# Europos Sąjungos C 212/2021

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 212 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 64 metai2021m. birželio 4d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 212

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

64 metai2021m. birželio 4d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 212/01 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10220 — TPG Capital/AT&T/AT&T US video business) (
  1
  ) | 1 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2021/C 212/01

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10220 — TPG Capital/AT&T/AT&T US video business) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2021/C 212/02 | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl sporto inovacijų | 2 |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 212/03 | 2021 m. birželio 3 d. Euro kursas | 10 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2021/C 212/02

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl sporto inovacijų

2

Europos Komisija

2021/C 212/03

2021 m. birželio 3 d. Euro kursas

10

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2021 6 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 212/1

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10220 — TPG Capital/AT&T/AT&T US video business)

(Tekstas svarbus EEE)

(2021/C 212/01)

2021 m. gegužės 10 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32021M10220. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32021M10220. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 2021 6 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 212/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 212/2

---

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl sporto inovacijų

(2021/C 212/02)

TARYBA IR TARYBOJE POSĖDŽIAVĘ VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI,

PRIMINDAMI, KAD:

| 1. | Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 straipsnį Sąjunga prisideda prie Europos sporto reikalų skatinimo, kartu atsižvelgdama į jo specifinį pobūdį, savanoriška veikla paremtas struktūras bei jo socialinę ir švietimo funkciją. |
| --- | --- |

1.

Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 straipsnį Sąjunga prisideda prie Europos sporto reikalų skatinimo, kartu atsižvelgdama į jo specifinį pobūdį, savanoriška veikla paremtas struktūras bei jo socialinę ir švietimo funkciją.

| 2. | Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. (1) pripažįstama, kad sportas yra svarbus darnaus vystymosi veiksnys ir pripažįstamas didėjantis jo įnašas į vystymosi ir taikos užtikrinimą, nes juo skatinama tolerancija bei pagarba ir prisidedama prie moterų, jaunimo, asmenų ir bendruomenių įgalėjimo, taip pat padedama siekti sveikatos, švietimo ir socialinės įtraukties tikslų. |
| --- | --- |

2.

Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. (1) pripažįstama, kad sportas yra svarbus darnaus vystymosi veiksnys ir pripažįstamas didėjantis jo įnašas į vystymosi ir taikos užtikrinimą, nes juo skatinama tolerancija bei pagarba ir prisidedama prie moterų, jaunimo, asmenų ir bendruomenių įgalėjimo, taip pat padedama siekti sveikatos, švietimo ir socialinės įtraukties tikslų.

| 3. | 2013 m. gruodžio 4 d. Tarybos išvadose dėl sporto įnašo į ES ekonomiką, visų pirma sprendžiant jaunimo nedarbo ir socialinės įtraukties klausimus, pripažintos sporto teikiamos galimybės kurti darbo vietas ir remti vietos ekonominį vystymąsi, kartu darant šalutinį poveikį kitiems sektoriams (2). |
| --- | --- |

3.

2013 m. gruodžio 4 d. Tarybos išvadose dėl sporto įnašo į ES ekonomiką, visų pirma sprendžiant jaunimo nedarbo ir socialinės įtraukties klausimus, pripažintos sporto teikiamos galimybės kurti darbo vietas ir remti vietos ekonominį vystymąsi, kartu darant šalutinį poveikį kitiems sektoriams (2).

| 4. | 2014 m. gruodžio 5 d. Tarybos išvadose dėl sporto kaip inovacijas ir ekonomikos augimą skatinančio veiksnio pripažinta, kad sportas yra svarbus inovacijas ir ekonomikos augimą skatinantis veiksnys ir kad sporto sektorius pasižymi nuolatinėmis ir greitai vykstančiomis inovacijų bangomis, ir teigta, kad dėl inovacijų sporto technologijos tapo pagrindinės tam tikrose taikomųjų mokslų srityse (3). |
| --- | --- |

4.

2014 m. gruodžio 5 d. Tarybos išvadose dėl sporto kaip inovacijas ir ekonomikos augimą skatinančio veiksnio pripažinta, kad sportas yra svarbus inovacijas ir ekonomikos augimą skatinantis veiksnys ir kad sporto sektorius pasižymi nuolatinėmis ir greitai vykstančiomis inovacijų bangomis, ir teigta, kad dėl inovacijų sporto technologijos tapo pagrindinės tam tikrose taikomųjų mokslų srityse (3).

| 5. | 2018 m. gruodžio 13 d. Tarybos išvadose dėl ekonominio sporto aspekto ir jo socialinės bei ekonominės naudos teigta, kad dėl duomenų trūkumo su sportu susijęs inovacijų aspektas dar nebuvo pakankamai įvertintas BVP ir užimtumo atžvilgiu (4). |
| --- | --- |

5.

2018 m. gruodžio 13 d. Tarybos išvadose dėl ekonominio sporto aspekto ir jo socialinės bei ekonominės naudos teigta, kad dėl duomenų trūkumo su sportu susijęs inovacijų aspektas dar nebuvo pakankamai įvertintas BVP ir užimtumo atžvilgiu (4).

| 6. | 2020 m. birželio 29 d. Tarybos išvadose dėl COVID-19 pandemijos poveikio ir sporto sektoriaus gaivinimo valstybės narės raginamos, bendradarbiaujant su sporto sąjūdžiu, stiprinti sinergiją su keliais sektoriais, įskaitant inovacijų sektorių, kad sportininkams ir visiems piliečiams būtų suteikta naujų galimybių būti fiziškai aktyviems, be kita ko, naudojant skaitmenines priemones (5). |
| --- | --- |

6.

2020 m. birželio 29 d. Tarybos išvadose dėl COVID-19 pandemijos poveikio ir sporto sektoriaus gaivinimo valstybės narės raginamos, bendradarbiaujant su sporto sąjūdžiu, stiprinti sinergiją su keliais sektoriais, įskaitant inovacijų sektorių, kad sportininkams ir visiems piliečiams būtų suteikta naujų galimybių būti fiziškai aktyviems, be kita ko, naudojant skaitmenines priemones (5).

| 7. | 2020 m. gruodžio 4 d. Tarybos priimtame 2021–2024 m. Europos Sąjungos darbo plane sporto srityje pripažįstama, kad sportas galėtų padėti siekti bendrų ES politinių prioritetų, visų pirma tikslų įvairiose kitose politikos srityse, tokiose kaip inovacijos, skaitmeninimas, ekonomika, švietimas, sveikata, jaunimas, socialiniai reikalai, įtrauktis, lygybė, lyčių lygybė, miestų ir kaimo plėtra, transportas, aplinka, turizmas, užimtumas ir tvarumas, o šios politikos sritys galėtų remti sporto propagavimą remiantis tarpsektoriniu bendradarbiavimu (6). |
| --- | --- |

7.

2020 m. gruodžio 4 d. Tarybos priimtame 2021–2024 m. Europos Sąjungos darbo plane sporto srityje pripažįstama, kad sportas galėtų padėti siekti bendrų ES politinių prioritetų, visų pirma tikslų įvairiose kitose politikos srityse, tokiose kaip inovacijos, skaitmeninimas, ekonomika, švietimas, sveikata, jaunimas, socialiniai reikalai, įtrauktis, lygybė, lyčių lygybė, miestų ir kaimo plėtra, transportas, aplinka, turizmas, užimtumas ir tvarumas, o šios politikos sritys galėtų remti sporto propagavimą remiantis tarpsektoriniu bendradarbiavimu (6).

| 8. | 2017 m. rugsėjo mėn. Tartu raginime rinktis sveiką gyvenseną nustatytas įsipareigojimas skatinti žinių ir inovacijų bendruomenes remiant Europos inovacijos ir technologijos institutui, ŽIB „EIT Health“ ir „EIT Food“, siekiant nustatyti ir skatinti novatoriškus sveikos gyvensenos propagavimo ir informuotumo apie tokios gyvensenos naudą didinimo metodus. |
| --- | --- |

8.

2017 m. rugsėjo mėn. Tartu raginime rinktis sveiką gyvenseną nustatytas įsipareigojimas skatinti žinių ir inovacijų bendruomenes remiant Europos inovacijos ir technologijos institutui, ŽIB „EIT Health“ ir „EIT Food“, siekiant nustatyti ir skatinti novatoriškus sveikos gyvensenos propagavimo ir informuotumo apie tokios gyvensenos naudą didinimo metodus.

| 9. | 2020 m. gruodžio 4 d. Tarybos išvadose dėl tarpsektorinio bendradarbiavimo sporto ir fizinio aktyvumo visuomenėje labui skatinimo pabrėžiama, kad sportas ir fizinis aktyvumas turi daug sąsajų su kitais politikos sektoriais, įskaitant inovacijų, mokslinių tyrimų, skaitmeninimo, ekonomikos, sveikatos ir užimtumo sektorius, o tarpsektorinis bendradarbiavimas gali atlikti svarbų vaidmenį skatinant inovacijas ir sporto ekonominį aspektą (7). |
| --- | --- |

9.

2020 m. gruodžio 4 d. Tarybos išvadose dėl tarpsektorinio bendradarbiavimo sporto ir fizinio aktyvumo visuomenėje labui skatinimo pabrėžiama, kad sportas ir fizinis aktyvumas turi daug sąsajų su kitais politikos sektoriais, įskaitant inovacijų, mokslinių tyrimų, skaitmeninimo, ekonomikos, sveikatos ir užimtumo sektorius, o tarpsektorinis bendradarbiavimas gali atlikti svarbų vaidmenį skatinant inovacijas ir sporto ekonominį aspektą (7).

PRIPAŽINDAMI, KAD:

| 10. | Inovacijos turėtų būti laikomos vienu svarbiausių sporto sektoriaus plėtojimo prioritetų. Sporto inovacijos turėtų plėtoti piliečių galimybes aktyviau dalyvauti sporte ir būti fiziškai aktyviais, stiprinti socioekonominį vystymąsi pasitelkiant sportą ir padėti įveikti esamus ir galimus būsimus iššūkius, taip užtikrinant didesnį sporto sektoriaus tvarumą ir atsparumą. |
| --- | --- |

10.

Inovacijos turėtų būti laikomos vienu svarbiausių sporto sektoriaus plėtojimo prioritetų. Sporto inovacijos turėtų plėtoti piliečių galimybes aktyviau dalyvauti sporte ir būti fiziškai aktyviais, stiprinti socioekonominį vystymąsi pasitelkiant sportą ir padėti įveikti esamus ir galimus būsimus iššūkius, taip užtikrinant didesnį sporto sektoriaus tvarumą ir atsparumą.

| 11. | Viešosios politikos kontekste sporto inovacijų klausimai turėtų būti sprendžiami laikantis holistinio, daugiapakopio ir tarpsektorinio požiūrio, remiantis glaudžiu viešųjų ir privačiųjų institucijų bendradarbiavimu, prisidedant prie darnaus vystymosi ir tinkamai įveikiant platesnio pobūdžio socioekonominius iššūkius, su kuriais susiduria ES. |
| --- | --- |

11.

Viešosios politikos kontekste sporto inovacijų klausimai turėtų būti sprendžiami laikantis holistinio, daugiapakopio ir tarpsektorinio požiūrio, remiantis glaudžiu viešųjų ir privačiųjų institucijų bendradarbiavimu, prisidedant prie darnaus vystymosi ir tinkamai įveikiant platesnio pobūdžio socioekonominius iššūkius, su kuriais susiduria ES.

| 12. | Pastaraisiais dešimtmečiais apie du trečdalius Europos ekonomikos augimo apimties lėmė inovacijos (8). Moksliniai tyrimai ir inovacijos didina mūsų gamybos sektorių atsparumą, mūsų šalių ekonomikos konkurencingumą ir mūsų šalių visuomenės skaitmeninę ir ekologinę transformaciją, be kita ko, sporto sektoriuje. |
| --- | --- |

12.

Pastaraisiais dešimtmečiais apie du trečdalius Europos ekonomikos augimo apimties lėmė inovacijos (8). Moksliniai tyrimai ir inovacijos didina mūsų gamybos sektorių atsparumą, mūsų šalių ekonomikos konkurencingumą ir mūsų šalių visuomenės skaitmeninę ir ekologinę transformaciją, be kita ko, sporto sektoriuje.

| 13. | COVID-19 pandemija padarė didelį poveikį visam sporto sektoriui (9). Pandemijos poveikis šalims buvo nevienodas, tačiau jos padariniai jaučiami visais sporto valdymo lygmenimis ir visų jo aspektų atveju. Be to, pandemija ne tik atskleidė ir paaštrino esamus trūkumus ir nelygybę, bet ir privertė skubiai pereiti prie naujoviškos praktikos, išryškindama poreikį nustatyti holistinius struktūrinių iššūkių įveikimo metodus. |
| --- | --- |

13.

COVID-19 pandemija padarė didelį poveikį visam sporto sektoriui (9). Pandemijos poveikis šalims buvo nevienodas, tačiau jos padariniai jaučiami visais sporto valdymo lygmenimis ir visų jo aspektų atveju. Be to, pandemija ne tik atskleidė ir paaštrino esamus trūkumus ir nelygybę, bet ir privertė skubiai pereiti prie naujoviškos praktikos, išryškindama poreikį nustatyti holistinius struktūrinių iššūkių įveikimo metodus.

| 14. | Sportas paprastai laikomas sritimi, kurioje anksti pradedamos įgyvendinti ir suformuluojamos naujos idėjos ir inovacijos (10), nes jis yra pajėgus vystytis remiantis technologinėmis ir socialinėmis tendencijomis. Be to, su sportu susiję asmenys – sportininkai, treneriai, mokytojai, savanoriai, taip pat kiti darbuotojai ir asmenys – gali atlikti vadovaujamą vaidmenį skatinant inovacijas. |
| --- | --- |

14.

Sportas paprastai laikomas sritimi, kurioje anksti pradedamos įgyvendinti ir suformuluojamos naujos idėjos ir inovacijos (10), nes jis yra pajėgus vystytis remiantis technologinėmis ir socialinėmis tendencijomis. Be to, su sportu susiję asmenys – sportininkai, treneriai, mokytojai, savanoriai, taip pat kiti darbuotojai ir asmenys – gali atlikti vadovaujamą vaidmenį skatinant inovacijas.

| 15. | Sportas taip pat gali būti veiksniu, skatinančiu technologines ir socialines inovacijas, kurios teikia naudos, susijusios su ekonominiu patrauklumu ir atitinkamu darbo rinkos augimu visoje ES. Mokslinių tyrimų rezultatai rodo, kad daugelis ES regionų įtraukė sportą į savo pažangiosios specializacijos strategijas (11). |
| --- | --- |

15.

Sportas taip pat gali būti veiksniu, skatinančiu technologines ir socialines inovacijas, kurios teikia naudos, susijusios su ekonominiu patrauklumu ir atitinkamu darbo rinkos augimu visoje ES. Mokslinių tyrimų rezultatai rodo, kad daugelis ES regionų įtraukė sportą į savo pažangiosios specializacijos strategijas (11).

| 16. | Siekiant kovoti su esamomis ir besiformuojančiomis grėsmėmis ir iššūkiais, kurie gali turėti įtakos tiek bendroms Sąjungos, tiek bendroms sporto vertybėms, be kita ko, susijusioms su nelygybe, žmogaus teisių pažeidimais, komerciniu spaudimu, sportininkų išnaudojimu, dopingu, rasizmu, ksenofobija, smurtu, korupcija ir pinigų plovimu, reikia novatoriškų socialinių, organizacinių, politinių, skaitmeninių ir technologinių metodų. |
| --- | --- |

16.

Siekiant kovoti su esamomis ir besiformuojančiomis grėsmėmis ir iššūkiais, kurie gali turėti įtakos tiek bendroms Sąjungos, tiek bendroms sporto vertybėms, be kita ko, susijusioms su nelygybe, žmogaus teisių pažeidimais, komerciniu spaudimu, sportininkų išnaudojimu, dopingu, rasizmu, ksenofobija, smurtu, korupcija ir pinigų plovimu, reikia novatoriškų socialinių, organizacinių, politinių, skaitmeninių ir technologinių metodų.

| 17. | Technologiniai pokyčiai, pavyzdžiui, susiję su didžiaisiais duomenimis, 5 G, debesijos kompiuterija, dirbtiniu intelektu, virtualiąja realybe / papildytąja realybe, biologinėmis technologijomis ir žaidimizacijos (12) principų taikymu technologijoms, daro poveikį tam, kaip sportas yra vertinamas, patiriamas, praktikuojamas ir organizuojamas, ir kartu sudaro sąlygas naujoms verslo galimybėms ir tvariems sprendimams. Šie pokyčiai suteikia precedento neturinčių galimybių ir sustiprina poreikį užtikrinti tokius su sportu susijusius aspektus kaip treniravimas, sirgalių įtraukimas, renginių administravimas, pažangieji miestai, aktyvus švietimas ir judumas. |
| --- | --- |

17.

Technologiniai pokyčiai, pavyzdžiui, susiję su didžiaisiais duomenimis, 5 G, debesijos kompiuterija, dirbtiniu intelektu, virtualiąja realybe / papildytąja realybe, biologinėmis technologijomis ir žaidimizacijos (12) principų taikymu technologijoms, daro poveikį tam, kaip sportas yra vertinamas, patiriamas, praktikuojamas ir organizuojamas, ir kartu sudaro sąlygas naujoms verslo galimybėms ir tvariems sprendimams. Šie pokyčiai suteikia precedento neturinčių galimybių ir sustiprina poreikį užtikrinti tokius su sportu susijusius aspektus kaip treniravimas, sirgalių įtraukimas, renginių administravimas, pažangieji miestai, aktyvus švietimas ir judumas.

| 18. | Sporto sąjūdis, ypač sporto organizacijos, gali naudotis novatoriškais technologiniais ir skaitmeniniais ryšių ir transliavimo metodais, taip pat neformaliuoju mokymusi ir savišvieta, kad per sportą būtų propaguojamos bendros ES vertybės, ir naudotis savo įtaka siekiant inter alia didinti informuotumą apie netoleranciją, socialinę atskirtį, lyčių stereotipus, mizoginiją, homofobiją, rasizmą, ksenofobiją, marginalizaciją, priekabiavimą, prievartą ir smurtą, įskaitant seksualinį smurtą bei visų formų diskriminaciją, ir užkirsti tam kelią (13). |
| --- | --- |

18.

Sporto sąjūdis, ypač sporto organizacijos, gali naudotis novatoriškais technologiniais ir skaitmeniniais ryšių ir transliavimo metodais, taip pat neformaliuoju mokymusi ir savišvieta, kad per sportą būtų propaguojamos bendros ES vertybės, ir naudotis savo įtaka siekiant inter alia didinti informuotumą apie netoleranciją, socialinę atskirtį, lyčių stereotipus, mizoginiją, homofobiją, rasizmą, ksenofobiją, marginalizaciją, priekabiavimą, prievartą ir smurtą, įskaitant seksualinį smurtą bei visų formų diskriminaciją, ir užkirsti tam kelią (13).

MANO, KAD:

| 19. | Inovacijos yra daugialypė plataus masto sąvoka, apimanti produktų, paslaugų, procesų, organizavimo, institucines, socialines, žaliąsias ir politikos inovacijas. |
| --- | --- |

19.

Inovacijos yra daugialypė plataus masto sąvoka, apimanti produktų, paslaugų, procesų, organizavimo, institucines, socialines, žaliąsias ir politikos inovacijas.

| 20. | Inovacijos gali skatinti vystymąsi visais sporto aspektais (socialiniu, ekonominiu, organizaciniu), formuodamos tai, kaip sportu užsiimama, kaip jis vertinamas ir organizuojamas, stiprindamos pozityvų sporto vaidmenį ir jo praktikavimą visuomenėje, taip pat pereinant nuo sveikatos priežiūros prie rūpinimosi sveikata, socialinės integracijos ir sanglaudos bei švietimo. |
| --- | --- |

20.

Inovacijos gali skatinti vystymąsi visais sporto aspektais (socialiniu, ekonominiu, organizaciniu), formuodamos tai, kaip sportu užsiimama, kaip jis vertinamas ir organizuojamas, stiprindamos pozityvų sporto vaidmenį ir jo praktikavimą visuomenėje, taip pat pereinant nuo sveikatos priežiūros prie rūpinimosi sveikata, socialinės integracijos ir sanglaudos bei švietimo.

| 21. | Su HEPA (14) susijusių produktų ir paslaugų inovacijos gali turėti teigiamą poveikį mažinant nejudrią gyvenseną ir didinant fizinį aktyvumą, pavyzdžiui, gerinant ir išlaikant vyresnio amžiaus žmonių sveikatą ir funkcionalumą, mažinant nutukimo ir neužkrečiamųjų ligų paplitimą ir gerinant jų valdymą, skatinant visų amžiaus grupių sveikatingumą, gerą fizinę būklę ir gerovę įvairioje aplinkoje, be kita ko, darbo vietoje. |
| --- | --- |

21.

Su HEPA (14) susijusių produktų ir paslaugų inovacijos gali turėti teigiamą poveikį mažinant nejudrią gyvenseną ir didinant fizinį aktyvumą, pavyzdžiui, gerinant ir išlaikant vyresnio amžiaus žmonių sveikatą ir funkcionalumą, mažinant nutukimo ir neužkrečiamųjų ligų paplitimą ir gerinant jų valdymą, skatinant visų amžiaus grupių sveikatingumą, gerą fizinę būklę ir gerovę įvairioje aplinkoje, be kita ko, darbo vietoje.

| 22. | Dėl skaitmeninės pertvarkos, vykdomos pasitelkiant geresnį junglumą ir naują technologinę įrangą, tobulėja mokymo ir mokymosi metodai, gerėja mokymosi rezultatai, o tai gali sumažinti susižalojimų sporte riziką. Tai taip pat didina piliečių, sportininkų, trenerių, sporto darbuotojų ir sirgalių dalyvavimą ir lemia spartų naujų sporto produktų ir paslaugų plėtojimą. |
| --- | --- |

22.

Dėl skaitmeninės pertvarkos, vykdomos pasitelkiant geresnį junglumą ir naują technologinę įrangą, tobulėja mokymo ir mokymosi metodai, gerėja mokymosi rezultatai, o tai gali sumažinti susižalojimų sporte riziką. Tai taip pat didina piliečių, sportininkų, trenerių, sporto darbuotojų ir sirgalių dalyvavimą ir lemia spartų naujų sporto produktų ir paslaugų plėtojimą.

| 23. | Tokios skaitmeninės priemonės kaip sportiniai dėvimieji prietaisai (15), papildytoji realybė ir skaitmeniniai dvyniai, taip pat jų kombinavimas su žaidimizacijos principais, suteikia didelio poveikio naujų perspektyvų sporto rezultatų, bendrų treniruočių, sporto priežiūros, sveikatos stebėsenos ir dirbtiniu intelektu palengvinamo fizinio aktyvumo srityse, ir suteikia naujų galimybių tiek elito, tiek mėgėjų lygmens sportininkams, taip pat skatina visų piliečių fizinį aktyvumą. |
| --- | --- |

23.

Tokios skaitmeninės priemonės kaip sportiniai dėvimieji prietaisai (15), papildytoji realybė ir skaitmeniniai dvyniai, taip pat jų kombinavimas su žaidimizacijos principais, suteikia didelio poveikio naujų perspektyvų sporto rezultatų, bendrų treniruočių, sporto priežiūros, sveikatos stebėsenos ir dirbtiniu intelektu palengvinamo fizinio aktyvumo srityse, ir suteikia naujų galimybių tiek elito, tiek mėgėjų lygmens sportininkams, taip pat skatina visų piliečių fizinį aktyvumą.

| 24. | Inovacijos gali padidinti sporto sektoriaus, ypač mėgėjiško sporto organizacijų, pajėgumus, nes jomis tobulinami darbo metodai ir procesai, kuriama sinergija bei tinklai ir padedama kurti atsparesnį, žalesnį, geriau valdomą ir skaidresnį sporto sektorių. Inovacijos taip pat gali padėti plėtoti ir įgyvendinti pagrindines temas, išvardytas 2021–2024 m. Europos Sąjungos darbo plano sporto srityje I priede. |
| --- | --- |

24.

Inovacijos gali padidinti sporto sektoriaus, ypač mėgėjiško sporto organizacijų, pajėgumus, nes jomis tobulinami darbo metodai ir procesai, kuriama sinergija bei tinklai ir padedama kurti atsparesnį, žalesnį, geriau valdomą ir skaidresnį sporto sektorių. Inovacijos taip pat gali padėti plėtoti ir įgyvendinti pagrindines temas, išvardytas 2021–2024 m. Europos Sąjungos darbo plano sporto srityje I priede.

| 25. | Socialinės inovacijos (16) sporto srityje ir diegiamos per sportą (17) gali turėti teigiamos įtakos visų pažeidžiamų grupių ir mažiau galimybių sportuoti turinčių asmenų įtraukimui (18) sukuriant alternatyvias sportavimo ir fizinio aktyvumo praktikavimo priemones, taip prisidedant prie šių grupių ir asmenų socialinės įtraukties ir įgalėjimo, kartu gerinant jų gyvenimo kokybę, sveikatą ir gerovę (19). |
| --- | --- |

25.

Socialinės inovacijos (16) sporto srityje ir diegiamos per sportą (17) gali turėti teigiamos įtakos visų pažeidžiamų grupių ir mažiau galimybių sportuoti turinčių asmenų įtraukimui (18) sukuriant alternatyvias sportavimo ir fizinio aktyvumo praktikavimo priemones, taip prisidedant prie šių grupių ir asmenų socialinės įtraukties ir įgalėjimo, kartu gerinant jų gyvenimo kokybę, sveikatą ir gerovę (19).

| 26. | Novatoriški miestų ir teritorijų planavimo metodai suteikia galimybę užtikrinti tinkamus judumo sprendimus ir sudaro sąlygas sporto infrastruktūrą integruoti į miestų, kaimo ir gamtos vietoves. Pažangiuosiuose ir žalesniuose miestuose ji yra arčiau piliečių ir geriau jiems prieinama, tokiu būdu skatinama sveikesnė bei įtrauki visuomenė ir didinamas sporto bei fizinio aktyvumo patrauklumas. |
| --- | --- |

26.

Novatoriški miestų ir teritorijų planavimo metodai suteikia galimybę užtikrinti tinkamus judumo sprendimus ir sudaro sąlygas sporto infrastruktūrą integruoti į miestų, kaimo ir gamtos vietoves. Pažangiuosiuose ir žalesniuose miestuose ji yra arčiau piliečių ir geriau jiems prieinama, tokiu būdu skatinama sveikesnė bei įtrauki visuomenė ir didinamas sporto bei fizinio aktyvumo patrauklumas.

| 27. | Novatoriški sporto infrastruktūros objektai ir jų statybos bei techninės priežiūros procesai (20) gali atitikti naujojo europinio bauhauzo tikslus ir sudaryti geresnes bei saugesnes sąlygas sportui ir fiziniam aktyvumui, kartu būdami tvaresni, labiau tausojantys aplinką, geriau prieinami ir efektyviau vartojantys energiją. |
| --- | --- |

27.

Novatoriški sporto infrastruktūros objektai ir jų statybos bei techninės priežiūros procesai (20) gali atitikti naujojo europinio bauhauzo tikslus ir sudaryti geresnes bei saugesnes sąlygas sportui ir fiziniam aktyvumui, kartu būdami tvaresni, labiau tausojantys aplinką, geriau prieinami ir efektyviau vartojantys energiją.

| 28. | Įvairiuose sporto kontekstuose, pavyzdžiui, sportinės veiklos ir renginių metu, įgyvendinant novatoriškas atliekų ir išteklių valdymo priemones, skatinant aktyvų ir tvarų judumą ir didinant informuotumą apie su klimatu bei aplinka susijusius iššūkius, gali būti prisidedama prie Europos žaliojo kurso ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. |
| --- | --- |

28.

Įvairiuose sporto kontekstuose, pavyzdžiui, sportinės veiklos ir renginių metu, įgyvendinant novatoriškas atliekų ir išteklių valdymo priemones, skatinant aktyvų ir tvarų judumą ir didinant informuotumą apie su klimatu bei aplinka susijusius iššūkius, gali būti prisidedama prie Europos žaliojo kurso ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m.

| 29. | Dėl naujų verslo modelių ir praktikos atsiradimo technologinė ir skaitmeninė transformacija gali daryti didelį poveikį didelio masto sporto renginiams. Nors novatoriški metodai suteikia galimybių optimizuoti sporto renginių organizavimą, nes skatinami ekonomiškai efektyvesni ir tvaresni renginiai, taip pat didinamas žiūrovų skaičius ir auditorijos dalyvavimas, turi būti stebimas su jais susijęs galimas neigiamas poveikis ir neteisėta praktika (21), taip turi būti užkertamas kelias tokiam poveikiui ir praktikai. |
| --- | --- |

29.

Dėl naujų verslo modelių ir praktikos atsiradimo technologinė ir skaitmeninė transformacija gali daryti didelį poveikį didelio masto sporto renginiams. Nors novatoriški metodai suteikia galimybių optimizuoti sporto renginių organizavimą, nes skatinami ekonomiškai efektyvesni ir tvaresni renginiai, taip pat didinamas žiūrovų skaičius ir auditorijos dalyvavimas, turi būti stebimas su jais susijęs galimas neigiamas poveikis ir neteisėta praktika (21), taip turi būti užkertamas kelias tokiam poveikiui ir praktikai.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ, LAIKANTIS SUBSIDIARUMO PRINCIPO IR ATITINKAMAIS LYGMENIMIS:

| 30. | Skatinti ir remti mokslinių tyrimų ir plėtros iniciatyvas ir projektus, visų pirma sporto inovacijų srityje vykdomus universitetų ir mokslinių tyrimų centrų, siekiant kaupti ir skleisti žinias, taip pat suteikti priemonių geriau plėtoti politiką ir sporto inovacijų lyginamąją analizę, tokiu būdu prisidedant prie pažangesnės Europos (22) kūrimo. Išnagrinėti galimybę tokioms iniciatyvoms ir projektams teikti finansinę paramą iš atitinkamų ES priemonių, pavyzdžiui, sanglaudos politikos fondų ir programos „Europos horizontas“, lėšų ir skatinti jos teikimą. |
| --- | --- |

30.

Skatinti ir remti mokslinių tyrimų ir plėtros iniciatyvas ir projektus, visų pirma sporto inovacijų srityje vykdomus universitetų ir mokslinių tyrimų centrų, siekiant kaupti ir skleisti žinias, taip pat suteikti priemonių geriau plėtoti politiką ir sporto inovacijų lyginamąją analizę, tokiu būdu prisidedant prie pažangesnės Europos (22) kūrimo. Išnagrinėti galimybę tokioms iniciatyvoms ir projektams teikti finansinę paramą iš atitinkamų ES priemonių, pavyzdžiui, sanglaudos politikos fondų ir programos „Europos horizontas“, lėšų ir skatinti jos teikimą.

| 31. | Remti ir skatinti sporto sąjūdžio ir kitų atitinkamų organizacijų, regionų ir vietos valdžios institucijų, universitetų ir mokslinių tyrimų centrų, pilietinės visuomenės ir privačiojo sektoriaus bendradarbiavimą šalinant kliūtis ir įveikiant iššūkius sporto inovacijų ir verslumo srityse, pavyzdžiui, susijusius su finansavimu, protų nutekėjimu, duomenų apsauga ir intelektinės nuosavybės teisėmis (23). |
| --- | --- |

31.

Remti ir skatinti sporto sąjūdžio ir kitų atitinkamų organizacijų, regionų ir vietos valdžios institucijų, universitetų ir mokslinių tyrimų centrų, pilietinės visuomenės ir privačiojo sektoriaus bendradarbiavimą šalinant kliūtis ir įveikiant iššūkius sporto inovacijų ir verslumo srityse, pavyzdžiui, susijusius su finansavimu, protų nutekėjimu, duomenų apsauga ir intelektinės nuosavybės teisėmis (23).

| 32. | Stiprinti bendradarbiavimą sporto inovacijų srityje su tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, Pasaulio sveikatos organizacija, Pasauline antidopingo agentūrą, UNESCO, EBPO, Pasaulio intelektinės nuosavybės organizacija, Europos Taryba, taip pat kitomis atitinkamomis organizacijomis, skatinant tarpsektorinį bendradarbiavimą ir remiant novatoriškas priemones ir mokslinius tyrimus, kuriais siekiama skatinti sporto inovacijas. |
| --- | --- |

32.

Stiprinti bendradarbiavimą sporto inovacijų srityje su tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, Pasaulio sveikatos organizacija, Pasauline antidopingo agentūrą, UNESCO, EBPO, Pasaulio intelektinės nuosavybės organizacija, Europos Taryba, taip pat kitomis atitinkamomis organizacijomis, skatinant tarpsektorinį bendradarbiavimą ir remiant novatoriškas priemones ir mokslinius tyrimus, kuriais siekiama skatinti sporto inovacijas.

| 33. | Išnagrinėti novatoriškus sprendimus, įskaitant skaitmenines ir technologines inovacijas, kuriais būtų apsaugotas sąžiningumas sporte ir kovojama su korupcija sporte, plėtojant ir taikant tinkamas priemones, kuriomis būtų kovojama su tarpvalstybinėmis problemomis, pavyzdžiui, susitarimais dėl varžybų baigties, dopingu (24) ir smurtu, taip pat išsaugota švari, saugi, nediskriminacinė ir sveika sporto aplinka. |
| --- | --- |

33.

Išnagrinėti novatoriškus sprendimus, įskaitant skaitmenines ir technologines inovacijas, kuriais būtų apsaugotas sąžiningumas sporte ir kovojama su korupcija sporte, plėtojant ir taikant tinkamas priemones, kuriomis būtų kovojama su tarpvalstybinėmis problemomis, pavyzdžiui, susitarimais dėl varžybų baigties, dopingu (24) ir smurtu, taip pat išsaugota švari, saugi, nediskriminacinė ir sveika sporto aplinka.

| 34. | Skatinti daugiapakopes partnerystes ir keitimąsi gerosios praktikos pavyzdžiais, be kita ko, tarp mokyklų, jaunimo organizacijų, sporto sąjūdžio (ypač sporto klubų) ir kitų atitinkamų organizacijų, kad būtų puoselėjama inovacijų ir eksperimentavimo kultūra, ypač sprendžiant konkrečius vietos klausimus. |
| --- | --- |

34.

Skatinti daugiapakopes partnerystes ir keitimąsi gerosios praktikos pavyzdžiais, be kita ko, tarp mokyklų, jaunimo organizacijų, sporto sąjūdžio (ypač sporto klubų) ir kitų atitinkamų organizacijų, kad būtų puoselėjama inovacijų ir eksperimentavimo kultūra, ypač sprendžiant konkrečius vietos klausimus.

| 35. | Remti tarpsektorinį sporto sektoriaus ir kitų atitinkamų sektorių bendradarbiavimą, ypač novatoriškų ir skaitmeninių priemonių naudojimo klausimais, taip pat siekiant nustatyti atitinkamų priemonių sinergiją, kad sportas taptų atsparesnis galimoms būsimoms krizėms, ir numatyti visuomenės uždavinius. |
| --- | --- |

35.

Remti tarpsektorinį sporto sektoriaus ir kitų atitinkamų sektorių bendradarbiavimą, ypač novatoriškų ir skaitmeninių priemonių naudojimo klausimais, taip pat siekiant nustatyti atitinkamų priemonių sinergiją, kad sportas taptų atsparesnis galimoms būsimoms krizėms, ir numatyti visuomenės uždavinius.

| 36. | Skatinti valstybių narių keitimąsi gerosios praktikos pavyzdžiais ir patirtimi sporto inovacijų srityje, taip pat mokslo darbuotojų judumą vietos, regionų, nacionaliniu, Europos ir pasauliniu lygmenimis. |
| --- | --- |

36.

Skatinti valstybių narių keitimąsi gerosios praktikos pavyzdžiais ir patirtimi sporto inovacijų srityje, taip pat mokslo darbuotojų judumą vietos, regionų, nacionaliniu, Europos ir pasauliniu lygmenimis.

| 37. | Skatinti ir palengvinti sporto sąjūdžio, kitų atitinkamų organizacijų ir kitų sektorių organizacijų visais valdymo lygmenimis, viešųjų ir privačiųjų įstaigų bendrą inovacijų diegimą (25), be kita ko, gerinant inovacijų klasterių veiklos rezultatus, skatinant akademinius mokslinius tyrimus ir taikymą, taip pat remiant bendruomenės inicijuotas ir į konkretų tikslą orientuotas inovacijas sporto srityje. |
| --- | --- |

37.

Skatinti ir palengvinti sporto sąjūdžio, kitų atitinkamų organizacijų ir kitų sektorių organizacijų visais valdymo lygmenimis, viešųjų ir privačiųjų įstaigų bendrą inovacijų diegimą (25), be kita ko, gerinant inovacijų klasterių veiklos rezultatus, skatinant akademinius mokslinius tyrimus ir taikymą, taip pat remiant bendruomenės inicijuotas ir į konkretų tikslą orientuotas inovacijas sporto srityje.

| 38. | Stiprinti sporto ir fizinio aktyvumo kaip socioekonominio vystymosi priemonės vaidmenį ir įtraukimą, be kita ko, skatinant sporto inovacijas ir socialinių inovacijų srities projektus sporte ir per sportą, įgyvendinant regionines ir vietos strategijas, taip pat pažangiosios specializacijos strategijas (26). Visų pirma skatinti pažangiąją specializaciją kaip sanglaudos politikos, regioninės plėtros ir ekonominės transformacijos stiprinimo priemonę. |
| --- | --- |

38.

Stiprinti sporto ir fizinio aktyvumo kaip socioekonominio vystymosi priemonės vaidmenį ir įtraukimą, be kita ko, skatinant sporto inovacijas ir socialinių inovacijų srities projektus sporte ir per sportą, įgyvendinant regionines ir vietos strategijas, taip pat pažangiosios specializacijos strategijas (26). Visų pirma skatinti pažangiąją specializaciją kaip sanglaudos politikos, regioninės plėtros ir ekonominės transformacijos stiprinimo priemonę.

| 39. | Remti iniciatyvas ir projektus, kuriais nagrinėjami novatoriški sprendimai, kaip skatinti ir plėtoti sporto socialinį ir švietimo aspektus visais lygmenimis, pavyzdžiui, fizinio ugdymo, mėgėjiško sporto, trenerių mokymo, sporto valdymo, jaunimo dalyvavimo ir aktyvaus pilietiškumo srityse, tokiu būdu prisidedant prie nuolatinės galimybės sportuoti ir būti fiziškai aktyviems. |
| --- | --- |

39.

Remti iniciatyvas ir projektus, kuriais nagrinėjami novatoriški sprendimai, kaip skatinti ir plėtoti sporto socialinį ir švietimo aspektus visais lygmenimis, pavyzdžiui, fizinio ugdymo, mėgėjiško sporto, trenerių mokymo, sporto valdymo, jaunimo dalyvavimo ir aktyvaus pilietiškumo srityse, tokiu būdu prisidedant prie nuolatinės galimybės sportuoti ir būti fiziškai aktyviems.

| 40. | Remti ir propaguoti sporto vaidmenį, nes jis yra darnaus vystymosi veiksnys, vadovaujantis Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m., taip pat juo prisidedama prie Europos žaliojo kurso ir Paryžiaus susitarimo, nes skatinamos sporto inovacijos ir laikomasi ekologiškesnės praktikos. |
| --- | --- |

40.

Remti ir propaguoti sporto vaidmenį, nes jis yra darnaus vystymosi veiksnys, vadovaujantis Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m., taip pat juo prisidedama prie Europos žaliojo kurso ir Paryžiaus susitarimo, nes skatinamos sporto inovacijos ir laikomasi ekologiškesnės praktikos.

PRAŠO KOMISIJOS:

| 41. | Didinti informuotumą apie sporto kaip inovacijų varomosios jėgos ir šaltinio potencialą, taip pat kaip priemonę suderinti ir susieti įvairią praktiką ir vertybes, derinant tradicinius ir šiuolaikinius aspektus, ir tai propaguoti. |
| --- | --- |

41.

Didinti informuotumą apie sporto kaip inovacijų varomosios jėgos ir šaltinio potencialą, taip pat kaip priemonę suderinti ir susieti įvairią praktiką ir vertybes, derinant tradicinius ir šiuolaikinius aspektus, ir tai propaguoti.

| 42. | Skatinti bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis ir tarp jų, įtraukiant sporto sąjūdį didinti informuotumą apie tokio bendradarbiavimo naudą ir galimybes, taip pat jo rezultatus; sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms ir kitiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams internetu dalytis informacija apie sporto inovacijas. |
| --- | --- |

42.

Skatinti bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis ir tarp jų, įtraukiant sporto sąjūdį didinti informuotumą apie tokio bendradarbiavimo naudą ir galimybes, taip pat jo rezultatus; sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms ir kitiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams internetu dalytis informacija apie sporto inovacijas.

| 43. | Skleisti informaciją apie esamas galimybes gauti finansinę paramą su sporto inovacijomis susijusioms iniciatyvoms pagal ES programas, pavyzdžiui, „Erasmus+“, LIFE, „Europos horizontas“, „Skaitmeninė Europa“ ir „ES – sveikatos labui“, taip pat sanglaudos politikos fondus (daugiausia Europos regioninės plėtros fondą ir „Europos socialinį fondą +“) Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai ir ES ekonomikos gaivinimo iniciatyvas, pavyzdžiui, Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę ir REACT-EU, kartu sudarant palankesnes sąlygas sporto sąjūdžiui ir kitoms atitinkamoms organizacijoms, taip pat su sportu susijusiems projektams pasinaudoti šiomis galimybėmis. |
| --- | --- |

43.

Skleisti informaciją apie esamas galimybes gauti finansinę paramą su sporto inovacijomis susijusioms iniciatyvoms pagal ES programas, pavyzdžiui, „Erasmus+“, LIFE, „Europos horizontas“, „Skaitmeninė Europa“ ir „ES – sveikatos labui“, taip pat sanglaudos politikos fondus (daugiausia Europos regioninės plėtros fondą ir „Europos socialinį fondą +“) Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai ir ES ekonomikos gaivinimo iniciatyvas, pavyzdžiui, Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę ir REACT-EU, kartu sudarant palankesnes sąlygas sporto sąjūdžiui ir kitoms atitinkamoms organizacijoms, taip pat su sportu susijusiems projektams pasinaudoti šiomis galimybėmis.

| 44. | Tinkamu būdu skatinti ES kontekste dalytis geriausios praktikos pavyzdžiais sporto inovacijų srityje ir toliau remti sporto inovacijų planavimą. |
| --- | --- |

44.

Tinkamu būdu skatinti ES kontekste dalytis geriausios praktikos pavyzdžiais sporto inovacijų srityje ir toliau remti sporto inovacijų planavimą.

| 45. | Akcentuoti sporto inovacijų svarbą skatinant rinkti statistinius duomenis, siekiant įvertinti socioekonomines tendencijas ir kitą aktualią informaciją, aptariant sporto ir inovacijų temą įvairiais darbo formatais, kaip apibrėžta ES darbo plane sporto srityje (27), ir nagrinėjant kitas galimybes plėtoti šią temą, be kita ko, taikant naujus metodus. |
| --- | --- |

45.

Akcentuoti sporto inovacijų svarbą skatinant rinkti statistinius duomenis, siekiant įvertinti socioekonomines tendencijas ir kitą aktualią informaciją, aptariant sporto ir inovacijų temą įvairiais darbo formatais, kaip apibrėžta ES darbo plane sporto srityje (27), ir nagrinėjant kitas galimybes plėtoti šią temą, be kita ko, taikant naujus metodus.

PRAŠO SPORTO SĄJŪDŽIO IR KITŲ ATITINKAMŲ ORGANIZACIJŲ, KAI TINKAMA:

| 46. | Pradėti taikyti ir įgyvendinti organizacinius inovacijų diegimo procesus (28) siekiant skatinti socioeknominius pokyčius ir propaguoti sveiką gyvenseną ir šviesti šiuo klausimu, taip pat saugaus, švaraus, sąžiningo ir nediskriminacinio sporto klausimais. |
| --- | --- |

46.

Pradėti taikyti ir įgyvendinti organizacinius inovacijų diegimo procesus (28) siekiant skatinti socioeknominius pokyčius ir propaguoti sveiką gyvenseną ir šviesti šiuo klausimu, taip pat saugaus, švaraus, sąžiningo ir nediskriminacinio sporto klausimais.

| 47. | Skatinti ir remti sporto klubus, ypač vietos klubus, ir mėgėjišką sportą, kad jie dalyvautų skaitmeninėje pertvarkoje ir įgyvendinant inovacijų bei eksperimentavimo kultūrą. |
| --- | --- |

47.

Skatinti ir remti sporto klubus, ypač vietos klubus, ir mėgėjišką sportą, kad jie dalyvautų skaitmeninėje pertvarkoje ir įgyvendinant inovacijų bei eksperimentavimo kultūrą.

| 48. | Rinkti, aptarti ir perduoti sportininkų, trenerių, sporto teisėjų ir kitų sporto darbuotojų novatoriškas idėjas ir pasiūlymus, kaip gerinti jų saugą ir veiklos rezultatus, taip pat sporto varžybų sąžiningumą, kartu mažinant riziką sveikatai ir poveikį aplinkai. |
| --- | --- |

48.

Rinkti, aptarti ir perduoti sportininkų, trenerių, sporto teisėjų ir kitų sporto darbuotojų novatoriškas idėjas ir pasiūlymus, kaip gerinti jų saugą ir veiklos rezultatus, taip pat sporto varžybų sąžiningumą, kartu mažinant riziką sveikatai ir poveikį aplinkai.

| 49. | Bendradarbiauti su universitetais, mokslo tiriamosiomis įstaigomis ir privačiuoju sektoriumi remiant duomenų apie su sportu susijusio inovacijų aspekto indėlį rinkimą. |
| --- | --- |

49.

Bendradarbiauti su universitetais, mokslo tiriamosiomis įstaigomis ir privačiuoju sektoriumi remiant duomenų apie su sportu susijusio inovacijų aspekto indėlį rinkimą.

| 50. | Prisidėti prie dialogo sporto inovacijų klausimais ir dalytis su tuo susijusia informacija bei geriausios praktikos pavyzdžiais. |
| --- | --- |

50.

Prisidėti prie dialogo sporto inovacijų klausimais ir dalytis su tuo susijusia informacija bei geriausios praktikos pavyzdžiais.

---

(1)  2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijos A/RES/70/1 „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 metų“ 37 punktas.

(2)  OL C 32, 2014 2 4, p. 2.

(3)  OL C 436, 2014 12 5, p. 2.

(4)  OL C 449, 2018 12 13, p. 1.

(5)  OL C 214I, 2020 6 29, p. 1.

(6)  OL C 419, 2020 12 4, p. 18.

(7)  OL C 419, 2020 12 4, p. 18.

(8)  Programos „Europos horizontas“ poveikio įvertinimas. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/swd_2018_307_f1_impact_assesment_en_v7_p1_977548.pdf, p. 8).

(9)  2020 m. birželio 29 d. Tarybos išvados dėl COVID-19 pandemijos poveikio ir sporto sektoriaus gaivinimo.

(10)  Europos sporto inovacijų plėtojimo platforma (EPSI). 2016–2021 m. strateginė mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė, p. 14.

(11)  Iniciatyvos SHARE mokslinių tyrimų dokumentas Mapping smart specialisation strategies for sport (Pažangiosios specializacijos strategijų sporto srityje nustatymas) (2020 m.).

(12)  Žr. priede pateiktą apibrėžtį.

(13)  OL C 196, 2018 6 8, p. 23.

(14)  Sveikatinamasis fizinis aktyvumas (HEPA).

(15)  Žr. priede pateiktą apibrėžtį.

(16)  Žr. priede pateiktą apibrėžtį.

(17)  Pvz., Social Innovation Academy, Homeless World Cup Foundation, Street Football World, HAND– Handball for a new destiny, PLAY International.

(18)  OL C 189, 2017 6 15, p. 40.

(19)  OL C 196, 2018 6 8, p. 23.

(20)  Pvz., įvairios paskirties erdvės, perdirbtos statybinės medžiagos, lietaus vandens naudojimas, surinkimas ir filtravimas, fotovoltinės plokštės, ypač efektyviai energiją vartojančios apšvietimo sistemos.

(21)  Pvz., piratavimas internete, neteisėtas sporto renginių transliavimas internete, neteisėtas turinio teikimas, susitarimai dėl varžybų baigties, sukčiavimas neteisėtai parduodant bilietus.

(22)  Vienas iš penkių pagrindinių 2021–2027 m. ES sanglaudos politikos tikslų.

(23)  Pvz., patentai, prekių ženklai, su autorių teisėmis susijusios teisės transliavimo srityje.

(24)  Pvz., sauso kraujo lašo (DBS) testavimas, genų dopingas.

(25)  Žr. priede pateiktą apibrėžtį.

(26)  Iniciatyvos SHARE mokslinių tyrimų dokumentas Active Development: An Integrated Contribution from Sport and Physical Activity to Economic and Social Development („Aktyvus vystymasis: integruotas sporto ir fizinio aktyvumo indėlis į ekonominę ir socialinę plėtrą“) (2020 m.).

(27)  Visų pirma Komisijos ekspertų grupių posėdžiuose ekologiško sporto ir atsigavimo po pandemijos klausimais, taip pat suinteresuotų valstybių narių grupėse.

(28)  Pvz., darbo metodai ir procesai, sinergija ir tinklai, valdymas ir skaidrumas, organizacinė kultūra.

---

PRIEDAS

Susiję dokumentai

Europos Sąjungos Taryba ir Taryboje posėdžiavę valstybių narių vyriausybių atstovai primena toliau išvardytus dokumentus.

| — | 2013 m. gruodžio 4 d. Tarybos išvados dėl sporto įnašo į ES ekonomiką, visų pirma sprendžiant jaunimo nedarbo ir socialinės įtraukties klausimus (OL C 32, 2014 2 4 , p. 2) |
| --- | --- |

—

2013 m. gruodžio 4 d. Tarybos išvados dėl sporto įnašo į ES ekonomiką, visų pirma sprendžiant jaunimo nedarbo ir socialinės įtraukties klausimus (OL C 32, 2014 2 4 , p. 2)

| — | 2014 m. gruodžio 5 d. Tarybos išvados dėl sporto kaip inovacijas ir ekonomikos augimą skatinančio veiksnio (OL C 436, 2014 12 5, p. 2) |
| --- | --- |

—

2014 m. gruodžio 5 d. Tarybos išvados dėl sporto kaip inovacijas ir ekonomikos augimą skatinančio veiksnio (OL C 436, 2014 12 5, p. 2)

| — | 2017 m. birželio 15 d. Tarybos išvados sporto kaip socialinės įtraukties per savanorišką veiklą platformos (OL C 189, 2017 6 15, p. 40) |
| --- | --- |

—

2017 m. birželio 15 d. Tarybos išvados sporto kaip socialinės įtraukties per savanorišką veiklą platformos (OL C 189, 2017 6 15, p. 40)

| — | 2018 m. birželio 8 d. Tarybos išvados dėl ES bendrų vertybių propagavimo per sportą (OL C 196, 2018 6 8, p. 23) |
| --- | --- |

—

2018 m. birželio 8 d. Tarybos išvados dėl ES bendrų vertybių propagavimo per sportą (OL C 196, 2018 6 8, p. 23)

| — | 2018 m. gruodžio 13 d. Tarybos išvados dėl ekonominio sporto aspekto ir jo socialinės bei ekonominės naudos (OL C 449, 2018 12 13, p. 1) |
| --- | --- |

—

2018 m. gruodžio 13 d. Tarybos išvados dėl ekonominio sporto aspekto ir jo socialinės bei ekonominės naudos (OL C 449, 2018 12 13, p. 1)

| — | 2020 m. birželio 29 d. Tarybos išvados dėl COVID-19 pandemijos poveikio ir sporto sektoriaus gaivinimo (OL C 214I, 2020 6 29, p. 1) |
| --- | --- |

—

2020 m. birželio 29 d. Tarybos išvados dėl COVID-19 pandemijos poveikio ir sporto sektoriaus gaivinimo (OL C 214I, 2020 6 29, p. 1)

| — | 2020 m. gruodžio 4 d. Tarybos išvados dėl tarpsektorinio bendradarbiavimo sporto ir fizinio aktyvumo visuomenėje labui skatinimo (OL C 419, 2020 12 4, p. 18) |
| --- | --- |

—

2020 m. gruodžio 4 d. Tarybos išvados dėl tarpsektorinio bendradarbiavimo sporto ir fizinio aktyvumo visuomenėje labui skatinimo (OL C 419, 2020 12 4, p. 18)

| — | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl Europos Sąjungos darbo plano sporto srityje (2021 m. sausio 1 d.–2024 m. birželio 30 d.) (OL C 419, 2020 12 4, p. 1) |
| --- | --- |

—

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl Europos Sąjungos darbo plano sporto srityje (2021 m. sausio 1 d.–2024 m. birželio 30 d.) (OL C 419, 2020 12 4, p. 1)

| — | „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“ (2015 m. rugsėjo 25 d. JT GA rezoliucija A/RES/70/1) |
| --- | --- |

—

„Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“ (2015 m. rugsėjo 25 d. JT GA rezoliucija A/RES/70/1)

| — | Europos Komisijos atliktas COVID-19 ekonominio poveikio ES sporto sektoriui vertinimo tyrimas (2020 m.) |
| --- | --- |

—

Europos Komisijos atliktas COVID-19 ekonominio poveikio ES sporto sektoriui vertinimo tyrimas (2020 m.)

| — | Iniciatyvos SHARE mokslinių tyrimų dokumentas Mapping smart specialisation strategies for sport (Pažangiosios specializacijos strategijų sporto srityje nustatymas) (2020 m.) |
| --- | --- |

—

Iniciatyvos SHARE mokslinių tyrimų dokumentas Mapping smart specialisation strategies for sport (Pažangiosios specializacijos strategijų sporto srityje nustatymas) (2020 m.)

| — | Iniciatyvos SHARE mokslinių tyrimų dokumentas Active Development: An Integrated Contribution from Sport and Physical Activity to Economic and Social Development („Aktyvus vystymasis: integruotas sporto ir fizinio aktyvumo indėlis į ekonominę ir socialinę plėtrą“) (2020 m.) |
| --- | --- |

—

Iniciatyvos SHARE mokslinių tyrimų dokumentas Active Development: An Integrated Contribution from Sport and Physical Activity to Economic and Social Development („Aktyvus vystymasis: integruotas sporto ir fizinio aktyvumo indėlis į ekonominę ir socialinę plėtrą“) (2020 m.)

| — | Geriausios praktikos visuomenės sveikatos srityje portalas (Europos Komisija): https://webgate.ec.europa.eu/dyna/bp-portal/ |
| --- | --- |

—

Geriausios praktikos visuomenės sveikatos srityje portalas (Europos Komisija): https://webgate.ec.europa.eu/dyna/bp-portal/

| — | Programos „Europos horizontas“ poveikio vertinimas. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/swd_2018_307_f1_impact_assesment_en_v7_p1_977548.pdf, p. 8) |
| --- | --- |

—

Programos „Europos horizontas“ poveikio vertinimas. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/swd_2018_307_f1_impact_assesment_en_v7_p1_977548.pdf, p. 8)

| — | Europos Komisija, European Innovation Scoreboard 2020: The EU’s increasing innovation vital for sustainable and inclusive recovery (2020 m. Europos inovacijų diegimo rezultatų suvestinė. Intensyvesnis inovacijų diegimas ES gyvybiškai svarbus tvariam ir integraciniam atsigavimui) (2020 6 22) |
| --- | --- |

—

Europos Komisija, European Innovation Scoreboard 2020: The EU’s increasing innovation vital for sustainable and inclusive recovery (2020 m. Europos inovacijų diegimo rezultatų suvestinė. Intensyvesnis inovacijų diegimas ES gyvybiškai svarbus tvariam ir integraciniam atsigavimui) (2020 6 22)

| — | Europos sporto inovacijų plėtojimo platforma (EPSI). 2016–2021 m. strateginė mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė |
| --- | --- |

—

Europos sporto inovacijų plėtojimo platforma (EPSI). 2016–2021 m. strateginė mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė

| — | Tartu raginimas rinktis sveiką gyvenseną (2017 m.) |
| --- | --- |

—

Tartu raginimas rinktis sveiką gyvenseną (2017 m.)

| — | Naujojo europinio bauhauzo iniciatyva
  https://europa.eu/new-european-bauhaus/index_lt |
| --- | --- |

—

Naujojo europinio bauhauzo iniciatyva

https://europa.eu/new-european-bauhaus/index_lt

Terminų apibrėžtys

Šiose išvadose taikomos šios apibrėžtys:

| — | Sportiniai dėvimieji prietaisai – su sportu susiję prietaisai, kuriuos žmonės gali dėvėti darydami fizinius pratimus arba sportuodami. Tai apima tokias priemones kaip išmanieji juvelyriniai dirbiniai (žiedai, apyrankės, laikrodžiai, segės ir kt.), prie kūno pritvirtinti jutikliai (kurie sveikatos priežiūros tikslais stebi ir perduoda biologinius duomenis) ir fizinio aktyvumo sekikliai (dažnai apyrankės ar dirželiai, kurie stebi, pavyzdžiui, fizinį aktyvumą ir gyvybinius požymius). |
| --- | --- |

—

Sportiniai dėvimieji prietaisai – su sportu susiję prietaisai, kuriuos žmonės gali dėvėti darydami fizinius pratimus arba sportuodami. Tai apima tokias priemones kaip išmanieji juvelyriniai dirbiniai (žiedai, apyrankės, laikrodžiai, segės ir kt.), prie kūno pritvirtinti jutikliai (kurie sveikatos priežiūros tikslais stebi ir perduoda biologinius duomenis) ir fizinio aktyvumo sekikliai (dažnai apyrankės ar dirželiai, kurie stebi, pavyzdžiui, fizinį aktyvumą ir gyvybinius požymius).

| — | Socialinėmis inovacijomis laikytinos naujos strategijos, koncepcijos, idėjos ir organizacijos, kurios tenkina įvairių rūšių socialinius poreikius – nuo darbo sąlygų ir švietimo iki bendruomenės vystymosi ir sveikatos, – kuriais plėtojama ir stiprinama pilietinė visuomenė. |
| --- | --- |

—

Socialinėmis inovacijomis laikytinos naujos strategijos, koncepcijos, idėjos ir organizacijos, kurios tenkina įvairių rūšių socialinius poreikius – nuo darbo sąlygų ir švietimo iki bendruomenės vystymosi ir sveikatos, – kuriais plėtojama ir stiprinama pilietinė visuomenė.

| — | Bendras inovacijų diegimas arba atviras inovacijų diegimas – įmonės verslo problemų sprendimas dirbant tiesiogiai su savo klientais ir partneriais. Sporto kontekste bendras inovacijų diegimas turėtų sudaryti sąlygas įvairiems suinteresuotiesiems subjektams (viešosioms administracijoms, sporto sąjūdžiui, sporto klubams, sportininkams, privačioms bendrovėms ir kt.) kolektyviai dalytis ištekliais ir bendradarbiauti ieškant tvarių sprendimų. Be to, bendro inovacijų diegimo sparta turėtų sudaryti sąlygas greičiau suprasti sporto ir verslo tendencijų pokyčius, tokiu būdu suteikiant visiems sporto srities partneriams gebėjimą greitai numatyti tas tendencijas ir prie jų prisitaikyti. |
| --- | --- |

—

Bendras inovacijų diegimas arba atviras inovacijų diegimas – įmonės verslo problemų sprendimas dirbant tiesiogiai su savo klientais ir partneriais. Sporto kontekste bendras inovacijų diegimas turėtų sudaryti sąlygas įvairiems suinteresuotiesiems subjektams (viešosioms administracijoms, sporto sąjūdžiui, sporto klubams, sportininkams, privačioms bendrovėms ir kt.) kolektyviai dalytis ištekliais ir bendradarbiauti ieškant tvarių sprendimų. Be to, bendro inovacijų diegimo sparta turėtų sudaryti sąlygas greičiau suprasti sporto ir verslo tendencijų pokyčius, tokiu būdu suteikiant visiems sporto srities partneriams gebėjimą greitai numatyti tas tendencijas ir prie jų prisitaikyti.

| — | Žaidimizacija – žaidimo dizaino elementų ir žaidimo principų taikymas ne žaidimo kontekstuose. Ji taip pat gali būti apibrėžta kaip veiksmų ir procesų visuma, kai problemos sprendžiamos naudojantis žaidimo elementų savybėmis ar jas taikant. |
| --- | --- |

—

Žaidimizacija – žaidimo dizaino elementų ir žaidimo principų taikymas ne žaidimo kontekstuose. Ji taip pat gali būti apibrėžta kaip veiksmų ir procesų visuma, kai problemos sprendžiamos naudojantis žaidimo elementų savybėmis ar jas taikant.

---

Europos Komisija

| 2021 6 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 212/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 212/10

---

Euro kursas (1)

2021 m. birželio 3 d.

(2021/C 212/03)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2187 |
| JPY | Japonijos jena | 133,81 |
| DKK | Danijos krona | 7,4365 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,85955 |
| SEK | Švedijos krona | 10,1145 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0961 |
| ISK | Islandijos krona | 146,30 |
| NOK | Norvegijos krona | 10,1501 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,448 |
| HUF | Vengrijos forintas | 345,82 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,4520 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9220 |
| TRY | Turkijos lira | 10,5650 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5792 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4710 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,4551 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6915 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,6141 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 357,75 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 16,5218 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,7910 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5013 |
| IDR | Indonezijos rupija | 17 420,91 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 5,0241 |
| PHP | Filipinų pesas | 58,208 |
| RUB | Rusijos rublis | 89,2163 |
| THB | Tailando batas | 37,938 |
| BRL | Brazilijos realas | 6,1894 |
| MXN | Meksikos pesas | 24,3300 |
| INR | Indijos rupija | 88,8755 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2187

JPY

Japonijos jena

133,81

DKK

Danijos krona

7,4365

GBP

Svaras sterlingas

0,85955

SEK

Švedijos krona

10,1145

CHF

Šveicarijos frankas

1,0961

ISK

Islandijos krona

146,30

NOK

Norvegijos krona

10,1501

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,448

HUF

Vengrijos forintas

345,82

PLN

Lenkijos zlotas

4,4520

RON

Rumunijos lėja

4,9220

TRY

Turkijos lira

10,5650

AUD

Australijos doleris

1,5792

CAD

Kanados doleris

1,4710

HKD

Honkongo doleris

9,4551

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6915

SGD

Singapūro doleris

1,6141

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 357,75

ZAR

Pietų Afrikos randas

16,5218

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,7910

HRK

Kroatijos kuna

7,5013

IDR

Indonezijos rupija

17 420,91

MYR

Malaizijos ringitas

5,0241

PHP

Filipinų pesas

58,208

RUB

Rusijos rublis

89,2163

THB

Tailando batas

37,938

BRL

Brazilijos realas

6,1894

MXN

Meksikos pesas

24,3300

INR

Indijos rupija

88,8755

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---