn tohoto nařízení.

3.
     
  Zprávu předloží Evropskému parlamentu a Radě.“.

| 15. | Všechny odkazy na „článek 104“ se v celém nařízení nahrazují odkazy na „článek 126
  Smlouvy o fungování EU
  “. |
| --- | --- |

15.

Všechny odkazy na „článek 104“ se v celém nařízení nahrazují odkazy na „článek 126
  Smlouvy o fungování EU
  “.

| 16. | V odstavci 2 přílohy se odkazy na „čl. 4 odst. 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 3605/93“ ve sloupci I nahrazují odkazy na „čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 479/2009“. |
| --- | --- |

16.

V odstavci 2 přílohy se odkazy na „čl. 4 odst. 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 3605/93“ ve sloupci I nahrazují odkazy na „čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 479/2009“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

---

(1)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011.

1

(2)  Úř. věst. C 150, 20.5.2011, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.

4

(5)  Úř. věst. C 236, 2.8.1997, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 1.

6

---

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/156 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/156

---

Středa, 28. září 2011Požadavky na rozpočtové rámce členských států *

P7_TA(2011)0426

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu směrnice Rady o požadavcích na rozpočtové rámce členských států (KOM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE))

2013/C 56 E/37

(Konzultace)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2010)0523), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2010)0523),

| — | s ohledem na čl. 126 odst. 14 třetí pododstavec Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0397/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 126 odst. 14 třetí pododstavec Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0397/2010),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu,

| — | s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),

| — | s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a na stanoviska Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0184/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a na stanoviska Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0184/2011),

| 1. | schvaluje pozměněný návrh Komise ze dne 23. června 2011 (2); |
| --- | --- |

1.

schvaluje pozměněný návrh Komise ze dne 23. června 2011 (2);

| 2. | schvaluje prohlášení Parlamentu, které je přílohou tohoto usnesení; |
| --- | --- |

2.

schvaluje prohlášení Parlamentu, které je přílohou tohoto usnesení;

| 3. | bere na vědomí prohlášení Rady připojené k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

3.

bere na vědomí prohlášení Rady připojené k tomuto usnesení;

| 4. | bere na vědomí prohlášení Komise připojené k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

4.

bere na vědomí prohlášení Komise připojené k tomuto usnesení;

| 5. | vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 293 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie změnila odpovídajícím způsobem; |
| --- | --- |

5.

vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 293 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie změnila odpovídajícím způsobem;

| 6. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

6.

vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;

| 7. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise; |
| --- | --- |

7.

vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise;

| 8. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě a Komisi. |
| --- | --- |

8.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 150, 20.5.2011, s. 1.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0289.

---

Středa, 28. září 2011PŘÍLOHA

Prohlášení Evropského parlamentu o srovnávacích tabulkách

Pokud jde o návrh směrnice Rady o požadavcích na rozpočtové rámce členských států, Evropský parlament tímto prohlašuje, že dohoda dosažená mezi ním a Radou v souvislosti se souhrnnou dohodou o balíčku opatření týkajících se správy ekonomických záležitostí a skutečností, že specifický legislativní akt je směrnicí Rady, nepředjímá výsledek interinstitucionálních jednání o srovnávacích tabulkách.

Prohlášení Rady

Rada tímto prohlašuje, že dohoda dosažená mezi ní a Evropským parlamentem o nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik, nařízení Evropského parlamentu a Rady o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně, nařízení Evropského parlamentu a Rady o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy, nařízení Evropského parlamentu a Rady o donucovacích opatřeních k nápravě nadměrné makroekonomické nerovnováhy v eurozóně, nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku, a směrnice Rady o požadavcích na rozpočtové rámce členských států nepředjímá výsledek interinstitucionálních jednání o srovnávacích tabulkách.

Prohlášení Komise

Komise připomíná, že je odhodlána zajistit, aby členské státy v zájmu občanů, zdokonalení tvorby právních předpisů a zvýšení jejich transparentnosti a s cílem usnadnit posuzování souladu vnitrostátních právních předpisů s právem Unie vypracovaly srovnávací tabulky, z nichž bude patrné spojení prováděcích opatření přijatých členskými státy se směrnicí EU, a aby v rámci provádění právních předpisů EU ve vnitrostátním právu tyto tabulky předkládaly Komisi.

Komise vyjadřuje politování nad nedostatečnou podporou, jíž se dostalo ustanovení, které bylo obsaženo v návrhu směrnice Rady o požadavcích na rozpočtové rámce členských států a které mělo za cíl zavést povinné vytváření srovnávacích tabulek.

Komise je v duchu kompromisu a v zájmu zajištění bezodkladného přijetí tohoto návrhu ochotna přistoupit na to, aby bylo v textu obsažené závazné ustanovení o srovnávacích tabulkách nahrazeno ustanoveními, která by členské státy k dodržování tohoto postupu vybízela.

Postoj, který Komise zaujímá v souvislosti s tímto návrhem, však nesmí být považován za precedens. Komise bude pokračovat ve svém úsilí o to, aby ve spolupráci s Evropským parlamentem a Radou nalezla vhodné řešení této horizontální institucionální otázky.

---

Čtvrtek, 29. září 2011

| 26.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 56/158 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 56/158

---

Čtvrtek, 29. září 2011Změna nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci ***I

P7_TA(2011)0428

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 29. září 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (KOM(2011)0336 – C7-0161/2011 – 2011/0147(COD))

2013/C 56 E/38

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2011)0336), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2011)0336),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 175 třetí odstavec Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0161/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 175 třetí odstavec Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0161/2011),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | po konzultaci s Evropským hospodářským a sociálním výborem |
| --- | --- |

—

po konzultaci s Evropským hospodářským a sociálním výborem

| — | po konzultaci s Výborem regionů |
| --- | --- |

—

po konzultaci s Výborem regionů

| — | s ohledem na článek 55 a čl. 46 odst. 1 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 a čl. 46 odst. 1 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0308/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0308/2011),

| 1. | přijímá svůj níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá svůj níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

Čtvrtek, 29. září 2011P7_TC1-COD(2011)0147

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 29. září 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 175 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

po konzultaci s Evropským hospodářským a sociálním výborem,

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 (2) zřídilo Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“), jenž má Unii umožnit poskytnout podporu pracovníkům postiženým propouštěním v důsledku velkých změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací a projevit solidaritu s těmito pracovníky. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 (2) zřídilo Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“), jenž má Unii umožnit poskytnout podporu pracovníkům postiženým propouštěním v důsledku velkých změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací a projevit solidaritu s těmito pracovníky.

| (2) | Jako součást reakce na finanční a hospodářskou krizi nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009 ze dne 18. června 2009 (3) změnilo nařízení (ES) č. 1927/2006 tím, že zejména stanovilo dočasnou odchylku, kterou se rozšiřuje oblast působnosti uvedeného nařízení tak, aby se vztahovalo i na propouštění v důsledku krize, a dočasné zvýšení míry spolufinancování z EFG. |
| --- | --- |

(2)

Jako součást reakce na finanční a hospodářskou krizi nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009 ze dne 18. června 2009 (3) změnilo nařízení (ES) č. 1927/2006 tím, že zejména stanovilo dočasnou odchylku, kterou se rozšiřuje oblast působnosti uvedeného nařízení tak, aby se vztahovalo i na propouštění v důsledku krize, a dočasné zvýšení míry spolufinancování z EFG.

| (3) | Vzhledem ke stávající hospodářské a finanční situaci v Unii je vhodné prodloužit tuto odchylku předtím, než dne 30. prosince 2011 skončí její platnost. |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem ke stávající hospodářské a finanční situaci v Unii je vhodné prodloužit tuto odchylku předtím, než dne 30. prosince 2011 skončí její platnost.

| (4) | Nařízení (ES) č. 1927/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (ES) č. 1927/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V čl. 1 odst. 1a nařízení (ES) č. 1927/2006 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Tato odchylka se použije na všechny žádosti podané do 31. prosince 2013.“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V ... dne

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 29. září 2011.

1

(2)  Úř. věst. L 48, 22.2.2008, s. 82.

2

(3)  Úř. věst. L 167, 29.6.2009, s. 26.

3

---