# Eiropas Savienības C 169/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 169 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 5. maijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 169

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 5. maijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | PADOME |
| 2021/C 169/01 | Padomes Nostāja Nr. 14/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido programmu Radošā Eiropa (2021.–2027. gads) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013Padome pieņēmusi 2021. gada 13. aprīlī (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 169/02 | Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja Nr. 14/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido programmu Radošā Eiropa (2021–2027) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013 | 26 |

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

2021/C 169/01

Padomes Nostāja Nr. 14/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido programmu Radošā Eiropa (2021.–2027. gads) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013Padome pieņēmusi 2021. gada 13. aprīlī (
  1
  )

1

1

2021/C 169/02

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja Nr. 14/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido programmu Radošā Eiropa (2021–2027) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

| 5.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 169/1

---

PADOMES NOSTĀJA Nr. 14/2021 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021.–2027. gads) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013

Padome pieņēmusi 2021. gada 13. aprīlī

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2021/C 169/01

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 167. panta 5. punktu un 173. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Kultūra, māksla, kultūras mantojums un kultūru daudzveidība Eiropas sabiedrībai ir ļoti vērtīgi no kultūras, izglītības, demokrātijas, vides, sociālā, cilvēktiesību un ekonomiskā viedokļa un būtu jāveicina un jāatbalsta. 2017. gada 25. marta Romas deklarācijā un Eiropadomes 2017. gada 14. un 15. decembra sanāksmē tika paziņots, ka izglītība un kultūra ir ļoti svarīgas, lai veidotu iekļaujošas un saliedētas sabiedrības visiem un lai uzturētu Eiropas konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Kultūra, māksla, kultūras mantojums un kultūru daudzveidība Eiropas sabiedrībai ir ļoti vērtīgi no kultūras, izglītības, demokrātijas, vides, sociālā, cilvēktiesību un ekonomiskā viedokļa un būtu jāveicina un jāatbalsta. 2017. gada 25. marta Romas deklarācijā un Eiropadomes 2017. gada 14. un 15. decembra sanāksmē tika paziņots, ka izglītība un kultūra ir ļoti svarīgas, lai veidotu iekļaujošas un saliedētas sabiedrības visiem un lai uzturētu Eiropas konkurētspēju.

| (2) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Minētās vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, nediskriminēšana, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība. Minētās vērtības ir vēlreiz apstiprinātas un formulētas tiesībās, brīvībās un principos, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”), kam, kā teikts LES 6. pantā, ir tāds pats juridiskais spēks kā Līgumiem. Konkrēti, Hartas 11. un 13. pants paredz attiecīgi vārda un informācijas brīvību un humanitāro un eksakto zinātņu brīvību. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Minētās vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, nediskriminēšana, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība. Minētās vērtības ir vēlreiz apstiprinātas un formulētas tiesībās, brīvībās un principos, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”), kam, kā teikts LES 6. pantā, ir tāds pats juridiskais spēks kā Līgumiem. Konkrēti, Hartas 11. un 13. pants paredz attiecīgi vārda un informācijas brīvību un humanitāro un eksakto zinātņu brīvību.

| (3) | LES 3. pantā ir arī noteikts, ka Savienības mērķis ir veicināt mieru, stiprināt savas vērtības un savu tautu labklājību un ka cita starpā tai ir jārespektē savu kultūru un valodu daudzveidība un jānodrošina Eiropas kultūras mantojuma aizsardzība un sekmēšana. |
| --- | --- |

(3)

LES 3. pantā ir arī noteikts, ka Savienības mērķis ir veicināt mieru, stiprināt savas vērtības un savu tautu labklājību un ka cita starpā tai ir jārespektē savu kultūru un valodu daudzveidība un jānodrošina Eiropas kultūras mantojuma aizsardzība un sekmēšana.

| (4) | Komisijas 2018. gada 22. maija paziņojumā “Jauna Eiropas darba kārtība kultūrai” ir noteikti mērķi kultūras un radošajām nozarēm. Tās mērķis ir izmantot kultūras un kultūru daudzveidības potenciālu sociālajai kohēzijai un sabiedrības labbūtībai, veicinot kultūras un radošo nozaru pārrobežu dimensiju un atbalstot to izaugsmes spēju, lai sekmētu kultūrā balstītu radošumu izglītībā un inovācijā, un nodarbinātībai un izaugsmei, un lai stiprinātu starptautiskos kultūras sakarus. Programma “Radošā Eiropa” (“Programma”) kopā ar citām Savienības programmām un fondiem atbalstīs jauno Eiropas darba kārtību kultūrai. Būtu jāsaglabā un jāveicina kultūras un mākslinieciskās izpausmes nezūdošā vērtība, un mākslinieciskajai jaunradei vajadzētu būt Programmas centrā. Tas saskan arī ar 2005. gada UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, kas stājās spēkā 2007. gada 18. martā un kam Savienība un tās dalībvalstis ir pievienojušās. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas 2018. gada 22. maija paziņojumā “Jauna Eiropas darba kārtība kultūrai” ir noteikti mērķi kultūras un radošajām nozarēm. Tās mērķis ir izmantot kultūras un kultūru daudzveidības potenciālu sociālajai kohēzijai un sabiedrības labbūtībai, veicinot kultūras un radošo nozaru pārrobežu dimensiju un atbalstot to izaugsmes spēju, lai sekmētu kultūrā balstītu radošumu izglītībā un inovācijā, un nodarbinātībai un izaugsmei, un lai stiprinātu starptautiskos kultūras sakarus. Programma “Radošā Eiropa” (“Programma”) kopā ar citām Savienības programmām un fondiem atbalstīs jauno Eiropas darba kārtību kultūrai. Būtu jāsaglabā un jāveicina kultūras un mākslinieciskās izpausmes nezūdošā vērtība, un mākslinieciskajai jaunradei vajadzētu būt Programmas centrā. Tas saskan arī ar 2005. gada UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, kas stājās spēkā 2007. gada 18. martā un kam Savienība un tās dalībvalstis ir pievienojušās.

| (5) | Lai veicinātu kultūras daudzveidības kopīgo telpu Eiropas tautām, ir svarīgi veicināt mākslas un kultūras darbu, kolekciju un produktu transnacionālo apriti, tādējādi veicinot dialogu un kultūras apmaiņu, un mākslinieku un kultūras un radošo profesiju pārstāvju transnacionālo mobilitāti. |
| --- | --- |

(5)

Lai veicinātu kultūras daudzveidības kopīgo telpu Eiropas tautām, ir svarīgi veicināt mākslas un kultūras darbu, kolekciju un produktu transnacionālo apriti, tādējādi veicinot dialogu un kultūras apmaiņu, un mākslinieku un kultūras un radošo profesiju pārstāvju transnacionālo mobilitāti.

| (6) | Kultūras mantojuma aizsardzība un uzlabošana veicina brīvu dalību kultūras dzīvē saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām. Tādēļ kultūras mantojumam ir būtiska nozīme miermīlīgas un demokrātiskas sabiedrības veidošanā, ilgtspējīgas attīstības procesos un kultūru daudzveidības veicināšanā. |
| --- | --- |

(6)

Kultūras mantojuma aizsardzība un uzlabošana veicina brīvu dalību kultūras dzīvē saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām. Tādēļ kultūras mantojumam ir būtiska nozīme miermīlīgas un demokrātiskas sabiedrības veidošanā, ilgtspējīgas attīstības procesos un kultūru daudzveidības veicināšanā.

| (7) | Eiropas kultūru daudzveidības veicināšana ir balstīta uz mākslinieciskās izpausmes brīvību, mākslinieku un kultūras nozares profesionāļu spējām un kompetencēm, uz plaukstošām un noturīgām kultūras un radošajām nozarēm un mākslinieku un kultūras nozares profesionāļu spēju radīt, realizēt inovācijas, producēt savus darbus un izplatīt tos lielākai un daudzveidīgākai Eiropas auditorijai. Tādējādi tiek palielināts kultūras un radošo nozaru uzņēmējdarbības potenciāls, vēl vairāk veicināts radošais saturs, mākslinieciskā izpēte un radošums un uzlabota piekļuve tiem, un tiek sekmēta ilgtspējīga izaugsme un darbvietu radīšana. Sekmējot radošumu un jaunas zināšanas, tiek veicināta arī konkurētspēja un inovācijas rašanās rūpniecības vērtības veidošanas ķēdēs. Savienības bagātīgā kultūras un valodu daudzveidība ir nozīmīga vērtība Eiropas projektā. Tajā pašā laikā Eiropas kultūras un radošajam tirgum ir raksturīgas ģeogrāfiskas īpatnības, lingvistiskas īpatnības vai abas kopā, kas var izraisīt tirgus sadrumstalotību. Tādēļ ir jāturpina censties nodrošināt, ka kultūras un radošās nozares spēj pilnībā izmantot Eiropas vienoto tirgu un jo īpaši digitālo vienoto tirgu. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas kultūru daudzveidības veicināšana ir balstīta uz mākslinieciskās izpausmes brīvību, mākslinieku un kultūras nozares profesionāļu spējām un kompetencēm, uz plaukstošām un noturīgām kultūras un radošajām nozarēm un mākslinieku un kultūras nozares profesionāļu spēju radīt, realizēt inovācijas, producēt savus darbus un izplatīt tos lielākai un daudzveidīgākai Eiropas auditorijai. Tādējādi tiek palielināts kultūras un radošo nozaru uzņēmējdarbības potenciāls, vēl vairāk veicināts radošais saturs, mākslinieciskā izpēte un radošums un uzlabota piekļuve tiem, un tiek sekmēta ilgtspējīga izaugsme un darbvietu radīšana. Sekmējot radošumu un jaunas zināšanas, tiek veicināta arī konkurētspēja un inovācijas rašanās rūpniecības vērtības veidošanas ķēdēs. Savienības bagātīgā kultūras un valodu daudzveidība ir nozīmīga vērtība Eiropas projektā. Tajā pašā laikā Eiropas kultūras un radošajam tirgum ir raksturīgas ģeogrāfiskas īpatnības, lingvistiskas īpatnības vai abas kopā, kas var izraisīt tirgus sadrumstalotību. Tādēļ ir jāturpina censties nodrošināt, ka kultūras un radošās nozares spēj pilnībā izmantot Eiropas vienoto tirgu un jo īpaši digitālo vienoto tirgu.

| (8) | Kultūras un radošajām nozarēm digitālā pāreja izraisa izmaiņas paradigmā. Tā ir pārveidojusi paradumus, attiecības un ražošanas un patēriņa modeļus. Tas rada vairākus izaicinājumus. Tajā pašā laikā digitālā pāreja piedāvā jaunas iespējas kultūras un radošajām nozarēm saistībā ar Eiropas darbu radīšanu, izplatīšanu un piekļuvi tiem, sniedzot labumu Eiropas sabiedrībai kopumā. Programmai būtu jāmudina kultūras un radošās nozares izmantot minētās iespējas. |
| --- | --- |

(8)

Kultūras un radošajām nozarēm digitālā pāreja izraisa izmaiņas paradigmā. Tā ir pārveidojusi paradumus, attiecības un ražošanas un patēriņa modeļus. Tas rada vairākus izaicinājumus. Tajā pašā laikā digitālā pāreja piedāvā jaunas iespējas kultūras un radošajām nozarēm saistībā ar Eiropas darbu radīšanu, izplatīšanu un piekļuvi tiem, sniedzot labumu Eiropas sabiedrībai kopumā. Programmai būtu jāmudina kultūras un radošās nozares izmantot minētās iespējas.

| (9) | Programmā būtu jāņem vērā kultūras un radošo nozaru divējādais raksturs, atzīstot, no vienas puses, kultūras nezūdošo un māksliniecisko vērtību un, no otras puses, minēto nozaru ekonomisko vērtību, tostarp minēto nozaru plašāko devumu izaugsmē, konkurētspējā, radošumā un inovācijā. Programmā būtu jāņem vērā arī kultūras pozitīvā ietekme uz kultūru dialogu, sociālo kohēziju un zināšanu izplatīšanu. Lai to panāktu, ir nepieciešamas spēcīgas Eiropas kultūras un radošās nozares, jo īpaši – rosīga Eiropas audiovizuālā industrija, ņemot vērā tās spēju sasniegt daudzveidīgu auditoriju un tās ekonomisko nozīmi, tostarp ekonomisko nozīmi citām radošajām nozarēm. Tomēr globālajos audiovizuālajos tirgos konkurenci vēl vairāk pastiprina arvien plašāka digitālā pāreja, piemēram, izmaiņas mediju producēšanā un patēriņā un pieaugošā globālo platformu pozīcija satura izplatīšanā. Tāpēc jāpalielina atbalsts Eiropas industrijai. |
| --- | --- |

(9)

Programmā būtu jāņem vērā kultūras un radošo nozaru divējādais raksturs, atzīstot, no vienas puses, kultūras nezūdošo un māksliniecisko vērtību un, no otras puses, minēto nozaru ekonomisko vērtību, tostarp minēto nozaru plašāko devumu izaugsmē, konkurētspējā, radošumā un inovācijā. Programmā būtu jāņem vērā arī kultūras pozitīvā ietekme uz kultūru dialogu, sociālo kohēziju un zināšanu izplatīšanu. Lai to panāktu, ir nepieciešamas spēcīgas Eiropas kultūras un radošās nozares, jo īpaši – rosīga Eiropas audiovizuālā industrija, ņemot vērā tās spēju sasniegt daudzveidīgu auditoriju un tās ekonomisko nozīmi, tostarp ekonomisko nozīmi citām radošajām nozarēm. Tomēr globālajos audiovizuālajos tirgos konkurenci vēl vairāk pastiprina arvien plašāka digitālā pāreja, piemēram, izmaiņas mediju producēšanā un patēriņā un pieaugošā globālo platformu pozīcija satura izplatīšanā. Tāpēc jāpalielina atbalsts Eiropas industrijai.

| (10) | Kā liecina Savienības rīcības “Eiropas kultūras galvaspilsētas”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 445/2014/ES (4) (“Eiropas kultūras galvaspilsētas”), piemērs, kultūras un radošajām nozarēm ir svarīga loma tajā, lai stiprinātu un atbalstītu Savienības teritorijas. Tādējādi kultūras un radošās nozares ir galvenie virzītājspēki, kas veicina kvalitatīvu tūrismu un reģionālo, vietējo un pilsētu attīstību visā Savienībā. |
| --- | --- |

(10)

Kā liecina Savienības rīcības “Eiropas kultūras galvaspilsētas”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 445/2014/ES (4) (“Eiropas kultūras galvaspilsētas”), piemērs, kultūras un radošajām nozarēm ir svarīga loma tajā, lai stiprinātu un atbalstītu Savienības teritorijas. Tādējādi kultūras un radošās nozares ir galvenie virzītājspēki, kas veicina kvalitatīvu tūrismu un reģionālo, vietējo un pilsētu attīstību visā Savienībā.

| (11) | Lai Programma būtu efektīva, tajā būtu jāņem vērā dažādo kultūras un radošo nozaru specifiskais raksturs un izaicinājumi, to atšķirīgās mērķgrupas un konkrētās vajadzības, izmantojot pielāgotas pieejas audiovizuālajai nozarei veltītā atzarā (“atzars “MEDIA””), pārējām kultūras un radošajām nozarēm veltītā atzarā (“Kultūras atzars”) un starpnozaru atzarā (“Starpnozaru atzars”). |
| --- | --- |

(11)

Lai Programma būtu efektīva, tajā būtu jāņem vērā dažādo kultūras un radošo nozaru specifiskais raksturs un izaicinājumi, to atšķirīgās mērķgrupas un konkrētās vajadzības, izmantojot pielāgotas pieejas audiovizuālajai nozarei veltītā atzarā (“atzars “MEDIA””), pārējām kultūras un radošajām nozarēm veltītā atzarā (“Kultūras atzars”) un starpnozaru atzarā (“Starpnozaru atzars”).

| (12) | Programmai būtu jāatbalsta darbības un aktivitātes, kam ir Eiropas pievienotā vērtība un kas papildina reģionālās, valstu, starptautiskās un citas Savienības programmas un politikas virzienus un pozitīvi ietekmē Eiropas iedzīvotājus, un tai būtu jāatbalsta transnacionālās sadarbības un apmaiņas attīstība un veicināšana kultūras un radošajās nozarēs. Ar šādām darbībām un aktivitātēm Programma palīdz stiprināt Eiropas identitāti un vērtības, vienlaikus veicinot kultūru un valodu daudzveidību. |
| --- | --- |

(12)

Programmai būtu jāatbalsta darbības un aktivitātes, kam ir Eiropas pievienotā vērtība un kas papildina reģionālās, valstu, starptautiskās un citas Savienības programmas un politikas virzienus un pozitīvi ietekmē Eiropas iedzīvotājus, un tai būtu jāatbalsta transnacionālās sadarbības un apmaiņas attīstība un veicināšana kultūras un radošajās nozarēs. Ar šādām darbībām un aktivitātēm Programma palīdz stiprināt Eiropas identitāti un vērtības, vienlaikus veicinot kultūru un valodu daudzveidību.

| (13) | Mūzika visos tās veidos un izpausmēs, jo īpaši mūsdienu un dzīvā mūzika, ir svarīga Savienības kultūras, mākslas un ekonomikas ainas un tās mantojuma sastāvdaļa. Tā ir sociālās kohēzijas elements un svarīgs instruments ekonomikas un kultūras attīstības stiprināšanai. Tāpēc Kultūras atzarā uzmanība būtu jāpievērš mūzikas nozarei. |
| --- | --- |

(13)

Mūzika visos tās veidos un izpausmēs, jo īpaši mūsdienu un dzīvā mūzika, ir svarīga Savienības kultūras, mākslas un ekonomikas ainas un tās mantojuma sastāvdaļa. Tā ir sociālās kohēzijas elements un svarīgs instruments ekonomikas un kultūras attīstības stiprināšanai. Tāpēc Kultūras atzarā uzmanība būtu jāpievērš mūzikas nozarei.

| (14) | Kultūras atzaram būtu jāveicina radošo kopienu tīklošana un pārrobežu un daudzdisciplīnu sadarbība, izmantojot dažādas prasmes, piemēram, mākslas, radošās, digitālās un tehnoloģiskās prasmes. |
| --- | --- |

(14)

Kultūras atzaram būtu jāveicina radošo kopienu tīklošana un pārrobežu un daudzdisciplīnu sadarbība, izmantojot dažādas prasmes, piemēram, mākslas, radošās, digitālās un tehnoloģiskās prasmes.

| (15) | Starpnozaru atzara mērķis ir izmantot dažādu kultūras un radošo nozaru savstarpējās sadarbības potenciālu un pievērsties kopīgajiem izaicinājumiem, ar kuriem tās saskaras. Kopēja transversāla pieeja dod ieguvumus zināšanu pārneses un administratīvās efektivitātes ziņā. Šajā kontekstā Programmas biroji veicina Programmas mērķu sasniegšanu un tās īstenošanu. |
| --- | --- |

(15)

Starpnozaru atzara mērķis ir izmantot dažādu kultūras un radošo nozaru savstarpējās sadarbības potenciālu un pievērsties kopīgajiem izaicinājumiem, ar kuriem tās saskaras. Kopēja transversāla pieeja dod ieguvumus zināšanu pārneses un administratīvās efektivitātes ziņā. Šajā kontekstā Programmas biroji veicina Programmas mērķu sasniegšanu un tās īstenošanu.

| (16) | Lai atbalstītu Savienības digitālā vienotā tirgus politiku, audiovizuālajā nozarē ir vajadzīga Savienības iesaistīšanās. Tā jo īpaši ietver autortiesību regulējuma modernizēšanu ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām (ES) 2019/789 (5) (un ES) 2019/790 (6) un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/13/ES (7), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/1808 (8). Ar Direktīvām (ES) 2019/789 un (ES) 2019/790 tiecas nostiprināt Eiropas audiovizuālās nozares dalībnieku spēju radīt, finansēt, producēt un izplatīt darbus, kas tiek uzskatāmi piedāvāti dažādos medijos, piemēram, televīzijā, kino vai pieprasījumvideo, kuri ir pieejami un interesanti auditorijai atvērtākā un konkurētspējīgākā tirgū Eiropā un citur pasaulē. Minēto direktīvu mērķis ir arī izveidot labi funkcionējošu tirgu radītājiem un tiesību subjektiem, jo īpaši preses publikācijām un tiešsaistes platformām, un nodrošināt taisnīgu atlīdzību autoriem un izpildītājiem, kas ir aspekti, kuri būtu jāņem vērā visā Programmā. Turklāt būtu jāpalielina atbalsts, reaģējot uz nesenajām tirgus norisēm, jo īpaši uz to, ka salīdzinājumā ar valsts raidorganizācijām, kas tradicionāli investē Eiropas darbu producēšanā, spēcīgāku pozīciju ieguvušas globālās izplatīšanas platformas. Tā kā tirgus apstākļi un audiovizuālās nozares dalībnieki turpina attīstīties, Programmas īstenošanas kontekstā būtu jāparedz konkrēti kritēriji tam, kas ir uzskatāms par neatkarīgu producēšanas uzņēmumu. |
| --- | --- |

(16)

Lai atbalstītu Savienības digitālā vienotā tirgus politiku, audiovizuālajā nozarē ir vajadzīga Savienības iesaistīšanās. Tā jo īpaši ietver autortiesību regulējuma modernizēšanu ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām (ES) 2019/789 (5) (un ES) 2019/790 (6) un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/13/ES (7), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/1808 (8). Ar Direktīvām (ES) 2019/789 un (ES) 2019/790 tiecas nostiprināt Eiropas audiovizuālās nozares dalībnieku spēju radīt, finansēt, producēt un izplatīt darbus, kas tiek uzskatāmi piedāvāti dažādos medijos, piemēram, televīzijā, kino vai pieprasījumvideo, kuri ir pieejami un interesanti auditorijai atvērtākā un konkurētspējīgākā tirgū Eiropā un citur pasaulē. Minēto direktīvu mērķis ir arī izveidot labi funkcionējošu tirgu radītājiem un tiesību subjektiem, jo īpaši preses publikācijām un tiešsaistes platformām, un nodrošināt taisnīgu atlīdzību autoriem un izpildītājiem, kas ir aspekti, kuri būtu jāņem vērā visā Programmā. Turklāt būtu jāpalielina atbalsts, reaģējot uz nesenajām tirgus norisēm, jo īpaši uz to, ka salīdzinājumā ar valsts raidorganizācijām, kas tradicionāli investē Eiropas darbu producēšanā, spēcīgāku pozīciju ieguvušas globālās izplatīšanas platformas. Tā kā tirgus apstākļi un audiovizuālās nozares dalībnieki turpina attīstīties, Programmas īstenošanas kontekstā būtu jāparedz konkrēti kritēriji tam, kas ir uzskatāms par neatkarīgu producēšanas uzņēmumu.

| (17) | Būtu jānodrošina, ka Programmā pēc iespējas plašāk var piedalīties organizācijas kultūras un radošajās nozarēs un ka minētās organizācijas var pēc iespējas plašāk piekļūt Programmai neatkarīgi no savas ģeogrāfiskās izcelsmes. Programmai būtu jāatbalsta minētās organizācijas un vislabākie talanti neatkarīgi no to atrašanās vietas, lai tie varētu darboties pāri robežām un starptautiskā mērogā. Atzarā “MEDIA” būtu jāņem vērā atšķirības starp valstīm attiecībā uz audiovizuālā satura producēšanu un izplatīšanu un piekļuvi audiovizuālajam saturam, un tendencēm saistībā ar audiovizuālā satura patēriņu un jo īpaši to lingvistiskās un ģeogrāfiskās īpatnības, tādējādi nodrošinot vienlīdzīgākus konkurences apstākļus, paplašinot to dalībvalstu līdzdalību un palielinot sadarbību starp tām, kurām ir atšķirīga audiovizuālā kapacitāte, un atbalstot Eiropas talantus neatkarīgi no atrašanās vietas, lai tie varētu darboties pāri robežām un starptautiskā mērogā. Būtu jāņem vērā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. pantā minēto tālāko reģionu īpatnības. |
| --- | --- |

(17)

Būtu jānodrošina, ka Programmā pēc iespējas plašāk var piedalīties organizācijas kultūras un radošajās nozarēs un ka minētās organizācijas var pēc iespējas plašāk piekļūt Programmai neatkarīgi no savas ģeogrāfiskās izcelsmes. Programmai būtu jāatbalsta minētās organizācijas un vislabākie talanti neatkarīgi no to atrašanās vietas, lai tie varētu darboties pāri robežām un starptautiskā mērogā. Atzarā “MEDIA” būtu jāņem vērā atšķirības starp valstīm attiecībā uz audiovizuālā satura producēšanu un izplatīšanu un piekļuvi audiovizuālajam saturam, un tendencēm saistībā ar audiovizuālā satura patēriņu un jo īpaši to lingvistiskās un ģeogrāfiskās īpatnības, tādējādi nodrošinot vienlīdzīgākus konkurences apstākļus, paplašinot to dalībvalstu līdzdalību un palielinot sadarbību starp tām, kurām ir atšķirīga audiovizuālā kapacitāte, un atbalstot Eiropas talantus neatkarīgi no atrašanās vietas, lai tie varētu darboties pāri robežām un starptautiskā mērogā. Būtu jāņem vērā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. pantā minēto tālāko reģionu īpatnības.

| (18) | Programmas īpašās darbības, tādas kā Savienības rīcība attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmi, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1194/2011/ES (9) (“Eiropas mantojuma zīme”), Eiropas kultūras mantojuma dienas, Eiropas balvas laikmetīgajā mūzikā, rokmūzikā un popmūzikā, literatūrā, kultūras mantojuma un arhitektūras jomā un Eiropas kultūras galvaspilsētas, ir tiešā veidā sasniegušas miljoniem Eiropas iedzīvotāju, pierādījušas, ka Eiropas kultūrpolitikai ir sociālekonomiski ieguvumi, un tāpēc šīs darbības būtu jāturpina un pēc iespējas jāpaplašina. Kultūras atzaram būtu jāatbalsta Eiropas mantojuma zīmes tīklošanas aktivitātes. Turklāt būtu jāapsver iespēja attiecināt Eiropas balvas arī uz jaunām jomām un nozarēm, jo īpaši teātri. |
| --- | --- |

(18)

Programmas īpašās darbības, tādas kā Savienības rīcība attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmi, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1194/2011/ES (9) (“Eiropas mantojuma zīme”), Eiropas kultūras mantojuma dienas, Eiropas balvas laikmetīgajā mūzikā, rokmūzikā un popmūzikā, literatūrā, kultūras mantojuma un arhitektūras jomā un Eiropas kultūras galvaspilsētas, ir tiešā veidā sasniegušas miljoniem Eiropas iedzīvotāju, pierādījušas, ka Eiropas kultūrpolitikai ir sociālekonomiski ieguvumi, un tāpēc šīs darbības būtu jāturpina un pēc iespējas jāpaplašina. Kultūras atzaram būtu jāatbalsta Eiropas mantojuma zīmes tīklošanas aktivitātes. Turklāt būtu jāapsver iespēja attiecināt Eiropas balvas arī uz jaunām jomām un nozarēm, jo īpaši teātri.

| (19) | Kultūra ir būtiska, lai nostiprinātu iekļaujošas un saliedētas kopienas. Migrācijas jautājumu un integrācijas izaicinājumu kontekstā kultūrai ir būtiski svarīga loma iespēju nodrošināšanā kultūru dialogam un migrantu un bēgļu integrācijā, palīdzot viņiem justies kā uzņēmējvalsts sabiedrības daļai, un labu attiecību veidošanā starp migrantiem un jaunajām kopienām. |
| --- | --- |

(19)

Kultūra ir būtiska, lai nostiprinātu iekļaujošas un saliedētas kopienas. Migrācijas jautājumu un integrācijas izaicinājumu kontekstā kultūrai ir būtiski svarīga loma iespēju nodrošināšanā kultūru dialogam un migrantu un bēgļu integrācijā, palīdzot viņiem justies kā uzņēmējvalsts sabiedrības daļai, un labu attiecību veidošanā starp migrantiem un jaunajām kopienām.

| (20) | Lai palīdzētu veidot iekļaujošu sabiedrību, Programmai būtu visā Savienībā jāveicina un jāpalielina līdzdalība kultūrā, jo īpaši attiecībā uz cilvēkiem ar invaliditāti un cilvēkiem no nelabvēlīgas vides. |
| --- | --- |

(20)

Lai palīdzētu veidot iekļaujošu sabiedrību, Programmai būtu visā Savienībā jāveicina un jāpalielina līdzdalība kultūrā, jo īpaši attiecībā uz cilvēkiem ar invaliditāti un cilvēkiem no nelabvēlīgas vides.

| (21) | Saskaņā ar 2018. gada 22. janvāra Davosas deklarāciju “Ceļā uz augstas kvalitātes būvkultūru (Baukultur) Eiropā” (“Towards a high-quality Baukultur for Europe”) būtu jāveic pasākumi, lai veicinātu jaunu integrētu pieeju tādas augstas kvalitātes būvētās vides veidošanai, kura ir balstīta uz kultūru, stiprina sociālo kohēziju, nodrošina ilgtspējīgu vidi un sekmē iedzīvotāju veselību un labbūtību kopumā. Minētajā pieejā būtu jāliek uzsvars ne tikai uz pilsētu teritorijām, bet arī uz nomaļo un lauku teritoriju savienojamību. Būvkultūras jēdziens ietver visus faktorus, kam ir tieša ietekme uz iedzīvotāju un kopienu dzīves kvalitāti, un tādējādi ļoti konkrētā veidā veicina iekļautību, kohēziju un ilgtspēju. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar 2018. gada 22. janvāra Davosas deklarāciju “Ceļā uz augstas kvalitātes būvkultūru (Baukultur) Eiropā” (“Towards a high-quality Baukultur for Europe”) būtu jāveic pasākumi, lai veicinātu jaunu integrētu pieeju tādas augstas kvalitātes būvētās vides veidošanai, kura ir balstīta uz kultūru, stiprina sociālo kohēziju, nodrošina ilgtspējīgu vidi un sekmē iedzīvotāju veselību un labbūtību kopumā. Minētajā pieejā būtu jāliek uzsvars ne tikai uz pilsētu teritorijām, bet arī uz nomaļo un lauku teritoriju savienojamību. Būvkultūras jēdziens ietver visus faktorus, kam ir tieša ietekme uz iedzīvotāju un kopienu dzīves kvalitāti, un tādējādi ļoti konkrētā veidā veicina iekļautību, kohēziju un ilgtspēju.

| (22) | Vārda brīvība un mākslinieciskā brīvība ir rosīgu kultūras un radošo nozaru pamatā. Jo īpaši ziņu mediju nozarei ir vajadzīga brīva, daudzveidīga un plurālistiska mediju vide. Tādējādi kopā ar Direktīvu 2010/13/ES Programmai būtu jāveicina brīva, daudzveidīga un plurālistiska mediju vide, veicinot krustpunktus un transversālas aktivitātes ziņu mediju nozares atbalstam. Programmai būtu jāsniedz atbalsts jaunajiem mediju profesionāļiem un, veicinot medijpratību, jāsekmē kritiskās domāšanas attīstība iedzīvotāju vidū. |
| --- | --- |

(22)

Vārda brīvība un mākslinieciskā brīvība ir rosīgu kultūras un radošo nozaru pamatā. Jo īpaši ziņu mediju nozarei ir vajadzīga brīva, daudzveidīga un plurālistiska mediju vide. Tādējādi kopā ar Direktīvu 2010/13/ES Programmai būtu jāveicina brīva, daudzveidīga un plurālistiska mediju vide, veicinot krustpunktus un transversālas aktivitātes ziņu mediju nozares atbalstam. Programmai būtu jāsniedz atbalsts jaunajiem mediju profesionāļiem un, veicinot medijpratību, jāsekmē kritiskās domāšanas attīstība iedzīvotāju vidū.

| (23) | Programmai būtu arī jāstimulē interese par Eiropas audiovizuālajiem darbiem un jāuzlabo piekļuve tiem, jo īpaši izmantojot auditorijas piesaistīšanas pasākumus, tostarp kino pratību. |
| --- | --- |

(23)

Programmai būtu arī jāstimulē interese par Eiropas audiovizuālajiem darbiem un jāuzlabo piekļuve tiem, jo īpaši izmantojot auditorijas piesaistīšanas pasākumus, tostarp kino pratību.

| (24) | Mākslinieku un kultūras profesionāļu mobilitāte pāri robežām Kultūras atzara ietvaros var veicināt labāk saistītu, stiprāku un ilgtspējīgāku kultūras un radošo nozaru veidošanos Savienībā, jo tas ir veids, kā paātrināt prasmju attīstību un mācīšanās intensitāti kultūras un radošajās nozarēs, uzlabot starpkultūru izpratni un veicināt transnacionālu kopradīšanu, kopražošanu, darbu apriti un izplatīšanu. |
| --- | --- |

(24)

Mākslinieku un kultūras profesionāļu mobilitāte pāri robežām Kultūras atzara ietvaros var veicināt labāk saistītu, stiprāku un ilgtspējīgāku kultūras un radošo nozaru veidošanos Savienībā, jo tas ir veids, kā paātrināt prasmju attīstību un mācīšanās intensitāti kultūras un radošajās nozarēs, uzlabot starpkultūru izpratni un veicināt transnacionālu kopradīšanu, kopražošanu, darbu apriti un izplatīšanu.

| (25) | Ņemot vērā kultūras un radošo nozaru īpatnības, Kultūras atzara pamatā vajadzētu būt sadarbības projektiem, jo īpaši maza mēroga projektiem. Tāpēc Komisijai būtu jāatvieglo dalība Programmā, ievērojami vienkāršojot birokrātiskās procedūras, galvenokārt pieteikumu iesniegšanas posmā, un – attiecībā uz maza mēroga projektiem – atļaujot augstākas līdzfinansējuma likmes. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā kultūras un radošo nozaru īpatnības, Kultūras atzara pamatā vajadzētu būt sadarbības projektiem, jo īpaši maza mēroga projektiem. Tāpēc Komisijai būtu jāatvieglo dalība Programmā, ievērojami vienkāršojot birokrātiskās procedūras, galvenokārt pieteikumu iesniegšanas posmā, un – attiecībā uz maza mēroga projektiem – atļaujot augstākas līdzfinansējuma likmes.

| (26) | Atbilstoši LESD 8. un 10. pantam visos Programmas pasākumos būtu jāatbalsta dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana un nediskriminēšanas mērķu integrēšana un attiecīgā gadījumā būtu jānosaka atbilstoši dzimumu līdzsvara kritēriji. Sievietes kultūras un radošajās nozarēs aktīvi darbojas kā autores, profesionāles, skolotājas, mākslinieces un auditorija. Tomēr sievietes retāk ieņem ar lēmumu pieņemšanu saistītos amatus kultūras, mākslas un radošajās iestādēs. Tāpēc Programmai būtu jāveicina talantīgas sievietes, lai atbalstītu sieviešu māksliniecisko un profesionālo karjeru. |
| --- | --- |

(26)

Atbilstoši LESD 8. un 10. pantam visos Programmas pasākumos būtu jāatbalsta dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana un nediskriminēšanas mērķu integrēšana un attiecīgā gadījumā būtu jānosaka atbilstoši dzimumu līdzsvara kritēriji. Sievietes kultūras un radošajās nozarēs aktīvi darbojas kā autores, profesionāles, skolotājas, mākslinieces un auditorija. Tomēr sievietes retāk ieņem ar lēmumu pieņemšanu saistītos amatus kultūras, mākslas un radošajās iestādēs. Tāpēc Programmai būtu jāveicina talantīgas sievietes, lai atbalstītu sieviešu māksliniecisko un profesionālo karjeru.

| (27) | Ņemot vērā 2016. gada 8. jūnija kopīgo paziņojumu “Starptautisko kultūras attiecību ES stratēģijas veidošana”, kas apstiprināts ar Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. jūlija rezolūciju par pilnvarojumu trialogam par 2018. gada budžeta projektu (10), un Padomes 2017. gada 24. maija secinājumus par ES stratēģisko pieeju starptautiskajām kultūras attiecībām, Eiropas finansēšanas instrumentiem un jo īpaši Programmai būtu jāatzīst kultūras nozīme starptautiskajās attiecībās un tās loma Eiropas vērtību popularizēšanā, izmantojot īpašas un mērķorientētas darbības, ar kurām Savienība panāktu nepārprotamu ietekmi starptautiskajā līmenī. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā 2016. gada 8. jūnija kopīgo paziņojumu “Starptautisko kultūras attiecību ES stratēģijas veidošana”, kas apstiprināts ar Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. jūlija rezolūciju par pilnvarojumu trialogam par 2018. gada budžeta projektu (10), un Padomes 2017. gada 24. maija secinājumus par ES stratēģisko pieeju starptautiskajām kultūras attiecībām, Eiropas finansēšanas instrumentiem un jo īpaši Programmai būtu jāatzīst kultūras nozīme starptautiskajās attiecībās un tās loma Eiropas vērtību popularizēšanā, izmantojot īpašas un mērķorientētas darbības, ar kurām Savienība panāktu nepārprotamu ietekmi starptautiskajā līmenī.

| (28) | Atbilstoši Komisijas 2014. gada 22. jūlija paziņojumam “Ceļā uz integrētu pieeju Eiropas kultūras mantojumam” attiecīgajai politikai un instrumentiem būtu jāizmanto pieredze, kas gūta no 2018. Eiropas kultūras mantojuma gada, ar kura palīdzību sekmīgi un efektīvi integrēja kultūru citās politikas jomās, jo īpaši, izmantojot līdzdalīgas pārvaldības pieeju, izstrādājot Eiropas kultūras mantojuma ilgtermiņa un ilgtspējas vērtību, izstrādājot integrētāku pieeju tā saglabāšanai un valorizācijai un atbalstot tā vērtību ilgtspējīgu aizsardzību, atjaunošanu, pielāgojamu atkārtotu izmantošanu un popularizēšanu, izmantojot izpratnes veicināšanas un tīklošanas aktivitātes. Kultūras nozarē būtu jāapsver atbalsts māksliniekiem, radītājiem un daiļamatniekiem, kuri ir kvalificēti tradicionālajās profesijās, kas saistītas ar kultūras mantojuma atjaunošanu. Jo īpaši audiovizuālajā nozarē kultūras mantojuma darbi ir būtisks atmiņu un kultūras daudzveidības avots un sniedz potenciālas tirgus iespējas. Šajā kontekstā audiovizuālie arhīvi un bibliotēkas veicina mantojuma darbu saglabāšanu un atkārtotu izmantošanu un jaunu tirgus attīstību. |
| --- | --- |

(28)

Atbilstoši Komisijas 2014. gada 22. jūlija paziņojumam “Ceļā uz integrētu pieeju Eiropas kultūras mantojumam” attiecīgajai politikai un instrumentiem būtu jāizmanto pieredze, kas gūta no 2018. Eiropas kultūras mantojuma gada, ar kura palīdzību sekmīgi un efektīvi integrēja kultūru citās politikas jomās, jo īpaši, izmantojot līdzdalīgas pārvaldības pieeju, izstrādājot Eiropas kultūras mantojuma ilgtermiņa un ilgtspējas vērtību, izstrādājot integrētāku pieeju tā saglabāšanai un valorizācijai un atbalstot tā vērtību ilgtspējīgu aizsardzību, atjaunošanu, pielāgojamu atkārtotu izmantošanu un popularizēšanu, izmantojot izpratnes veicināšanas un tīklošanas aktivitātes. Kultūras nozarē būtu jāapsver atbalsts māksliniekiem, radītājiem un daiļamatniekiem, kuri ir kvalificēti tradicionālajās profesijās, kas saistītas ar kultūras mantojuma atjaunošanu. Jo īpaši audiovizuālajā nozarē kultūras mantojuma darbi ir būtisks atmiņu un kultūras daudzveidības avots un sniedz potenciālas tirgus iespējas. Šajā kontekstā audiovizuālie arhīvi un bibliotēkas veicina mantojuma darbu saglabāšanu un atkārtotu izmantošanu un jaunu tirgus attīstību.

| (29) | Atbilstoši Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumam “Jauna Eiropas industriālā stratēģija” Savienībai būtu jāpaļaujas uz savām stiprajām pusēm, jo īpaši uz savu daudzveidību, talantiem, vērtībām, dzīvesveidu, novatoriem un radītājiem. |
| --- | --- |

(29)

Atbilstoši Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumam “Jauna Eiropas industriālā stratēģija” Savienībai būtu jāpaļaujas uz savām stiprajām pusēm, jo īpaši uz savu daudzveidību, talantiem, vērtībām, dzīvesveidu, novatoriem un radītājiem.

| (30) | Programmas panākumi ir balstīti uz inovatīvu un sekmīgu projektu izstrādāšanu, kuri rada labu praksi transnacionālā Eiropas sadarbībā kultūras un radošajās nozarēs. Kur vien iespējams, šādi veiksmes stāsti būtu jāpopularizē, veicinot atbalstu jauniem uzņēmējdarbības modeļiem un prasmēm, sekmējot tradicionālās zināšanas un radošus un starpdisciplīnu risinājumus pārvēršot ekonomiskajā un sociālajā vērtībā. |
| --- | --- |

(30)

Programmas panākumi ir balstīti uz inovatīvu un sekmīgu projektu izstrādāšanu, kuri rada labu praksi transnacionālā Eiropas sadarbībā kultūras un radošajās nozarēs. Kur vien iespējams, šādi veiksmes stāsti būtu jāpopularizē, veicinot atbalstu jauniem uzņēmējdarbības modeļiem un prasmēm, sekmējot tradicionālās zināšanas un radošus un starpdisciplīnu risinājumus pārvēršot ekonomiskajā un sociālajā vērtībā.

| (31) | Programmā ar zināmiem nosacījumiem būtu jāļauj piedalīties Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas loceklēm, valstīm, kas pievienojas, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, kuras izmanto pirmspievienošanās stratēģiju, Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīm un Savienības stratēģiskajiem partneriem. |
| --- | --- |

(31)

Programmā ar zināmiem nosacījumiem būtu jāļauj piedalīties Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas loceklēm, valstīm, kas pievienojas, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, kuras izmanto pirmspievienošanās stratēģiju, Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīm un Savienības stratēģiskajiem partneriem.

| (32) | Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (11) noteiktajā sadarbības satvarā, kas paredz programmu īstenošanu, pamatojoties uz lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis arī var piedalīties, pamatojoties uz citiem juridiskiem instrumentiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, kas prasītu, lai trešās valstis atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Revīzijas palātai piešķirtu tiesības un piekļuvi, lai tie varētu visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci. |
| --- | --- |

(32)

Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (11) noteiktajā sadarbības satvarā, kas paredz programmu īstenošanu, pamatojoties uz lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis arī var piedalīties, pamatojoties uz citiem juridiskiem instrumentiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, kas prasītu, lai trešās valstis atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Revīzijas palātai piešķirtu tiesības un piekļuvi, lai tie varētu visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci.

| (33) | Trešām valstīm būtu jācenšas pilnībā piedalīties Programmā. Tomēr trešām valstīm, kuras neatbilst nosacījumiem dalībai atzarā “MEDIA” un Starpnozaru atzarā, bet kuras piedalās Kultūras atzarā, vajadzētu spēt izveidot un atbalstīt Programmas birojus, lai Programmu popularizētu savā valstī un lai veicinātu pārrobežu sadarbību kultūras un radošajās nozarēs. |
| --- | --- |

(33)

Trešām valstīm būtu jācenšas pilnībā piedalīties Programmā. Tomēr trešām valstīm, kuras neatbilst nosacījumiem dalībai atzarā “MEDIA” un Starpnozaru atzarā, bet kuras piedalās Kultūras atzarā, vajadzētu spēt izveidot un atbalstīt Programmas birojus, lai Programmu popularizētu savā valstī un lai veicinātu pārrobežu sadarbību kultūras un radošajās nozarēs.

| (34) | Atkāpes no pienākuma izpildīt Direktīvā 2010/13/ES izklāstītos nosacījumus būtu jāpārbauda un pienācīgi pamatotos gadījumos jāpiešķir Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīm, ņemot vērā audiovizuālā tirgus konkrēto stāvokli attiecīgajā valstī un integrācijas pakāpi Eiropas audiovizuālās politikas satvarā. Būtu regulāri jāpārrauga ceļā uz Direktīvā 2010/13/ES noteikto mērķu sasniegšanu gūtais progress. Turklāt dalība no atzara “MEDIA” finansētajās darbībās būtu jādefinē attiecīgajās darba programmās katrā gadījumā atsevišķi. |
| --- | --- |

(34)

Atkāpes no pienākuma izpildīt Direktīvā 2010/13/ES izklāstītos nosacījumus būtu jāpārbauda un pienācīgi pamatotos gadījumos jāpiešķir Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīm, ņemot vērā audiovizuālā tirgus konkrēto stāvokli attiecīgajā valstī un integrācijas pakāpi Eiropas audiovizuālās politikas satvarā. Būtu regulāri jāpārrauga ceļā uz Direktīvā 2010/13/ES noteikto mērķu sasniegšanu gūtais progress. Turklāt dalība no atzara “MEDIA” finansētajās darbībās būtu jādefinē attiecīgajās darba programmās katrā gadījumā atsevišķi.

| (35) | Programmai būtu jāveicina sadarbība starp Savienību un starptautiskajām organizācijām, tādām kā UNESCO, Eiropas Padome, ieskaitot Eurimages un Eiropas Audiovizuālo observatoriju (“Observatorija”), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) un Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācija. Programmai būtu arī jāpalīdz izpildīt Savienības saistības attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem, jo īpaši to kultūras dimensiju. Attiecībā uz audiovizuālo nozari Programmai būtu jānodrošina Savienības ieguldījums Observatorijas darbā. |
| --- | --- |

(35)

Programmai būtu jāveicina sadarbība starp Savienību un starptautiskajām organizācijām, tādām kā UNESCO, Eiropas Padome, ieskaitot Eurimages un Eiropas Audiovizuālo observatoriju (“Observatorija”), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) un Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācija. Programmai būtu arī jāpalīdz izpildīt Savienības saistības attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem, jo īpaši to kultūras dimensiju. Attiecībā uz audiovizuālo nozari Programmai būtu jānodrošina Savienības ieguldījums Observatorijas darbā.

| (36) | Atspoguļojot to, cik svarīgi ir risināt klimata pārmaiņas saskaņā ar Savienības apņemšanos īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu un sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, ar Programmu ir iecerēts sniegt ieguldījumu klimata politikas jomas rīcības integrēšanā un vispārējā mērķa sasniegšanā, lai 30 % no Savienības budžeta izdevumiem tiktu ieguldīti klimata mērķu sasniegšanā. Saskaņā ar Eiropas zaļo kursu kā ilgtspējīgas izaugsmes plānu šajā regulā paredzētajās darbībās būtu jāievēro princips “nekaitēt”. Programmas īstenošanas laikā būtu nepieciešams apzināt un ieviest attiecīgas darbības, nemainot Programmas pamatbūtību, un tās būtu atkārtoti jāizvērtē attiecīgā izvērtēšanas un pārskatīšanas procesa kontekstā. |
| --- | --- |

(36)

Atspoguļojot to, cik svarīgi ir risināt klimata pārmaiņas saskaņā ar Savienības apņemšanos īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu un sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, ar Programmu ir iecerēts sniegt ieguldījumu klimata politikas jomas rīcības integrēšanā un vispārējā mērķa sasniegšanā, lai 30 % no Savienības budžeta izdevumiem tiktu ieguldīti klimata mērķu sasniegšanā. Saskaņā ar Eiropas zaļo kursu kā ilgtspējīgas izaugsmes plānu šajā regulā paredzētajās darbībās būtu jāievēro princips “nekaitēt”. Programmas īstenošanas laikā būtu nepieciešams apzināt un ieviest attiecīgas darbības, nemainot Programmas pamatbūtību, un tās būtu atkārtoti jāizvērtē attiecīgā izvērtēšanas un pārskatīšanas procesa kontekstā.

| (37) | Vienkāršošanas un efektivitātes labad Komisijai būtu jāspēj budžeta saistības sadalīt gada maksājumos. Tādā gadījumā Komisijai būtu katru gadu jāuzņemas saistības par gada maksājumiem, ņemot vērā to darbību īstenošanas gaitu, kuras saņem finansiālo palīdzību, kā arī to paredzamās vajadzības un pieejamo budžetu. Komisijai būtu jāpaziņo dotācijas saņēmējiem indikatīvs grafiks, kas aptver atsevišķu gada maksājumu saistības. |
| --- | --- |

(37)

Vienkāršošanas un efektivitātes labad Komisijai būtu jāspēj budžeta saistības sadalīt gada maksājumos. Tādā gadījumā Komisijai būtu katru gadu jāuzņemas saistības par gada maksājumiem, ņemot vērā to darbību īstenošanas gaitu, kuras saņem finansiālo palīdzību, kā arī to paredzamās vajadzības un pieejamo budžetu. Komisijai būtu jāpaziņo dotācijas saņēmējiem indikatīvs grafiks, kas aptver atsevišķu gada maksājumu saistības.

| (38) | Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko, pamatojoties uz LESD 322. pantu, pieņēmuši Eiropas Parlaments un Padome. Minētie noteikumi ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (12) (“Finanšu regula”) un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei ar dotācijām, iepirkumu, godalgām un netiešo izpildi un paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai. |
| --- | --- |

(38)

Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko, pamatojoties uz LESD 322. pantu, pieņēmuši Eiropas Parlaments un Padome. Minētie noteikumi ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (12) (“Finanšu regula”) un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei ar dotācijām, iepirkumu, godalgām un netiešo izpildi un paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai.

| (39) | “LUX balva – Eiropas Parlamenta un Eiropas Kinoakadēmijas Eiropas skatītāju filmu balva” ir kļuvusi par īpašu Eiropas balvu, kas popularizē un izplata Eiropas filmas, kuras ārpus valstu robežām atspoguļo Eiropas identitāti un vērtības, un kas balstās uz sadarbību ar atzītu filmu radītāju kopienu un Eiropas kino organizācijām un tīkliem. |
| --- | --- |

(39)

“LUX balva – Eiropas Parlamenta un Eiropas Kinoakadēmijas Eiropas skatītāju filmu balva” ir kļuvusi par īpašu Eiropas balvu, kas popularizē un izplata Eiropas filmas, kuras ārpus valstu robežām atspoguļo Eiropas identitāti un vērtības, un kas balstās uz sadarbību ar atzītu filmu radītāju kopienu un Eiropas kino organizācijām un tīkliem.

| (40) | Kopš savas izveides Eiropas Savienības Jauniešu orķestris ir uzkrājis vienreizīgu pieredzi piekļuves mūzikai popularizēšanā, kā arī kultūru dialoga, savstarpējas cieņas un sapratnes veicināšanā caur kultūru, vienlaikus veicinot arī jaunu mūziķu karjeras attīstību un apmācību starptautiskā mērogā. Eiropas Savienības Jauniešu orķestra īpatnība ir tā, ka tas ir Eiropas orķestris, kurš ir izveidots ar Eiropas Parlamenta rezolūciju, kuram nav kultūras robežu un kura sastāvā ir jauni mūziķi no visas Eiropas, kas atlasīti pēc prasīgiem mākslinieciskajiem kritērijiem stingrā un pārredzamā ikgadējā noklausīšanās procedūrā, ko rīko visās dalībvalstīs. Šis īpašais ieguldījums Eiropas kultūras daudzveidībā un identitātē būtu jāatzīst, piemēram, paredzot darbības, kurās var pieteikties piedalīties Eiropas Savienības Jauniešu orķestris un līdzīgi Eiropas kultūras subjekti. Būtu jāparedz iespēja šādiem subjektiem piešķirt daudzgadu finansējumu, lai nodrošinātu to darbības stabilitāti. |
| --- | --- |

(40)

Kopš savas izveides Eiropas Savienības Jauniešu orķestris ir uzkrājis vienreizīgu pieredzi piekļuves mūzikai popularizēšanā, kā arī kultūru dialoga, savstarpējas cieņas un sapratnes veicināšanā caur kultūru, vienlaikus veicinot arī jaunu mūziķu karjeras attīstību un apmācību starptautiskā mērogā. Eiropas Savienības Jauniešu orķestra īpatnība ir tā, ka tas ir Eiropas orķestris, kurš ir izveidots ar Eiropas Parlamenta rezolūciju, kuram nav kultūras robežu un kura sastāvā ir jauni mūziķi no visas Eiropas, kas atlasīti pēc prasīgiem mākslinieciskajiem kritērijiem stingrā un pārredzamā ikgadējā noklausīšanās procedūrā, ko rīko visās dalībvalstīs. Šis īpašais ieguldījums Eiropas kultūras daudzveidībā un identitātē būtu jāatzīst, piemēram, paredzot darbības, kurās var pieteikties piedalīties Eiropas Savienības Jauniešu orķestris un līdzīgi Eiropas kultūras subjekti. Būtu jāparedz iespēja šādiem subjektiem piešķirt daudzgadu finansējumu, lai nodrošinātu to darbības stabilitāti.

| (41) | Organizācijām kultūras un radošajās nozarēs ar plašu Eiropas ģeogrāfisko aptvērumu, kuru aktivitātes ietver kultūras pakalpojumu nepastarpinātu sniegšanu Eiropas iedzīvotājiem un kuras tādējādi var tieši ietekmēt Eiropas identitāti, vajadzētu būt tiesībām uz Savienības atbalstu. |
| --- | --- |

(41)

Organizācijām kultūras un radošajās nozarēs ar plašu Eiropas ģeogrāfisko aptvērumu, kuru aktivitātes ietver kultūras pakalpojumu nepastarpinātu sniegšanu Eiropas iedzīvotājiem un kuras tādējādi var tieši ietekmēt Eiropas identitāti, vajadzētu būt tiesībām uz Savienības atbalstu.

| (42) | Lai nodrošinātu, ka līdzekļi no Savienības vispārējā budžeta tiek iedalīti efektīvi, ir nepieciešams, ka visām Programmas ietvaros veiktajām darbībām un aktivitātēm ir Eiropas pievienotā vērtība. Ir arī jānodrošina, ka tās papildina dalībvalstu aktivitātes. Būtu jācenšas panākt konsekvenci, papildināmību un sinerģiju ar finansēšanas programmām, kas atbalsta politikas jomas, kuras cieši saistītas savā starpā, nodrošinot, ka potenciālie atbalsta saņēmēji ir informēti par dažādajām finansējuma iespējām, un ar horizontālajām politikas jomām, piemēram, Savienības konkurences politiku. |
| --- | --- |

(42)

Lai nodrošinātu, ka līdzekļi no Savienības vispārējā budžeta tiek iedalīti efektīvi, ir nepieciešams, ka visām Programmas ietvaros veiktajām darbībām un aktivitātēm ir Eiropas pievienotā vērtība. Ir arī jānodrošina, ka tās papildina dalībvalstu aktivitātes. Būtu jācenšas panākt konsekvenci, papildināmību un sinerģiju ar finansēšanas programmām, kas atbalsta politikas jomas, kuras cieši saistītas savā starpā, nodrošinot, ka potenciālie atbalsta saņēmēji ir informēti par dažādajām finansējuma iespējām, un ar horizontālajām politikas jomām, piemēram, Savienības konkurences politiku.

| (43) | Finansiāls atbalsts samērīgā veidā būtu jāizmanto tam, lai novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas, un darbībām nevajadzētu pārklāties ar privātu finansējumu vai to izstumt, vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(43)

Finansiāls atbalsts samērīgā veidā būtu jāizmanto tam, lai novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas, un darbībām nevajadzētu pārklāties ar privātu finansējumu vai to izstumt, vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū.

| (44) | Ir svarīgi, lai Programma pievērstos Eiropas kultūras un radošo nozaru strukturālajiem izaicinājumiem, ko ir saasinājusi Covid-19 pandēmija. Programma atspoguļo Eiropas kultūras un mediju būtisko lomu iedzīvotāju labbūtībā un viņu spējā pieņemt uz informāciju balstītus lēmumus. Programmai kopā ar citām attiecīgām Savienības finansējuma programmām un Next Generation EU būtu jāatbalsta kultūras un radošo nozaru īstermiņa atveseļošana, jāuzlabo to ilgtermiņa noturība un konkurētspēja, lai labāk risinātu iespējamās nopietnās krīzes nākotnē, un jāatbalsta to digitālā un ekoloģiskā pārkārtošanās. |
| --- | --- |

(44)

Ir svarīgi, lai Programma pievērstos Eiropas kultūras un radošo nozaru strukturālajiem izaicinājumiem, ko ir saasinājusi Covid-19 pandēmija. Programma atspoguļo Eiropas kultūras un mediju būtisko lomu iedzīvotāju labbūtībā un viņu spējā pieņemt uz informāciju balstītus lēmumus. Programmai kopā ar citām attiecīgām Savienības finansējuma programmām un Next Generation EU būtu jāatbalsta kultūras un radošo nozaru īstermiņa atveseļošana, jāuzlabo to ilgtermiņa noturība un konkurētspēja, lai labāk risinātu iespējamās nopietnās krīzes nākotnē, un jāatbalsta to digitālā un ekoloģiskā pārkārtošanās.

| (45) | Programmas politikas mērķi tiek īstenoti, izmantojot arī finanšu instrumentus un budžeta garantijas saskaņā ar 2021.–2027. gada programmas InvestEU politikas logiem, kas cita starpā turpina nodrošināt vieglāku piekļuvi finansējumam maziem un vidējiem uzņēmumiem un organizācijām kultūras un radošajās nozarēs. |
| --- | --- |

(45)

Programmas politikas mērķi tiek īstenoti, izmantojot arī finanšu instrumentus un budžeta garantijas saskaņā ar 2021.–2027. gada programmas InvestEU politikas logiem, kas cita starpā turpina nodrošināt vieglāku piekļuvi finansējumam maziem un vidējiem uzņēmumiem un organizācijām kultūras un radošajās nozarēs.

| (46) | Programmas projektu īstenošanas ietekme, kvalitāte un efektivitāte būtu jāuzskata par svarīgiem izvērtēšanas kritērijiem attiecīgo projektu atlasē. Ņemot vērā tehnisko zinātību, kas vajadzīga, lai novērtētu priekšlikumus konkrētām Programmas darbībām, šādu priekšlikumu izvērtēšanas komiteju (“izvērtēšanas komitejas”) locekļi var būt ārējie eksperti. Izvēloties ārējos ekspertus, būtu pienācīgi jāņem vērā viņu profesionālā pieredze un konkrētās komitejas dzimumu līdzsvars. |
| --- | --- |

(46)

Programmas projektu īstenošanas ietekme, kvalitāte un efektivitāte būtu jāuzskata par svarīgiem izvērtēšanas kritērijiem attiecīgo projektu atlasē. Ņemot vērā tehnisko zinātību, kas vajadzīga, lai novērtētu priekšlikumus konkrētām Programmas darbībām, šādu priekšlikumu izvērtēšanas komiteju (“izvērtēšanas komitejas”) locekļi var būt ārējie eksperti. Izvēloties ārējos ekspertus, būtu pienācīgi jāņem vērā viņu profesionālā pieredze un konkrētās komitejas dzimumu līdzsvars.

| (47) | Programmā būtu jāiekļauj realizējama un viegli pārvaldāma kvalitatīvu un kvantitatīvu darbības rādītāju sistēma, ar ko sekot Programmas darbībām un nepārtraukti uzraudzīt tās rezultātus. Šāda uzraudzība un informācijas un komunikācijas darbības, kas saistītas ar Programmu un tās darbībām, būtu jābalsta uz trīs Programmas atzariem. |
| --- | --- |

(47)

Programmā būtu jāiekļauj realizējama un viegli pārvaldāma kvalitatīvu un kvantitatīvu darbības rādītāju sistēma, ar ko sekot Programmas darbībām un nepārtraukti uzraudzīt tās rezultātus. Šāda uzraudzība un informācijas un komunikācijas darbības, kas saistītas ar Programmu un tās darbībām, būtu jābalsta uz trīs Programmas atzariem.

| (48) | Ņemot vērā to, cik svarīgi un sarežģīti ir vākt un analizēt datus un izmērīt kultūras politikas ietekmi, Komisijai būtu jāpalīdz apkopot pierādījumus un statistikas datus par tendencēm un attīstību kultūras un radošajās nozarēs, izmantojot savu un citu attiecīgo pētniecības iestāžu zinātību, un būtu regulāri jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par savāktajiem datiem. |
| --- | --- |

(48)

Ņemot vērā to, cik svarīgi un sarežģīti ir vākt un analizēt datus un izmērīt kultūras politikas ietekmi, Komisijai būtu jāpalīdz apkopot pierādījumus un statistikas datus par tendencēm un attīstību kultūras un radošajās nozarēs, izmantojot savu un citu attiecīgo pētniecības iestāžu zinātību, un būtu regulāri jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par savāktajiem datiem.

| (49) | Programma būtu jāizveido septiņu gadu laikposmam, lai tās ilgumu saskaņotu ar daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam ilgumu, kas noteikta Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2093 (13) (“2021.–2027. gada DFS”). |
| --- | --- |

(49)

Programma būtu jāizveido septiņu gadu laikposmam, lai tās ilgumu saskaņotu ar daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam ilgumu, kas noteikta Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2093 (13) (“2021.–2027. gada DFS”).

| (50) | Šī regula nosaka Programmas finansējumu, kam jāveido galvenā atsauces summa Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (14), 18. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(50)

Šī regula nosaka Programmas finansējumu, kam jāveido galvenā atsauces summa Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (14), 18. punkta nozīmē.

| (51) | Programmai piemēro Finanšu regulu. Finanšu regulā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, ieskaitot trešām personām paredzētās, godalgām, iepirkumu, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu. |
| --- | --- |

(51)

Programmai piemēro Finanšu regulu. Finanšu regulā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, ieskaitot trešām personām paredzētās, godalgām, iepirkumu, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu.

| (52) | Finansēšanas veidi un apgūšanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu, vajadzību pēc administratīvās vienkāršošanas, jo īpaši pieteikšanās procesā, visu iesaistīto personu labā un sagaidāmo neatbilstības risku. Izdarot minēto izvēli, būtu jāapsver vienreizēju maksājumu, vienības izmaksu un vienotas likmes izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(52)

Finansēšanas veidi un apgūšanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu, vajadzību pēc administratīvās vienkāršošanas, jo īpaši pieteikšanās procesā, visu iesaistīto personu labā un sagaidāmo neatbilstības risku. Izdarot minēto izvēli, būtu jāapsver vienreizēju maksājumu, vienības izmaksu un vienotas likmes izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.

| (53) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (15) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (16), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (17) un (ES) 2017/1939 (18) Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pasākumiem attiecībā uz pārkāpumu, arī krāpšanas, novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un – attiecīgā gadījumā – administratīvu sodu uzlikšanu. Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 OLAF ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, ieskaitot pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (19). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Eiropas Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas īsteno ciešāku sadarbību, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939, – EPPO nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. |
| --- | --- |

(53)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (15) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (16), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (17) un (ES) 2017/1939 (18) Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pasākumiem attiecībā uz pārkāpumu, arī krāpšanas, novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un – attiecīgā gadījumā – administratīvu sodu uzlikšanu. Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 OLAF ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, ieskaitot pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (19). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Eiropas Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas īsteno ciešāku sadarbību, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939, – EPPO nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas.

| (54) | Vajadzētu būt iespējai izcilības zīmoga marķējumu, kura pamatā ir konkrēts kritēriju kopums, piešķirt kvalitatīviem tādu darbību priekšlikumiem, kuras ir tiesīgas saņemt Programmas finansējumu, bet kuras budžeta ierobežojumu dēļ nevar finansēt. Izcilības zīmoga marķējums apliecina priekšlikuma kvalitāti, un tādējādi ir vienkāršāk meklēt alternatīvu finansējumu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda vai Eiropas Sociālā fonda Plus. Attiecībā uz darbībām, par kurām varētu piešķirt izcilības zīmoga marķējumu, attiecīgajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus būtu jāsniedz papildu informācija. |
| --- | --- |

(54)

Vajadzētu būt iespējai izcilības zīmoga marķējumu, kura pamatā ir konkrēts kritēriju kopums, piešķirt kvalitatīviem tādu darbību priekšlikumiem, kuras ir tiesīgas saņemt Programmas finansējumu, bet kuras budžeta ierobežojumu dēļ nevar finansēt. Izcilības zīmoga marķējums apliecina priekšlikuma kvalitāti, un tādējādi ir vienkāršāk meklēt alternatīvu finansējumu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda vai Eiropas Sociālā fonda Plus. Attiecībā uz darbībām, par kurām varētu piešķirt izcilības zīmoga marķējumu, attiecīgajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus būtu jāsniedz papildu informācija.

| (55) | Ievērojot LESD 349. pantu un ņemot vērā Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”, būtu jānovērtē minētajā panta minēto reģionu konkrētais ieguldījums Savienības kultūras daudzveidībā, kā arī to loma apmaiņas veicināšanā, tostarp izmantojot mobilitāti un sadarbību ar cilvēkiem un organizācijām no trešām valstīm, jo īpaši no to kaimiņvalstīm. Ievērojot Padomes Lēmumu 2013/755/ES (20) un ņemot vērā aizjūras zemju un teritoriju ieguldījumu Savienības starptautiskajā kultūras ietekmē, personas un subjekti, kas iedibināti aizjūras zemēs un teritorijās, ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar Programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. Tādējādi iedzīvotājiem vajadzētu būt iespējamam vienlīdzīgi gūt labumu no konkurences priekšrocībām, ko kultūras un radošās industrijas var piedāvāt, jo īpaši ekonomikas izaugsmei un nodarbinātībai. |
| --- | --- |

(55)

Ievērojot LESD 349. pantu un ņemot vērā Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”, būtu jānovērtē minētajā panta minēto reģionu konkrētais ieguldījums Savienības kultūras daudzveidībā, kā arī to loma apmaiņas veicināšanā, tostarp izmantojot mobilitāti un sadarbību ar cilvēkiem un organizācijām no trešām valstīm, jo īpaši no to kaimiņvalstīm. Ievērojot Padomes Lēmumu 2013/755/ES (20) un ņemot vērā aizjūras zemju un teritoriju ieguldījumu Savienības starptautiskajā kultūras ietekmē, personas un subjekti, kas iedibināti aizjūras zemēs un teritorijās, ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar Programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. Tādējādi iedzīvotājiem vajadzētu būt iespējamam vienlīdzīgi gūt labumu no konkurences priekšrocībām, ko kultūras un radošās industrijas var piedāvāt, jo īpaši ekonomikas izaugsmei un nodarbinātībai.

| (56) | Lai nodrošinātu efektīvu izvērtējumu par Programmas progresu virzībā uz tās mērķu sasniegšanu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz pārraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi un uz Programmas rādītāju pārskatīšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (21). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(56)

Lai nodrošinātu efektīvu izvērtējumu par Programmas progresu virzībā uz tās mērķu sasniegšanu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz pārraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi un uz Programmas rādītāju pārskatīšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (21). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (57) | Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punktu dotāciju ir iespējams piešķirt par jau uzsāktu darbību, ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka darbību bija nepieciešams uzsākt pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas. Tomēr izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav attiecināmās Savienības finansējumam, izņemot pienācīgi pamatotus izņēmuma gadījumus. Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 4. punktu izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav attiecināmas Savienības finansējumam arī darbības dotāciju gadījumā, un dotācijas nolīgums ir jāparaksta četru mēnešu laikā pēc atbalsta saņēmēja finanšu gada sākuma. Lai izvairītos no jebkādiem traucējumiem Savienības atbalsta sniegšanā, kuri varētu kaitēt Savienības interesēm, vajadzētu būt iespējamam finansēšanas lēmumā uz noteiktu laiku 2021.–2027. gada DFS darbības sākumā un tikai pienācīgi pamatotos gadījumos paredzēt pasākumu un izmaksu attiecināmību no 2021. gada 1. janvāra, pat ja minētie pasākumi tika īstenoti un minētās izmaksas radās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas. |
| --- | --- |

(57)

Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punktu dotāciju ir iespējams piešķirt par jau uzsāktu darbību, ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka darbību bija nepieciešams uzsākt pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas. Tomēr izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav attiecināmās Savienības finansējumam, izņemot pienācīgi pamatotus izņēmuma gadījumus. Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 4. punktu izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav attiecināmas Savienības finansējumam arī darbības dotāciju gadījumā, un dotācijas nolīgums ir jāparaksta četru mēnešu laikā pēc atbalsta saņēmēja finanšu gada sākuma. Lai izvairītos no jebkādiem traucējumiem Savienības atbalsta sniegšanā, kuri varētu kaitēt Savienības interesēm, vajadzētu būt iespējamam finansēšanas lēmumā uz noteiktu laiku 2021.–2027. gada DFS darbības sākumā un tikai pienācīgi pamatotos gadījumos paredzēt pasākumu un izmaksu attiecināmību no 2021. gada 1. janvāra, pat ja minētie pasākumi tika īstenoti un minētās izmaksas radās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas.

| (58) | Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu, Programmu būtu jānovērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu Programmas ietekmi uz vietas. |
| --- | --- |

(58)

Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu, Programmu būtu jānovērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu Programmas ietekmi uz vietas.

| (59) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras pieņemt darba programmas. Minētās īstenošanas pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (22). Jo īpaši, kā paredzēts šajā regulā, termiņiem vajadzētu būt samērīgiem un tiem būtu jādod komitejas locekļiem reālas iespējas laikus izskatīt īstenošanas akta projektu un paust savu viedokli. |
| --- | --- |

(59)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras pieņemt darba programmas. Minētās īstenošanas pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (22). Jo īpaši, kā paredzēts šajā regulā, termiņiem vajadzētu būt samērīgiem un tiem būtu jādod komitejas locekļiem reālas iespējas laikus izskatīt īstenošanas akta projektu un paust savu viedokli.

| (60) | Ir jānodrošina, ka programma “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1295/2013 (23) (“2014.–2020. gada programma”) tiek pareizi noslēgta, jo īpaši attiecībā uz tās pārvaldības daudzgadu pasākumu turpināšanu, piemēram, tehniskās un administratīvās palīdzības finansēšanu. No 2021. gada 1. janvāra ar tehnisko un administratīvo palīdzību vajadzības gadījumā būtu jānodrošina to darbību pārvaldība, kuras līdz 2020. gada 31. decembrim vēl nav pabeigtas 2014.–2020. gada Programmā. |
| --- | --- |

(60)

Ir jānodrošina, ka programma “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1295/2013 (23) (“2014.–2020. gada programma”) tiek pareizi noslēgta, jo īpaši attiecībā uz tās pārvaldības daudzgadu pasākumu turpināšanu, piemēram, tehniskās un administratīvās palīdzības finansēšanu. No 2021. gada 1. janvāra ar tehnisko un administratīvo palīdzību vajadzības gadījumā būtu jānodrošina to darbību pārvaldība, kuras līdz 2020. gada 31. decembrim vēl nav pabeigtas 2014.–2020. gada Programmā.

| (61) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Hartā. Konkrēti, šīs regulas mērķis ir pilnībā nodrošināt tiesības uz vīriešu un sieviešu līdztiesību un tiesības uz nediskriminēšanu dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, kā noteikts Hartas 21. un 23. pantā. Šī regula saskan arī ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām. |
| --- | --- |

(61)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Hartā. Konkrēti, šīs regulas mērķis ir pilnībā nodrošināt tiesības uz vīriešu un sieviešu līdztiesību un tiesības uz nediskriminēšanu dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, kā noteikts Hartas 21. un 23. pantā. Šī regula saskan arī ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām.

| (62) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to transnacionālā rakstura, finansēto mobilitātes un sadarbības pasākumu lielā skaita un plašā ģeogrāfiskā tvēruma dēļ, to ietekmes uz mācību mobilitātes piekļūstamību un – vispārīgāk – uz Savienības integrāciju dēļ, un to pastiprinātās starptautiskās dimensijas dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(62)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to transnacionālā rakstura, finansēto mobilitātes un sadarbības pasākumu lielā skaita un plašā ģeogrāfiskā tvēruma dēļ, to ietekmes uz mācību mobilitātes piekļūstamību un – vispārīgāk – uz Savienības integrāciju dēļ, un to pastiprinātās starptautiskās dimensijas dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (63) | Tāpēc Regula (ES) Nr. 1295/2013 būtu jāatceļ no 2021. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(63)

Tāpēc Regula (ES) Nr. 1295/2013 būtu jāatceļ no 2021. gada 1. janvāra.

| (64) | Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai īstenošanu varētu sākt no 2021.–2027. gada DFS darbības sākuma, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā un tā būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(64)

Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai īstenošanu varētu sākt no 2021.–2027. gada DFS darbības sākuma, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā un tā būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido programmu “Radošā Eiropa” (“Programma”) uz 2021.–2027. gada DFS darbības laiku.

Ar to nosaka Programmas mērķus, budžetu laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma veidus un šāda finansējuma sniegšanas noteikumus.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “kultūras un radošās nozares” ir visas nozares:






  a) | kuru aktivitātes, no kurām daudzām piemīt potenciāls radīt inovācijas un darbvietas, jo īpaši pateicoties intelektuālajam īpašumam:






  i) | ir balstītas uz kultūras vērtībām un mākslinieciskajām un citām individuālām vai kolektīvām radošajām izpausmēm; un |
| --- | --- | --- | --- |

1)

“kultūras un radošās nozares” ir visas nozares:

a)

kuru aktivitātes, no kurām daudzām piemīt potenciāls radīt inovācijas un darbvietas, jo īpaši pateicoties intelektuālajam īpašumam:

i)

ir balstītas uz kultūras vērtībām un mākslinieciskajām un citām individuālām vai kolektīvām radošajām izpausmēm; un

| ii) | ietver tādu preču un pakalpojumu izstrādi, radīšanu, ražošanu, izplatīšanu un saglabāšanu, kas iemieso kultūras, mākslinieciskās vai citas radošās izpausmes, kā arī ar tiem saistītās funkcijas, piemēram, izglītību vai pārvaldību; |
| --- | --- |

ii)

ietver tādu preču un pakalpojumu izstrādi, radīšanu, ražošanu, izplatīšanu un saglabāšanu, kas iemieso kultūras, mākslinieciskās vai citas radošās izpausmes, kā arī ar tiem saistītās funkcijas, piemēram, izglītību vai pārvaldību;

| b) | neatkarīgi no:






  i) | tā, vai minēto nozaru aktivitātes ir vai nav vērstas uz tirgu; |
| --- | --- | --- |

b)

neatkarīgi no:

i)

tā, vai minēto nozaru aktivitātes ir vai nav vērstas uz tirgu;

| ii) | tās struktūras veida, kas veic minētās aktivitātes; un |
| --- | --- |

ii)

tās struktūras veida, kas veic minētās aktivitātes; un

| iii) | tā, kā minētā struktūra tiek finansēta; |
| --- | --- |

iii)

tā, kā minētā struktūra tiek finansēta;

pie minētajām nozarēm pieder, cita starpā, arhitektūra, arhīvi, bibliotēkas un muzeji, daiļamatniecība, audiovizuālā nozare (tostarp kino, televīzija, videospēles un multivide), materiālais un nemateriālais kultūras mantojums, dizains (tostarp modes dizains), festivāli, mūzika, literatūra, izpildītājmāksla (tostarp teātris un deja), grāmatniecība un izdevējdarbība, radio un vizuālā māksla;

| 2) | “tiesību subjekts” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas izveidota un kas par tādu atzīta saskaņā ar valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kam piemīt tiesībsubjektība un kas, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības un uzņemties pienākumus, vai jebkurš subjekts, kas nav juridiska persona, kā minēts Finanšu regulas 197. panta 2. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

2)

“tiesību subjekts” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas izveidota un kas par tādu atzīta saskaņā ar valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kam piemīt tiesībsubjektība un kas, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības un uzņemties pienākumus, vai jebkurš subjekts, kas nav juridiska persona, kā minēts Finanšu regulas 197. panta 2. punkta c) apakšpunktā;

| 3) | “finansējuma apvienošanas darbība” ir Savienības budžeta atbalstītas darbības, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no Savienības budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, vai no komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem. |
| --- | --- |

3)

“finansējuma apvienošanas darbība” ir Savienības budžeta atbalstītas darbības, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no Savienības budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, vai no komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem.

3. pants

Programmas mērķi

1.   Programmas vispārīgie mērķi ir:

| a) | aizsargāt, attīstīt un popularizēt Eiropas kultūru un valodu daudzveidību un mantojumu; |
| --- | --- |

a)

aizsargāt, attīstīt un popularizēt Eiropas kultūru un valodu daudzveidību un mantojumu;

| b) | palielināt kultūras un radošo nozaru, jo īpaši audiovizuālās nozares, konkurētspēju un ekonomisko potenciālu. |
| --- | --- |

b)

palielināt kultūras un radošo nozaru, jo īpaši audiovizuālās nozares, konkurētspēju un ekonomisko potenciālu.

2.   Programmas konkrētie mērķi ir šādi:

| a) | Eiropas līmenī pastiprināt māksliniecisko un kultūras sadarbību, lai sniegtu atbalstu Eiropas darbu radīšanai un nostiprinātu Eiropas kultūras un radošo nozaru ekonomisko, sociālo un ārējo dimensiju un inovāciju un mobilitāti Eiropas kultūras un radošajās nozarēs; |
| --- | --- |

a)

Eiropas līmenī pastiprināt māksliniecisko un kultūras sadarbību, lai sniegtu atbalstu Eiropas darbu radīšanai un nostiprinātu Eiropas kultūras un radošo nozaru ekonomisko, sociālo un ārējo dimensiju un inovāciju un mobilitāti Eiropas kultūras un radošajās nozarēs;

| b) | Eiropas audiovizuālajā nozarē veicināt konkurētspēju, mērogojamību, sadarbību, inovāciju un ilgtspēju, tostarp ar mobilitātes palīdzību; |
| --- | --- |

b)

Eiropas audiovizuālajā nozarē veicināt konkurētspēju, mērogojamību, sadarbību, inovāciju un ilgtspēju, tostarp ar mobilitātes palīdzību;

| c) | veicināt politisko sadarbību un inovatīvas darbības, kas atbalsta visus Programmas atzarus, un veicināt daudzveidīgu, neatkarīgu un plurālistisku mediju vidi un medijpratību, tādējādi veicinot mākslinieciskās izpausmes brīvību, kultūru dialogu un sociālo iekļaušanu. |
| --- | --- |

c)

veicināt politisko sadarbību un inovatīvas darbības, kas atbalsta visus Programmas atzarus, un veicināt daudzveidīgu, neatkarīgu un plurālistisku mediju vidi un medijpratību, tādējādi veicinot mākslinieciskās izpausmes brīvību, kultūru dialogu un sociālo iekļaušanu.

3.   Programmai ir šādi atzari:

| a) | Kultūras atzars, kas aptver kultūras un radošās nozares, izņemot audiovizuālo nozari; |
| --- | --- |

a)

Kultūras atzars, kas aptver kultūras un radošās nozares, izņemot audiovizuālo nozari;

| b) | atzars “MEDIA”, kas aptver audiovizuālo nozari; |
| --- | --- |

b)

atzars “MEDIA”, kas aptver audiovizuālo nozari;

| c) | Starpnozaru atzars, kas aptver darbības visās kultūras un radošajās nozarēs. |
| --- | --- |

c)

Starpnozaru atzars, kas aptver darbības visās kultūras un radošajās nozarēs.

4.   Atzīstot kultūras patieso un ekonomisko vērtību, Programmas mērķus sasniedz ar tādām darbībām, kam ir Eiropas pievienotā vērtība. Eiropas pievienoto vērtību nodrošina cita starpā ar:

| a) | transnacionāla rakstura darbībām un aktivitātēm, kas papildina reģionālās, valstu, starptautiskās un citas Savienības programmas un politikas virzienus, tādējādi veicinot Eiropas kopīgās saknes un kultūras daudzveidību; |
| --- | --- |

a)

transnacionāla rakstura darbībām un aktivitātēm, kas papildina reģionālās, valstu, starptautiskās un citas Savienības programmas un politikas virzienus, tādējādi veicinot Eiropas kopīgās saknes un kultūras daudzveidību;

| b) | pārrobežu sadarbību, izmantojot arī mobilitāti, starp organizācijām un profesionāļiem kultūras un radošā nozarē, un šādas sadarbības potenciālu, lai reaģētu uz kopīgiem izaicinājumiem, tostarp digitālo pāreju, un lai veicinātu piekļuvi kultūrai, pilsoņu aktīvu iesaistīšanos un kultūru dialogu; |
| --- | --- |

b)

pārrobežu sadarbību, izmantojot arī mobilitāti, starp organizācijām un profesionāļiem kultūras un radošā nozarē, un šādas sadarbības potenciālu, lai reaģētu uz kopīgiem izaicinājumiem, tostarp digitālo pāreju, un lai veicinātu piekļuvi kultūrai, pilsoņu aktīvu iesaistīšanos un kultūru dialogu;

| c) | Savienības atbalsta veicinātiem apjomradītiem ietaupījumiem, izaugsmi un darbvietām, kuri rada iespēju piesaistīt papildu finansējumu; |
| --- | --- |

c)

Savienības atbalsta veicinātiem apjomradītiem ietaupījumiem, izaugsmi un darbvietām, kuri rada iespēju piesaistīt papildu finansējumu;

| d) | vienlīdzīgāku konkurences apstākļu panākšanu, veicot darbības ar Eiropas pievienoto vērtību atzarā “MEDIA”, kurās ņemtas vērā dažādu valstu īpatnības, jo īpaši attiecībā uz satura producēšanu un izplatīšanu, piekļuvi saturam, to tirgu lielumu un specifiku un kultūru un valodu daudzveidību, tādā veidā, kas paplašina to valstu līdzdalību, kurām ir atšķirīga audiovizuālā kapacitāte, un stiprina sadarbību starp minētajām valstīm. |
| --- | --- |

d)

vienlīdzīgāku konkurences apstākļu panākšanu, veicot darbības ar Eiropas pievienoto vērtību atzarā “MEDIA”, kurās ņemtas vērā dažādu valstu īpatnības, jo īpaši attiecībā uz satura producēšanu un izplatīšanu, piekļuvi saturam, to tirgu lielumu un specifiku un kultūru un valodu daudzveidību, tādā veidā, kas paplašina to valstu līdzdalību, kurām ir atšķirīga audiovizuālā kapacitāte, un stiprina sadarbību starp minētajām valstīm.

5.   Programmas mērķus īsteno tā, lai veicinātu iekļaušanu, vienlīdzību, daudzveidību un līdzdalību, ko attiecīgā gadījumā sasniedz ar konkrētiem stimuliem, ar kuriem:

| a) | nodrošina, ka personām ar invaliditāti, pie minoritātēm piederošām personām un pie marginalizētām grupām piederošām personām ir piekļuve kultūras un radošajām nozarēm, un veicina viņu aktīvu līdzdalību minētajās nozarēs, tostarp gan radošajā procesā, gan auditorijas piesaistē; un |
| --- | --- |

a)

nodrošina, ka personām ar invaliditāti, pie minoritātēm piederošām personām un pie marginalizētām grupām piederošām personām ir piekļuve kultūras un radošajām nozarēm, un veicina viņu aktīvu līdzdalību minētajās nozarēs, tostarp gan radošajā procesā, gan auditorijas piesaistē; un

| b) | veicina dzimumu līdztiesību, jo īpaši kā radošuma, ekonomikas izaugsmes un inovācijas virzītājspēku. |
| --- | --- |

b)

veicina dzimumu līdztiesību, jo īpaši kā radošuma, ekonomikas izaugsmes un inovācijas virzītājspēku.

4. pants

Programmas darbības

Programma atbalsta darbības, kas atbilst 5., 6. un 7. pantā noteiktajām prioritātēm un I pielikumā izklāstītajiem aprakstiem.

5. pants

Kultūras atzars

1.   Atbilstoši 3. pantā minētajiem Programmas mērķiem Kultūras atzaram ir šādas prioritātes:

| a) | stiprināt transnacionālo sadarbību un Eiropas darbu radīšanas, aprites un pamanāmības pārrobežu dimensiju, un kultūras un radošo nozaru profesionāļu mobilitāti; |
| --- | --- |

a)

stiprināt transnacionālo sadarbību un Eiropas darbu radīšanas, aprites un pamanāmības pārrobežu dimensiju, un kultūras un radošo nozaru profesionāļu mobilitāti;

| b) | palielināt piekļuvi kultūrai un līdzdalību tajā un palielināt auditorijas iesaisti, un uzlabot auditorijas attīstīšanu visā Eiropā; |
| --- | --- |

b)

palielināt piekļuvi kultūrai un līdzdalību tajā un palielināt auditorijas iesaisti, un uzlabot auditorijas attīstīšanu visā Eiropā;

| c) | sekmēt sabiedrības noturību un veicināt sociālo iekļaušanu un kultūru dialogu ar kultūras un kultūras mantojuma palīdzību; |
| --- | --- |

c)

sekmēt sabiedrības noturību un veicināt sociālo iekļaušanu un kultūru dialogu ar kultūras un kultūras mantojuma palīdzību;

| d) | palielināt Eiropas kultūras un radošo nozaru, tostarp šajās nozarēs strādājošo cilvēku, spēju attīstīt talantus, ieviest jauninājumus, plaukt un radīt darbvietas un izaugsmi; |
| --- | --- |

d)

palielināt Eiropas kultūras un radošo nozaru, tostarp šajās nozarēs strādājošo cilvēku, spēju attīstīt talantus, ieviest jauninājumus, plaukt un radīt darbvietas un izaugsmi;

| e) | nostiprināt Eiropas identitāti un vērtības caur kultūras izpratni, mākslas izglītību un kultūrā balstītu radošumu izglītībā; |
| --- | --- |

e)

nostiprināt Eiropas identitāti un vērtības caur kultūras izpratni, mākslas izglītību un kultūrā balstītu radošumu izglītībā;

| f) | veicināt Eiropas kultūras un radošo nozaru spēju veidošanu, ieskaitot organizācijas uz vietas un mikroorganizācijas, lai tās varētu būt starptautiski aktīvas; |
| --- | --- |

f)

veicināt Eiropas kultūras un radošo nozaru spēju veidošanu, ieskaitot organizācijas uz vietas un mikroorganizācijas, lai tās varētu būt starptautiski aktīvas;

| g) | ar kultūras palīdzību veicināt Savienības starptautisko attiecību vispārējo stratēģiju. |
| --- | --- |

g)

ar kultūras palīdzību veicināt Savienības starptautisko attiecību vispārējo stratēģiju.

2.   Darbības, ar kurām īsteno šā panta 1. punktā noteiktās prioritātes, ir izklāstītas I pielikuma 1. iedaļā.

6. pants

Atzars “MEDIA”

1.   Atbilstoši 3. pantā minētajiem Programmas mērķiem atzaram “MEDIA” ir šādas prioritātes:

| a) | attīstīt talantus, kompetenci un prasmes un stimulēt pārrobežu sadarbību, mobilitāti un inovāciju Eiropas audiovizuālo darbu radīšanā un producēšanā, tādējādi rosinot sadarbību starp dalībvalstīm ar atšķirīgu audiovizuālo kapacitāti; |
| --- | --- |

a)

attīstīt talantus, kompetenci un prasmes un stimulēt pārrobežu sadarbību, mobilitāti un inovāciju Eiropas audiovizuālo darbu radīšanā un producēšanā, tādējādi rosinot sadarbību starp dalībvalstīm ar atšķirīgu audiovizuālo kapacitāti;

| b) | uzlabot Eiropas audiovizuālo darbu apriti, popularizēšanu, izplatīšanu tiešsaistē un izplatīšanu kinoteātros gan Savienībā, gan starptautiskā mērogā jaunajā digitālajā vidē, tostarp izmantojot inovatīvus uzņēmējdarbības modeļus; |
| --- | --- |

b)

uzlabot Eiropas audiovizuālo darbu apriti, popularizēšanu, izplatīšanu tiešsaistē un izplatīšanu kinoteātros gan Savienībā, gan starptautiskā mērogā jaunajā digitālajā vidē, tostarp izmantojot inovatīvus uzņēmējdarbības modeļus;

| c) | popularizēt Eiropas audiovizuālos darbus, tostarp mantojuma darbus, un atbalstīt visu vecumu auditoriju, jo īpaši jauniešu auditoriju, iesaisti un piesaisti visā Eiropā un ārpus tās. |
| --- | --- |

c)

popularizēt Eiropas audiovizuālos darbus, tostarp mantojuma darbus, un atbalstīt visu vecumu auditoriju, jo īpaši jauniešu auditoriju, iesaisti un piesaisti visā Eiropā un ārpus tās.

2.   Šā panta 1. punktā noteiktās prioritātes īsteno, sniedzot atbalstu Eiropas darbu izstrādei, producēšanai, popularizēšanai un izplatīšanai un atbalstu piekļuvei minētajiem darbiem, nolūkā sasniegt dažādas auditorijas Eiropā un citur pasaulē, tādējādi pielāgojoties jaunām tirgus norisēm un papildinot Direktīvas 2010/13/ES īstenošanu.

3.   Darbības, ar kurām īsteno šā panta 1. punktā noteiktās prioritātes, ir izklāstītas I pielikuma 2. iedaļā.

7. pants

Starpnozaru atzars

1.   Atbilstoši 3. pantā minētajiem Programmas mērķiem Starpnozaru atzaram ir šādas prioritātes:

| a) | atbalstīt starpnozaru un transnacionālu politisko sadarbību, arī sadarbību attiecībā uz kultūras lomas veicināšanu sociālajā iekļaušanā un sadarbību attiecībā uz mākslinieciskās izpausmes brīvību, sekmēt Programmas pamanāmību un atbalstīt Programmas rezultātu pārnesamību; |
| --- | --- |

a)

atbalstīt starpnozaru un transnacionālu politisko sadarbību, arī sadarbību attiecībā uz kultūras lomas veicināšanu sociālajā iekļaušanā un sadarbību attiecībā uz mākslinieciskās izpausmes brīvību, sekmēt Programmas pamanāmību un atbalstīt Programmas rezultātu pārnesamību;

| b) | rosināt novatoriskas pieejas satura veidošanai, piekļūstamībai, izplatīšanai un popularizēšanai kultūras un radošajās nozarēs un citās nozarēs, tostarp ņemot vērā digitālo pāreju, attiecībā gan uz tirgus, gan nekomerciālajiem aspektiem; |
| --- | --- |

b)

rosināt novatoriskas pieejas satura veidošanai, piekļūstamībai, izplatīšanai un popularizēšanai kultūras un radošajās nozarēs un citās nozarēs, tostarp ņemot vērā digitālo pāreju, attiecībā gan uz tirgus, gan nekomerciālajiem aspektiem;

| c) | veicināt starpnozaru aktivitātes, kuru mērķis ir pielāgoties strukturālajām un tehnoloģiskajām pārmaiņām, ar ko saskaras mediji, tostarp sekmējot brīvu, daudzveidīgu un plurālistisku mediju vidi, kvalitatīvu žurnālistiku un medijpratību, tostarp digitālajā vidē; |
| --- | --- |

c)

veicināt starpnozaru aktivitātes, kuru mērķis ir pielāgoties strukturālajām un tehnoloģiskajām pārmaiņām, ar ko saskaras mediji, tostarp sekmējot brīvu, daudzveidīgu un plurālistisku mediju vidi, kvalitatīvu žurnālistiku un medijpratību, tostarp digitālajā vidē;

| d) | atbalstīt Programmas biroju izveidi iesaistītajās valstīs un Programmas biroju aktivitātes un veicināt pārrobežu sadarbību un paraugprakses apmaiņu kultūras un radošajās nozarēs. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt Programmas biroju izveidi iesaistītajās valstīs un Programmas biroju aktivitātes un veicināt pārrobežu sadarbību un paraugprakses apmaiņu kultūras un radošajās nozarēs.

2.   Darbības, ar kurām īsteno šā panta 1. punktā noteiktās prioritātes, ir izklāstītas I pielikuma 3. iedaļā.

8. pants

Budžets

1.   Programmas īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim ir 1 842 000 000 EUR faktiskajās cenās.

2.   Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 5. pantā noteiktās konkrētām programmām paredzētās korekcijas rezultātā šā panta 1. punktā noteikto summu palielina, papildus piešķirot 600 000 000 EUR 2018. gada cenās, kā precizēts minētās regulas II pielikumā.

3.   Šā panta 1. punktā minētās summas orientējošais sadalījums ir šāds:

| a) | vismaz 33 % mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā (Kultūras atzars); |
| --- | --- |

a)

vismaz 33 % mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā (Kultūras atzars);

| b) | vismaz 58 % mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā (atzars “MEDIA”); |
| --- | --- |

b)

vismaz 58 % mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā (atzars “MEDIA”);

| c) | līdz 9 % mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā (Starpnozaru atzars). |
| --- | --- |

c)

līdz 9 % mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā (Starpnozaru atzars).

4.   Šā panta 2. punktā minētās summas orientējošais sadalījums ir šāds:

| a) | vismaz 33 % mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā (Kultūras atzars); |
| --- | --- |

a)

vismaz 33 % mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā (Kultūras atzars);

| b) | vismaz 58 % mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā (atzars “MEDIA”); |
| --- | --- |

b)

vismaz 58 % mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā (atzars “MEDIA”);

| c) | līdz 9 % mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā (Starpnozaru atzars). |
| --- | --- |

c)

līdz 9 % mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā (Starpnozaru atzars).

5.   Šā panta 1. un 2. punktā noteiktās summas var izmantot tehniskajai un administratīvajai palīdzībai, kas vajadzīga Programmas īstenošanai, piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas aktivitātēm, tostarp korporatīvajām informācijas tehnoloģiju sistēmām.

6.   Papildus šā panta 1. un 2. punktā noteiktajām summām un lai pastiprinātu Programmas starptautisko dimensiju, no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu, un no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III), var darīt pieejamas papildu finansiālās iemaksas, lai atbalstītu darbības, kuras īsteno un pārvalda atbilstoši šai regulai. Šādas iemaksas finansē atbilstoši regulām, ar kurām minētie instrumenti izveidoti.

7.   Pēc attiecīgas dalībvalsts pieprasījuma resursus, kas dalībvalstīm piešķirti dalītā pārvaldībā, var pārvietot uz Programmu, ievērojot nosacījumus, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zivsaimniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu un finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzām (“Kopīgo noteikumu regula”) 26. pantā. Komisija minētos resursus apgūst tieši, saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmo daļas a) apakšpunktu, vai netieši, saskaņā ar minētās daļas c) apakšpunktu. Minētos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā.

8.   Budžeta saistības darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, var sadalīt gada iemaksās pa vairākiem gadiem. Minētās saistības nepārsniedz 40 % no summas, kas noteikta 1. punktā.

9. pants

Programmas asociētās trešās valstis

1.   Programmā var piedalīties šādas trešās valstis, ar noteikumu, ka tās veic finansiālas iemaksas Programmā:

| a) | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu;

| b) | valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās, kas noteikti attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos, un saskaņā ar konkrētajiem nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumos starp Savienību un minētajām valstīm; |
| --- | --- |

b)

valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās, kas noteikti attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos, un saskaņā ar konkrētajiem nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumos starp Savienību un minētajām valstīm;

| c) | Eiropas kaimiņattiecību politikas valstis – saskaņā ar vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās, kas noteikti attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos, un saskaņā ar konkrētajiem nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumos starp Savienību un minētajām valstīm; |
| --- | --- |

c)

Eiropas kaimiņattiecību politikas valstis – saskaņā ar vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās, kas noteikti attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos, un saskaņā ar konkrētajiem nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumos starp Savienību un minētajām valstīm;

| d) | citas trešās valstis – saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti konkrētā nolīgumā, kurš attiecas uz trešās valsts dalību jebkurā Savienības programmā, ar noteikumu, ka šis nolīgums:






  i) | nodrošina taisnīgu līdzsvaru starp trešās valsts, kas piedalās Savienības programmās, iemaksām un ieguvumiem; |
| --- | --- | --- |

d)

citas trešās valstis – saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti konkrētā nolīgumā, kurš attiecas uz trešās valsts dalību jebkurā Savienības programmā, ar noteikumu, ka šis nolīgums:

i)

nodrošina taisnīgu līdzsvaru starp trešās valsts, kas piedalās Savienības programmās, iemaksām un ieguvumiem;

| ii) | izklāsta nosacījumus dalībai programmās, tostarp katras programmas finansiālo iemaksu aprēķinu, un programmu administratīvās izmaksas; |
| --- | --- |

ii)

izklāsta nosacījumus dalībai programmās, tostarp katras programmas finansiālo iemaksu aprēķinu, un programmu administratīvās izmaksas;

| iii) | trešai valstij nepiešķir pilnvaras pieņemt lēmumus attiecībā uz Savienības programmu; |
| --- | --- |

iii)

trešai valstij nepiešķir pilnvaras pieņemt lēmumus attiecībā uz Savienības programmu;

| iv) | garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt Savienības finanšu intereses. |
| --- | --- |

iv)

garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt Savienības finanšu intereses.

Pirmās daļas d) apakšpunkta ii) punktā minētās iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu.

2.   Šā panta 1. punktā minētās valstis var piedalīties atzarā “MEDIA” un Starpnozaru atzarā tad, ja ir izpildīti Direktīvā 2010/13/ES izklāstītie nosacījumi.

3.   Nolīgumos, kas noslēgti ar 1. punkta c) apakšpunktā minētajām valstīm, pienācīgi pamatotos gadījumos var atkāpties no 2. punktā norādītajiem pienākumiem.

4.   Šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētās valstis, kas pilnībā piedalījās 2014.-2020. gada Programmā, var provizoriski pilnībā piedalīties Programmā, ja tās var pierādīt, ka ir veikušas konkrētus pasākumus, lai savus tiesību aktus saskaņotu ar Direktīvu 2010/13/ES, kas grozīta ar Direktīvu (ES) 2018/1808.

5.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajām valstīm atļauj turpināt piedalīties Programmā pēc 2022. gada 31. decembra, ja tas Komisijai sniedz pierādījumus, ka tās ir izpildījušas Direktīvā 2010/13/ES paredzētos nosacījumus.

6.   Piekļuvi darbībām, kas atbilst 7. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajai prioritātei, nodrošina valstīm, kas izņēmuma kārtā piedalās Kultūras atzarā, bet neatbilst nosacījumiem, lai piedalītos atzarā “MEDIA” un Starpnozaru atzarā saskaņā ar šā panta 2. punktu.

10. pants

Citas trešās valstis

Ja tas ir Savienības interesēs, Programma var atbalstīt sadarbību ar trešām valstīm, kas nav minētas 9. pantā, attiecībā uz darbībām, ko finansē no papildu finansiālām iemaksām no ārējās finansēšanas instrumentiem saskaņā ar 8. panta 3. punktu.

11. pants

Sadarbība ar starptautiskām organizācijām un Eiropas Audiovizuālo observatoriju

1.   Programmā saskaņā ar Finanšu regulu var piedalīties starptautiskas organizācijas, kuras darbojas Programmas jomās.

2.   Visā Programmas darbības laikā Savienība ir Observatorijas locekle. Savienības līdzdalība Observatorijā palīdz īstenot atzara “MEDIA” prioritātes. Attiecībās ar Observatoriju Savienību pārstāv Komisija. Atzars “MEDIA” sniedz atbalstu Savienības dalības maksas nomaksai Observatorijā un datu vākšanai un analīzei audiovizuālajā nozarē.

12. pants

Datu vākšana par kultūras un radošajām nozarēm

Lai stiprinātu pierādījumu bāzi par kultūras un radošo nozaru attīstību un lai novērtētu un analizētu to ieguldījumu Eiropas ekonomikā un sabiedrībā, Komisija vāc atbilstīgus datus un informāciju, izmantojot savu un attiecīgā gadījumā Eiropas Padomes, ESAO, UNESCO un attiecīgo pētniecības iestāžu zinātību. Komisija par ievāktajiem datiem regulāri ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. Komisija ieinteresētajām personām dara zināmus attiecīgos konstatējumus par ievāktajiem datiem.

13. pants

Savienības finansējuma veidi un apgūšanas metodes

1.   Programmu īsteno atbilstoši tiešas pārvaldības principam saskaņā ar Finanšu regulu vai atbilstoši netiešas pārvaldības principam kopā ar struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

2.   Programmas finansējumu var nodrošināt jebkurā Finanšu regulā noteiktajā veidā, jo īpaši kā dotācijas, godalgas un iepirkumu. Programmā var būt paredzēts arī finansējums finanšu instrumentu veidā finansējuma apvienošanas darbību ietvaros.

3.   Finansējuma apvienošanas darbības saskaņā ar Programmu īsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (24) (1) un Finanšu regulas X sadaļu.

4.   Risku, kas saistīts ar līdzekļu atgūšanu no saņēmējiem, var segt no iemaksām savstarpējās apdrošināšanas mehānismā, un tās tiek uzskatītas par pietiekamu garantiju saskaņā ar Finanšu regulu. Piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/... (25) (2) 7. pantā paredzētos noteikumus.

5.   Uzskata, ka subjektiem, kas darbojas kultūras un radošajās nozarēs un kas pēdējos divos gados vairāk nekā 50 % no saviem gada ieņēmumiem ir saņēmuši no publisko naudas līdzekļu avotiem, ir pietiekamas finanšu, profesionālās un administratīvās spējas, lai veiktu Programmā paredzētās aktivitātes. Tiem nepieprasa iesniegt papildu dokumentus, lai pierādītu minētās spējas.

14. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

Ja trešā valsts Programmā piedalās ar lēmumu, kas pieņemts, ievērojot starptautisku nolīgumu vai pamatojoties uz kādu citu juridisku instrumentu, šī trešā valsts piešķir vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai atbildīgais kredītrīkotājs, OLAF un Revīzijas palāta varētu visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci. OLAF gadījumā šādas tiesības ietver tiesības veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, kā paredzēts Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013.

15. pants

Darba programmas

1.   Programmu īsteno ar gada darba programmām, kas minētas Finanšu regulas 110. pantā. Gada darba programmās sniedz norādi par katrai darbībai piešķirto summu un attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas atvēlēta finansējuma apvienošanas darbībām. Gada darba programmas ietver arī orientējošu īstenošanas grafiku.

2.   Komisija gada darba programmas pieņem ar īstenošanas aktiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 24. panta 2. punktā.

II NODAĻA

DOTĀCIJAS UN SUBJEKTI, KAS TIESĪGI PIEDALĪTIES

DOTĀCIJAS UN SUBJEKTI, KAS TIESĪGI PIEDALĪTIES

16. pants

Dotācijas

1.   Programmā paredzētās dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu.

2.   Lai nodrošinātu, ka pieteikumi tiek pienācīgi izvērtēti, izvērtēšanas komiteju locekļi var būt ārējie eksperti. Ārējiem ekspertiem ir profesionālā pieredze novērtētajā jomā un, attiecīgā gadījumā, zināšanas par ģeogrāfisko apgabalu, uz kuru attiecas pieteikums.

3.   Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un atkāpjoties no minētās regulas 193. panta 4. punkta, pienācīgi pamatotos gadījumos, kas precizēti finansēšanas lēmumā, saskaņā ar šo regulu atbalstītās aktivitātes un ar tām saistītās izmaksas, kas radušās 2021. gadā, var uzskatīt par attiecināmām no 2021. gada 1. janvāra, pat ja minētās aktivitātes īstenotas un minētās izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas. Dotāciju nolīgumus par darbības dotācijām 2021. finanšu gadā izņēmuma kārtā var parakstīt sešu mēnešu laikā pēc atbalsta saņēmēja finanšu gada sākuma.

4.   Attiecīgā gadījumā Programmas darbībās nosaka atbilstošus kritērijus, lai panāktu dzimumu līdztiesību.

17. pants

Subjekti, kas tiesīgi piedalīties

1.   Papildus Finanšu regulas 197. pantā noteiktajiem kritērijiem piemēro attiecināmības kritērijus, kas noteikti šajā pantā.

2.   Tiesīgi piedalīties Programmā ir šādi subjekti, ja tie darbojas kultūras un radošajās nozarēs:

| a) | tiesību subjekti, kas iedibināti:






  i) | dalībvalstī vai aizjūras zemē vai teritorijā, kas saistīta ar minēto dalībvalsti; |
| --- | --- | --- |

a)

tiesību subjekti, kas iedibināti:

i)

dalībvalstī vai aizjūras zemē vai teritorijā, kas saistīta ar minēto dalībvalsti;

| ii) | Programmas asociētā trešā valstī; vai |
| --- | --- |

ii)

Programmas asociētā trešā valstī; vai

| iii) | darba programmā iekļautā trešā valstī, ievērojot 3. un 4. punktā izklāstītos nosacījumus; |
| --- | --- |

iii)

darba programmā iekļautā trešā valstī, ievērojot 3. un 4. punktā izklāstītos nosacījumus;

| b) | tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

b)

tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem;

| c) | starptautiskas organizācijas. |
| --- | --- |

c)

starptautiskas organizācijas.

3.   Tiesību subjekti, kas darbojas kultūras un radošajās nozarēs un kas iedibināti trešā valstī, kas nav Programmas asociētā valsts, izņēmuma kārtā ir tiesīgi piedalīties Programmā, ja šāda piedalīšanās ir vajadzīga konkrētās darbības mērķu sasniegšanai.

4.   Tiesību subjektiem, kas darbojas kultūras un radošajās nozarēs un kas iedibināti trešā valstī, kas nav Programmas asociētā valsts, principā sedz savas dalības izmaksas. Ja tas ir Savienības interesēs, to dalības izmaksas var segt ar papildu finansējumu no ārējās finansēšanas instrumentiem saskaņā ar 8. panta 3. punktu.

III NODAĻA

SINERĢIJAS UN PAPILDINĀMĪBA

SINERĢIJAS UN PAPILDINĀMĪBA

18. pants

Papildināmība

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina Programmas kopējo saskanību un papildināmību ar attiecīgo Savienības politiku un programmām, jo īpaši tām, kas saistītas ar dzimumu līdzsvaru, izglītību, jo īpaši digitālo izglītību un medijpratību, jaunatni un solidaritāti, nodarbinātību un sociālo iekļaušanu, jo īpaši attiecībā uz sociāli marginalizētām grupām un minoritātēm, pētniecību, tehnoloģiju un inovāciju, tostarp sociālo inovāciju, rūpniecību un uzņēmējdarbību, lauksaimniecību un lauku attīstību, vidi un klimata pasākumiem, kohēziju, reģionālo un pilsētpolitiku, ilgtspējīgu tūrismu, valsts atbalstu, mobilitāti un starptautisko sadarbību un attīstību.

19. pants

Kumulatīvais un alternatīvais finansējums

1.   Darbība, kura ir saņēmusi finansējumu no Programmas, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas, tostarp no fondiem saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulu, ar noteikumu, ka finansējums nesedz vienas un tās pašas izmaksas. Finansējumam, ko darbībai piešķir no kādas Savienības programmas, piemēro attiecīgās programmas noteikumus. Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli.

2.   Projektam var piešķirt izcilības zīmoga marķējumu, kas definēts Kopīgo noteikumu regulas 2. panta 45) punktā, saskaņā ar Programmu, ja tas atbilst šādiem kumulatīvajiem nosacījumiem:

| a) | tas ir izvērtēts Programmas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

a)

tas ir izvērtēts Programmas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus;

| b) | tas atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus minimālajām kvalitātes prasībām; un |
| --- | --- |

b)

tas atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus minimālajām kvalitātes prasībām; un

| c) | budžeta ierobežojumu dēļ tas nevar tikt finansēts saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. |
| --- | --- |

c)

budžeta ierobežojumu dēļ tas nevar tikt finansēts saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus.

Projekts, kam saskaņā ar šā punkta pirmo daļu piešķirts izcilības zīmoga marķējums, var saņemt atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda vai no Eiropas Sociālā fonda Plus saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulas 73. panta 4. punktu.

IV NODAĻA

UZRAUDZĪBA, IZVĒRTĒŠANA UN KONTROLE

UZRAUDZĪBA, IZVĒRTĒŠANA UN KONTROLE

20. pants

Uzraudzība un ziņošana

1.   Regulas II pielikumā ir noteikti kvalitatīvi un kvantitatīvi rādītāji, ar kuriem ziņo par Programmas virzību ceļā uz 3. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanu.

2.   Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta Programmas virzība uz tās mērķu sasniegšanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 22. pantu, lai izstrādātu uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas noteikumus, tostarp II pielikuma grozījumus, lai vajadzības gadījumā pārskatītu vai papildinātu rādītājus attiecībā uz uzraudzību un izvērtēšanu.

3.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka Programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi.

4.   Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un attiecīgā gadījumā dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības.

21. pants

Izvērtēšana

1.   Komisija savlaicīgi veic izvērtēšanu, kas balstās uz datu regulāru vākšanu un apspriešanos ar ieinteresētajām personām un atbalsta saņēmējiem, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā.

2.   Tiklīdz ir pieejama pietiekama informācija par Programmas īstenošanu, bet jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2024. gada 31. decembrī, Komisija veic Programmas starpposma izvērtēšanu, kas cita starpā balstās uz ārēju un neatkarīgu analīzi. Komisija starpposma izvērtēšanas ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc starpposma izvērtēšanas veikšanas.

3.   Pēc 2027. gada 31. decembra, bet jebkurā gadījuma ne vēlāk kā 2029. gada 31. decembrī, Komisija veic Programmas galīgo izvērtēšanu, kas balstās uz ārēju un neatkarīgu ekspertu analīzi. Komisija galīgās izvērtēšanas ziņojumu iesniedz Parlamentam un Padomei ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc galīgās izvērtēšanas veikšanas.

4.   Komisija 2. un 3. punktā minētās izvērtēšanas secinājumus kopā ar saviem apsvērumiem par minēto izvērtēšanu paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

5.   Izvērtēšanas ziņošanas sistēma nodrošina, ka Programmas izvērtēšanai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi, savlaicīgi un piemērotā detalizācijas pakāpē. Savienības līdzekļu saņēmēji šādus datus un informāciju paziņo Komisijai tā, lai tiktu ievērotas citas tiesību normas. Piemēram, personas datus vajadzības gadījumā anonimizē. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem uzliek samērīgas ziņošanas prasības.

22. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 20. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz septiņu gadu laikposmu no 2021. gada 1. janvāra.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 20. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 20. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

V NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

23. pants

Informācija, komunikācija un publicitāte

1.   Savienības līdzekļu saņēmēji atzīst minēto līdzekļu izcelsmi un nodrošina Savienības līdzekļu pamanāmību, jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā, sniedzot dažādām auditorijām, tostarp medijiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga, konkrēti, norāda Programmas nosaukumu un attiecībā uz darbībām, ko finansē no atzara “MEDIA”, – MEDIA logotipu, kas noteikts III pielikumā.

2.   Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus saistībā ar Programmu, saistībā ar darbībām, ko veic saskaņā ar Programmu, un saistībā ar iegūtajiem rezultātiem.

3.   Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī korporatīvo komunikāciju par Savienības politiskajām prioritātēm, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 3. pantā minētajiem mērķiem.

24. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja (“programmas “Radošā Eiropa” komiteja”). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

3.   Programmas “Radošā Eiropa” komiteja var sanākt noteiktos sastāvos, lai risinātu konkrētus jautājumus, kas saistīti ar atsevišķiem Programmas atzariem.

25. pants

Atcelšana

Regulu (ES) Nr. 1295/2013 atceļ no 2021. gada 1. janvāra.

26. pants

Pārejas noteikumi

1.   Šī regula neietekmē tādu darbību turpināšanu vai grozīšanu, kas uzsāktas, ievērojot Regulu (ES) Nr. 1295/2013, ko turpina piemērot minētajām darbībām līdz to slēgšanai.

2.   No Programmas finansējuma var segt arī izdevumus par tehnisko un administratīvo palīdzību, kas ir vajadzīga, lai nodrošinātu pāreju starp Programmu un pasākumiem, kuri pieņemti, ievērojot Regulu (ES) Nr. 1295/2013.

3.   Lai varētu pārvaldīt darbības, kas līdz 2027. gada 31. decembrim nebūs pabeigtas, vajadzības gadījumā Savienības budžetā pēc 2027. gada var iekļaut apropriācijas, lai segtu izmaksas par 8. panta 5. punktā minēto palīdzību.

27. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā -

priekšsēdētājs

...

Eiropas Padomes vārdā -

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 110, 22.3.2019., 87. lpp.

1

(2)  OV C 168, 16.5.2019., 37. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta nostāja (OV C 108, 26.3.2021., 934. lpp.) un Padomes 2021. gada 13. aprīļa nostāja pirmajā lasījumā. Eiropas Parlamenta ... nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 445/2014/ES (2014. gada 16. aprīlis), ar ko izveido Savienības rīcību “Eiropas kultūras galvaspilsētas” no 2020. līdz 2033. gadam un atceļ Lēmumu Nr. 1622/2006/EK (OV L 132, 3.5.2014., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/789 (2019. gada 17. aprīlis), ar ko paredz noteikumus par to, kā īstenojamas autortiesības un blakustiesības, kuras piemēro noteiktām raidorganizāciju tiešsaistes pārraidēm un televīzijas un radio programmu retranslācijām, un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/83/EEK (OV L 130, 17.5.2019., 82. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/790 (2019. gada 17. aprīlis) par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK (OV L 130, 17.5.2019., 92. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/13/ES (2010. gada 10. marts) par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1808 (2018. gada 14. novembris), ar ko, ņemot vērā mainīgos tirgus apstākļus, groza Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 303, 28.11.2018., 69. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1194/2011/ES (2011. gada 16. novembris), ar ko izveido Eiropas Savienības rīcību attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmi (OV L 303, 22.11.2011., 1. lpp.).

9

(10)  OV C 334, 19.9.2018., 253. lpp.

10

(11)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

12

Euratom

Euratom

(13)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.).

13

Euratom

(14)  OV C 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

15

Euratom

OLAF

Euratom

(16)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

16

Euratom

(17)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

17

Euratom

(18)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

18

EPPO

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

19

(20)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

20

(21)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1295/2013 (2013. gada 11. decembris ), ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (OV L 347, 20.12.2013., 221. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/... (... gada ...) ... (OV L ...).

24

(1)  Dokumentā PE-CONS 74/20 (2020/0108 (COD)) ietvertās regulas numurs.

1

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/... (... gada ...), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L ..., ..., x. lpp.).

25

(2)  Dokumentā PE-CONS ST 7064/20 (2018/0224 (COD)) ietvertās regulas numurs.

2

---

I PIELIKUMS

PROGRAMMAS DARBĪBU APRAKSTS

1. IEDAĻA

Kultūras atzars

Kultūras atzara prioritātes, kas minētas 5. pantā, īsteno – tostarp ar mērķi stiprināt Eiropas darbu apriti digitālā un daudzvalodu vidē un attiecīgā gadījumā ar tulkošanas palīdzību, neatkarīgi no izmantotā mediju veida – izmantojot šādas darbības, kuru detaļas, tostarp iespējamas augstākas līdzfinansējuma likmes maza mēroga projektiem, nosaka darba programmās.

Horizontālās darbības:

Horizontālo darbību mērķis ir palīdzēt visām kultūras un radošajām nozarēm, izņemot audiovizuālo nozari, risināt kopīgas problēmas, ar kurām tās saskaras Eiropas līmenī. Jo īpaši horizontālās darbības līdzfinansē transnacionālus sadarbības, tīklošanas, mobilitātes un internacionalizācijas projektus, tostarp ar uzturēšanās programmu, tūrisma, pasākumu, izstāžu un festivālu starpniecību. Programma atbalsta šādas horizontālās darbības:

| a) | transnacionālas sadarbības projekti, kas apvieno dažāda lieluma organizācijas kultūras un radošajās nozarēs, tostarp mikroorganizācijas un mazās organizācijas, no dažādām valstīm, lai veiktu nozaru vai starpnozaru aktivitātes; |
| --- | --- |

a)

transnacionālas sadarbības projekti, kas apvieno dažāda lieluma organizācijas kultūras un radošajās nozarēs, tostarp mikroorganizācijas un mazās organizācijas, no dažādām valstīm, lai veiktu nozaru vai starpnozaru aktivitātes;

| b) | Eiropas organizāciju tīkli kultūras un radošajās nozarēs no dažādām valstīm; |
| --- | --- |

b)

Eiropas organizāciju tīkli kultūras un radošajās nozarēs no dažādām valstīm;

| c) | Eiropas mēroga kultūras un radošās platformas; |
| --- | --- |

c)

Eiropas mēroga kultūras un radošās platformas;

| d) | mākslinieku un kultūras un radošo nozaru profesionāļu transnacionālā mobilitāte un mākslas un kultūras darbu transnacionālā aprite; |
| --- | --- |

d)

mākslinieku un kultūras un radošo nozaru profesionāļu transnacionālā mobilitāte un mākslas un kultūras darbu transnacionālā aprite;

| e) | atbalsts, tostarp saistībā ar spēju veidošanu, organizācijām kultūras un radošajās nozarēs, lai tām palīdzētu darboties starptautiski; |
| --- | --- |

e)

atbalsts, tostarp saistībā ar spēju veidošanu, organizācijām kultūras un radošajās nozarēs, lai tām palīdzētu darboties starptautiski;

| f) | politikas izstrāde, sadarbība un īstenošana kultūras jomā, tostarp nodrošinot datus un daloties paraugpraksē, īstenojot izmēģinājuma projektus un stimulējot dzimumu līdztiesības sekmēšanu. |
| --- | --- |

f)

politikas izstrāde, sadarbība un īstenošana kultūras jomā, tostarp nodrošinot datus un daloties paraugpraksē, īstenojot izmēģinājuma projektus un stimulējot dzimumu līdztiesības sekmēšanu.

Nozaru darbības:

Lai reaģētu uz kopīgām vajadzībām Savienībā, tiek atbalstītas šādas nozaru darbības tajās kultūras un radošajās nozarēs, jo īpaši mūzikas nozarē, kuru specifikai vai konkrētajām problēmām ir vajadzīga mērķorientētāka pieeja, kas papildina horizontālās darbības:

| a) | atbalsts mūzikas nozarei: darbības, kas veicina daudzveidību, jaunradi un inovāciju mūzikas jomā, tostarp dzīvajā mūzikā, jo īpaši visu muzikālo repertuāru izplatīšana un popularizēšana Eiropā un citur pasaulē, mācību pasākumi, piedalīšanās mūzikā un piekļuve tai, un auditorijas piesaistīšana visiem Eiropas repertuāriem, un atbalsts datu vākšanai un analizēšanai; minētās darbības balstās uz pieredzi un zināšanām, kas gūtas iniciatīvā “Eiropu pāršalc mūzika”, un turpina tās atbalstīt; |
| --- | --- |

a)

atbalsts mūzikas nozarei: darbības, kas veicina daudzveidību, jaunradi un inovāciju mūzikas jomā, tostarp dzīvajā mūzikā, jo īpaši visu muzikālo repertuāru izplatīšana un popularizēšana Eiropā un citur pasaulē, mācību pasākumi, piedalīšanās mūzikā un piekļuve tai, un auditorijas piesaistīšana visiem Eiropas repertuāriem, un atbalsts datu vākšanai un analizēšanai; minētās darbības balstās uz pieredzi un zināšanām, kas gūtas iniciatīvā “Eiropu pāršalc mūzika”, un turpina tās atbalstīt;

| b) | atbalsts grāmatniecības un izdevējdarbības nozarei: mērķorientētas darbības, kas veicina dažādību, jaunradi un inovāciju, Eiropas literatūras popularizēšana pāri robežām Eiropā un citur pasaulē, tostarp bibliotēkās, nozares speciālistu, autoru un tulkotāju apmācīšana un apmaiņas aktivitātes, un transnacionāli sadarbības, inovācijas un attīstības projekti minētajā nozarē; mērķorientētas darbības, kas veicina literatūras tulkošanu un, ja iespējams, literatūras pielāgošanu formātos, kas pieejami cilvēkiem ar invaliditāti; |
| --- | --- |

b)

atbalsts grāmatniecības un izdevējdarbības nozarei: mērķorientētas darbības, kas veicina dažādību, jaunradi un inovāciju, Eiropas literatūras popularizēšana pāri robežām Eiropā un citur pasaulē, tostarp bibliotēkās, nozares speciālistu, autoru un tulkotāju apmācīšana un apmaiņas aktivitātes, un transnacionāli sadarbības, inovācijas un attīstības projekti minētajā nozarē; mērķorientētas darbības, kas veicina literatūras tulkošanu un, ja iespējams, literatūras pielāgošanu formātos, kas pieejami cilvēkiem ar invaliditāti;

| c) | atbalsts arhitektūras un kultūras mantojumam kvalitatīvas būvētas vides nolūkā: mērķorientētas darbības mobilitātei, spēju veidošanai un arhitektūras un kultūras mantojuma nozares profesionāļu internacionalizācijai; būvkultūras (Baukultur), mācīšanās no līdzbiedriem un auditorijas iesaistīšanas veicināšana nolūkā izplatīt augstas kvalitātes principus mūsdienu arhitektūrā un kultūras mantojuma pasākumos; atbalsts kultūras mantojuma ilgtspējīgai aizsardzībai, atjaunošanai un pielāgojamai atkārtotai izmantošanai un tā vērtību popularizēšana, izmantojot izpratnes veicināšanas un tīklošanas aktivitātes; |
| --- | --- |

c)

atbalsts arhitektūras un kultūras mantojumam kvalitatīvas būvētas vides nolūkā: mērķorientētas darbības mobilitātei, spēju veidošanai un arhitektūras un kultūras mantojuma nozares profesionāļu internacionalizācijai; būvkultūras (Baukultur), mācīšanās no līdzbiedriem un auditorijas iesaistīšanas veicināšana nolūkā izplatīt augstas kvalitātes principus mūsdienu arhitektūrā un kultūras mantojuma pasākumos; atbalsts kultūras mantojuma ilgtspējīgai aizsardzībai, atjaunošanai un pielāgojamai atkārtotai izmantošanai un tā vērtību popularizēšana, izmantojot izpratnes veicināšanas un tīklošanas aktivitātes;

| d) | atbalsts citām mākslinieciskās jaunrades nozarēm, ja ir apzinātas konkrētas vajadzības, tostarp mērķorientētas darbības ilgtspējīga kultūrtūrisma radošo aspektu un dizaina un modes industriju attīstībai, un minēto citu nozaru radošo aspektu popularizēšanai un reprezentēšanai ārpus Savienības. |
| --- | --- |

d)

atbalsts citām mākslinieciskās jaunrades nozarēm, ja ir apzinātas konkrētas vajadzības, tostarp mērķorientētas darbības ilgtspējīga kultūrtūrisma radošo aspektu un dizaina un modes industriju attīstībai, un minēto citu nozaru radošo aspektu popularizēšanai un reprezentēšanai ārpus Savienības.

Īpašas darbības, kuru mērķis ir padarīt Eiropas kultūras daudzveidību un mantojumu redzamu un taustāmu un veicināt kultūras dialogu:

| a) | finansiāls atbalsts Eiropas kultūras galvaspilsētām; |
| --- | --- |

a)

finansiāls atbalsts Eiropas kultūras galvaspilsētām;

| b) | finansiāls atbalsts Eiropas mantojuma zīmei un tīklošanas aktivitātēm starp Eiropas kultūras mantojuma zīmes objektiem; |
| --- | --- |

b)

finansiāls atbalsts Eiropas mantojuma zīmei un tīklošanas aktivitātēm starp Eiropas kultūras mantojuma zīmes objektiem;

| c) | Savienības kultūras balvas; |
| --- | --- |

c)

Savienības kultūras balvas;

| d) | Eiropas kultūras mantojuma dienas; |
| --- | --- |

d)

Eiropas kultūras mantojuma dienas;

| e) | atbalsts tādiem Eiropas kultūras subjektiem, piemēram, orķestriem, kuru mērķis ir apmācīt un popularizēt jaunus māksliniekus ar lielu potenciālu un kuriem ir iekļaujoša pieeja ar plašu ģeogrāfisko aptvērumu, vai kuri Eiropas iedzīvotājiem nepastarpināti sniedz kultūras pakalpojumus ar plašu ģeogrāfisko aptvērumu. |
| --- | --- |

e)

atbalsts tādiem Eiropas kultūras subjektiem, piemēram, orķestriem, kuru mērķis ir apmācīt un popularizēt jaunus māksliniekus ar lielu potenciālu un kuriem ir iekļaujoša pieeja ar plašu ģeogrāfisko aptvērumu, vai kuri Eiropas iedzīvotājiem nepastarpināti sniedz kultūras pakalpojumus ar plašu ģeogrāfisko aptvērumu.

2. IEDAĻA

Atzars “MEDIA”

Regulas 6. pantā minētā atzara “MEDIA” prioritātēs ņem vērā Direktīvas (ES) 2018/1808 prasības un atšķirības starp valstīm attiecībā uz audiovizuālā satura producēšanu, izplatīšanu un piekļūstamību un to attiecīgo tirgu lielumu un īpatnības un valodu daudzveidību, un tās īsteno cita starpā ar šādām darbībām, kuras sīkāk nosaka darba programmās:

| a) | audiovizuālo darbu izstrāde, ko veic neatkarīgi Eiropas producēšanas uzņēmumi, aptverot dažādus formātus (piemēram, spēlfilmas, īsfilmas, seriālus, dokumentālās filmas, izglītojošas videospēles) un žanrus un sasniedzot dažādas auditorijas, tostarp bērnus un jauniešus; |
| --- | --- |

a)

audiovizuālo darbu izstrāde, ko veic neatkarīgi Eiropas producēšanas uzņēmumi, aptverot dažādus formātus (piemēram, spēlfilmas, īsfilmas, seriālus, dokumentālās filmas, izglītojošas videospēles) un žanrus un sasniedzot dažādas auditorijas, tostarp bērnus un jauniešus;

| b) | neatkarīgo Eiropas producēšanas uzņēmumu veikta novatoriska un kvalitatīva televīzijas satura un novatorisku daudzsēriju stāstu producēšana, kas paredzēti dažādām auditorijām; |
| --- | --- |

b)

neatkarīgo Eiropas producēšanas uzņēmumu veikta novatoriska un kvalitatīva televīzijas satura un novatorisku daudzsēriju stāstu producēšana, kas paredzēti dažādām auditorijām;

| c) | popularizēšanas un tirgvedības rīki, arī tiešsaistē un izmantojot datu analīzi, lai palielinātu Eiropas darbu popularitāti, pamanāmību, piekļūstamību pāri robežām un sasniedzamo auditoriju; |
| --- | --- |

c)

popularizēšanas un tirgvedības rīki, arī tiešsaistē un izmantojot datu analīzi, lai palielinātu Eiropas darbu popularitāti, pamanāmību, piekļūstamību pāri robežām un sasniedzamo auditoriju;

| d) | atbalsts nenacionālo Eiropas darbu starptautiskai pārdošanai un apritei visās platformās (piemēram, kinoteātros, tiešsaistē), kas vērsts gan uz maza, gan liela mēroga ražojumiem, arī izmantojot koordinētas izplatīšanas stratēģijas, kas aptver vairākas valstis, un veicinot subtitrēšanu, dublēšanu un attiecīgā gadījumā audio aprakstīšanas rīkus; |
| --- | --- |

d)

atbalsts nenacionālo Eiropas darbu starptautiskai pārdošanai un apritei visās platformās (piemēram, kinoteātros, tiešsaistē), kas vērsts gan uz maza, gan liela mēroga ražojumiem, arī izmantojot koordinētas izplatīšanas stratēģijas, kas aptver vairākas valstis, un veicinot subtitrēšanu, dublēšanu un attiecīgā gadījumā audio aprakstīšanas rīkus;

| e) | atbalsts kultūras TV programmu pieejamībai tiešsaistē daudzās valodās, izmantojot subtitrēšanu; |
| --- | --- |

e)

atbalsts kultūras TV programmu pieejamībai tiešsaistē daudzās valodās, izmantojot subtitrēšanu;

| f) | atbalsts tīklošanas aktivitātēm audiovizuālās jomas profesionāļiem, tostarp radītājiem, un apmaiņai starp uzņēmumiem nolūkā atbalstīt un popularizēt talantus Eiropas audiovizuālajā nozarē un veicināt Eiropas un starptautisko kopveidojumu un kopražojumu attīstīšanu un izplatīšanu; |
| --- | --- |

f)

atbalsts tīklošanas aktivitātēm audiovizuālās jomas profesionāļiem, tostarp radītājiem, un apmaiņai starp uzņēmumiem nolūkā atbalstīt un popularizēt talantus Eiropas audiovizuālajā nozarē un veicināt Eiropas un starptautisko kopveidojumu un kopražojumu attīstīšanu un izplatīšanu;

| g) | atbalsts Eiropas audiovizuālās nozares profesionāļu aktivitātēm industrijas pasākumos un gadatirgos Eiropā un ārpus tās; |
| --- | --- |

g)

atbalsts Eiropas audiovizuālās nozares profesionāļu aktivitātēm industrijas pasākumos un gadatirgos Eiropā un ārpus tās;

| h) | atbalsts tādu Eiropas filmu un audiovizuālo darbu pamanāmībai un ietekmei, kas sasniedz plašu Eiropas auditoriju ārpus valstu robežām, jo īpaši jauniešus un izplatītājus, tostarp organizējot demonstrēšanas, izplatīšanas un popularizēšanas pasākumus, lai atbalstītu Eiropas balvas, jo īpaši “LUX balvu – Eiropas Parlamenta un Eiropas Kinoakadēmijas Eiropas skatītāju filmu balvu”; |
| --- | --- |

h)

atbalsts tādu Eiropas filmu un audiovizuālo darbu pamanāmībai un ietekmei, kas sasniedz plašu Eiropas auditoriju ārpus valstu robežām, jo īpaši jauniešus un izplatītājus, tostarp organizējot demonstrēšanas, izplatīšanas un popularizēšanas pasākumus, lai atbalstītu Eiropas balvas, jo īpaši “LUX balvu – Eiropas Parlamenta un Eiropas Kinoakadēmijas Eiropas skatītāju filmu balvu”;

| i) | iniciatīvas, kas veicina auditorijas attīstību un iesaisti, tostarp kino izglītību, jo īpaši, pievēršoties jauniešu auditorijām; |
| --- | --- |

i)

iniciatīvas, kas veicina auditorijas attīstību un iesaisti, tostarp kino izglītību, jo īpaši, pievēršoties jauniešu auditorijām;

| j) | mācību un mentorēšanas aktivitātes, kas uzlabo audiovizuālās jomas profesionāļu spēju pielāgoties jauniem radošajiem procesiem, tirgus norisēm un digitālajām tehnoloģijām, kas ietekmē visu vērtību ķēdi; |
| --- | --- |

j)

mācību un mentorēšanas aktivitātes, kas uzlabo audiovizuālās jomas profesionāļu spēju pielāgoties jauniem radošajiem procesiem, tirgus norisēm un digitālajām tehnoloģijām, kas ietekmē visu vērtību ķēdi;

| k) | Eiropas pieprasījumvideo operatoru tīkls vai tīkli, kas demonstrē ievērojamu daļu nenacionālo Eiropas darbu; |
| --- | --- |

k)

Eiropas pieprasījumvideo operatoru tīkls vai tīkli, kas demonstrē ievērojamu daļu nenacionālo Eiropas darbu;

| l) | Eiropas festivāli un festivālu tīkls(-i), kas demonstrē būtisku daļu nenacionālo Eiropas darbu, vienlaikus saglabājot to identitāti un unikālo profilu; |
| --- | --- |

l)

Eiropas festivāli un festivālu tīkls(-i), kas demonstrē būtisku daļu nenacionālo Eiropas darbu, vienlaikus saglabājot to identitāti un unikālo profilu;

| m) | tāds Eiropas kinoteātru operatoru tīkls ar plašu ģeogrāfisko aptvērumu, kas demonstrē ievērojamu daļu nenacionālo Eiropas filmu, veicinot Eiropas kinoteātru nozīmi Eiropas darbu apritē; |
| --- | --- |

m)

tāds Eiropas kinoteātru operatoru tīkls ar plašu ģeogrāfisko aptvērumu, kas demonstrē ievērojamu daļu nenacionālo Eiropas filmu, veicinot Eiropas kinoteātru nozīmi Eiropas darbu apritē;

| n) | konkrēti pasākumi, ar kuriem tiek veicināta līdzsvarotāka sieviešu un vīriešu dalība audiovizuālajā nozarē, ietverot mācības, mentorēšanu, apmācību un tīklošanas aktivitātes; |
| --- | --- |

n)

konkrēti pasākumi, ar kuriem tiek veicināta līdzsvarotāka sieviešu un vīriešu dalība audiovizuālajā nozarē, ietverot mācības, mentorēšanu, apmācību un tīklošanas aktivitātes;

| o) | atbalsts politiskajam dialogam, novatoriskiem politikas pasākumiem un paraugprakses apmaiņai – arī izmantojot analītiskās aktivitātes un sniedzot uzticamus datus; |
| --- | --- |

o)

atbalsts politiskajam dialogam, novatoriskiem politikas pasākumiem un paraugprakses apmaiņai – arī izmantojot analītiskās aktivitātes un sniedzot uzticamus datus;

| p) | transnacionāla pieredzes un zinātības apmaiņa, mācīšanās no līdzbiedriem un tīklu veidošana starp audiovizuālo nozari un politikas veidotājiem. |
| --- | --- |

p)

transnacionāla pieredzes un zinātības apmaiņa, mācīšanās no līdzbiedriem un tīklu veidošana starp audiovizuālo nozari un politikas veidotājiem.

3. IEDAĻA

Starpnozaru atzars

Regulas 7. pantā minētā Starpnozaru atzara prioritātes īsteno ar šādām darbībām, kuras sīkāk nosaka darba programmās:

Politiskās sadarbības un informatīvas darbības, kas:

| a) | atbalsta politikas izstrādi, transnacionālu pieredzes un zinātības apmaiņu, mācīšanos no līdzbiedriem un izpratnes veicināšanas aktivitātes, tīklošanu un regulāru starpnozaru dialogu starp organizācijām kultūras un radošajās nozarēs un politikas veidotājiem; |
| --- | --- |

a)

atbalsta politikas izstrādi, transnacionālu pieredzes un zinātības apmaiņu, mācīšanos no līdzbiedriem un izpratnes veicināšanas aktivitātes, tīklošanu un regulāru starpnozaru dialogu starp organizācijām kultūras un radošajās nozarēs un politikas veidotājiem;

| b) | atbalsta analītiskas starpnozaru aktivitātes; |
| --- | --- |

b)

atbalsta analītiskas starpnozaru aktivitātes;

| c) | ir vērstas uz to, lai sekmētu pārrobežu politisko sadarbību un politikas izstrādi attiecībā uz sociālo iekļaušanu caur kultūru; |
| --- | --- |

c)

ir vērstas uz to, lai sekmētu pārrobežu politisko sadarbību un politikas izstrādi attiecībā uz sociālo iekļaušanu caur kultūru;

| d) | vairo zināšanas par Programmu un tās aptvertajiem tematiem, sekmē iedzīvotāju sasniegšanu un palīdz uzlabot rezultātu pārnesamību ne tikai dalībvalstu līmenī. |
| --- | --- |

d)

vairo zināšanas par Programmu un tās aptvertajiem tematiem, sekmē iedzīvotāju sasniegšanu un palīdz uzlabot rezultātu pārnesamību ne tikai dalībvalstu līmenī.

Darbības “Radošās inovācijas laboratorija”, kas:

| a) | sekmē jaunus jaunrades veidus, kur krustojas dažādas kultūras un radošās nozares, piemēram, izmantojot eksperimentālas pieejas un novatoriskas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

a)

sekmē jaunus jaunrades veidus, kur krustojas dažādas kultūras un radošās nozares, piemēram, izmantojot eksperimentālas pieejas un novatoriskas tehnoloģijas;

| b) | sekmē novatoriskas starpnozaru pieejas un rīkus, kas var, ja iespējams, ietvert daudzvalodu un sociālo dimensiju, lai atvieglotu kultūras un radošās jomas, tostarp kultūras mantojuma, piekļūstamību, izplatīšanu, popularizēšanu un pārvēršanu naudas izteiksmē. |
| --- | --- |

b)

sekmē novatoriskas starpnozaru pieejas un rīkus, kas var, ja iespējams, ietvert daudzvalodu un sociālo dimensiju, lai atvieglotu kultūras un radošās jomas, tostarp kultūras mantojuma, piekļūstamību, izplatīšanu, popularizēšanu un pārvēršanu naudas izteiksmē.

Darbības “Programmas biroji”, kas:

| a) | popularizē Programmu valsts līmenī, sniedz attiecīgu informāciju par dažādiem finansiālā atbalsta veidiem, kas pieejami saskaņā ar Savienības politiku, un palīdz kultūras un radošo nozaru profesionāļiem pieteikties atbalstam no Programmas, tostarp informējot viņus par prasībām un procedūrām, kas saistītas ar dažādiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, un apmainoties ar labu praksi; |
| --- | --- |

a)

popularizē Programmu valsts līmenī, sniedz attiecīgu informāciju par dažādiem finansiālā atbalsta veidiem, kas pieejami saskaņā ar Savienības politiku, un palīdz kultūras un radošo nozaru profesionāļiem pieteikties atbalstam no Programmas, tostarp informējot viņus par prasībām un procedūrām, kas saistītas ar dažādiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, un apmainoties ar labu praksi;

| b) | atbalsta potenciālos atbalsta saņēmējus pieteikšanās procedūrās un nodrošina līdzbiedru veiktu mentorēšanu jaunpienācējiem Programmā, stimulē pārrobežu sadarbību un paraugprakses apmaiņu starp profesionāļiem, iestādēm, platformām un tīkliem dažādajās Programmas aptvertajās politikas jomās un kultūras un radošajās nozarēs un starp tām; |
| --- | --- |

b)

atbalsta potenciālos atbalsta saņēmējus pieteikšanās procedūrās un nodrošina līdzbiedru veiktu mentorēšanu jaunpienācējiem Programmā, stimulē pārrobežu sadarbību un paraugprakses apmaiņu starp profesionāļiem, iestādēm, platformām un tīkliem dažādajās Programmas aptvertajās politikas jomās un kultūras un radošajās nozarēs un starp tām;

| c) | palīdz Komisijai nodrošināt, lai Programmas rezultāti tiktu pienācīgi paziņoti un izplatīti iedzīvotājiem un kultūras un radošo nozaru profesionāļiem. |
| --- | --- |

c)

palīdz Komisijai nodrošināt, lai Programmas rezultāti tiktu pienācīgi paziņoti un izplatīti iedzīvotājiem un kultūras un radošo nozaru profesionāļiem.

Transversālas darbības, kas atbalsta ziņu mediju nozari un kas:

| a) | pievēršas strukturālām un tehnoloģiskām pārmaiņām, ar kurām saskaras mediju nozare, veicinot neatkarīgu un plurālistisku mediju vidi, tostarp atbalstot neatkarīgu uzraudzību nolūkā novērtēt mediju plurālisma un brīvības apdraudējumus un izaicinājumus un atbalstot izpratnes veicināšanas aktivitātes; |
| --- | --- |

a)

pievēršas strukturālām un tehnoloģiskām pārmaiņām, ar kurām saskaras mediju nozare, veicinot neatkarīgu un plurālistisku mediju vidi, tostarp atbalstot neatkarīgu uzraudzību nolūkā novērtēt mediju plurālisma un brīvības apdraudējumus un izaicinājumus un atbalstot izpratnes veicināšanas aktivitātes;

| b) | atbalsta augstus mediju producēšanas standartus, sekmējot sadarbību, digitālās prasmes, pārrobežu un uz sadarbību vērstu žurnālistiku un kvalitatīvu saturu, tādējādi palīdzot uzlabot profesionālo ētiku žurnālistikā; |
| --- | --- |

b)

atbalsta augstus mediju producēšanas standartus, sekmējot sadarbību, digitālās prasmes, pārrobežu un uz sadarbību vērstu žurnālistiku un kvalitatīvu saturu, tādējādi palīdzot uzlabot profesionālo ētiku žurnālistikā;

| c) | veicina medijpratību, lai iedzīvotājiem veidotos kritiska izpratne un viņi varētu izmantot medijus, un atbalsta dalīšanos ar zināšanām un apmaiņu ar tām par medijpratības politiku un praksi; |
| --- | --- |

c)

veicina medijpratību, lai iedzīvotājiem veidotos kritiska izpratne un viņi varētu izmantot medijus, un atbalsta dalīšanos ar zināšanām un apmaiņu ar tām par medijpratības politiku un praksi;

| d) | ietver konkrētus pasākumus, kuri veicina līdzsvarotāku sieviešu un vīriešu dalību ziņu mediju nozarē. |
| --- | --- |

d)

ietver konkrētus pasākumus, kuri veicina līdzsvarotāku sieviešu un vīriešu dalību ziņu mediju nozarē.

---

II PIELIKUMS

KOPĪGI KVALITATĪVI UN KVANTITATĪVI PROGRAMMAS IETEKMES RĀDĪTĀJI

Ar Programmas atbalstu izveidoto transnacionālo partnerību skaits un mērogs, tostarp atbalsta saņēmēju organizāciju izcelsmes valsts.

Kvalitatīvi pierādījumi par veiksmīgām mākslas, uzņēmējdarbības un tehnoloģiskām inovācijām, kas radītas, pateicoties Programmas atbalstam.

RĀDĪTĀJI

Kultūras atzars

Ar Programmas atbalstu izveidoto transnacionālo partnerību skaits un mērogs.

To mākslinieku un kultūras un radošo nozaru profesionāļu skaits, kuri, pateicoties Programmas sniegtajam atbalstam, ir devušies aiz valsts robežām, norādot izcelsmes valsti un sieviešu īpatsvaru.

To cilvēku skaits, kuri ir izmantojuši Programmas atbalstītos Eiropas kultūras un radošos darbus, tostarp darbus, kas tapuši citās, nevis viņu valstīs.

To Programmas atbalstīto projektu skaits, kuri paredzēti sociāli marginalizētām grupām.

To Programmas atbalstīto projektu skaits, kuros iesaistītas organizācijas no trešām valstīm.

Atzars “MEDIA”

To cilvēku skaits, kuri ir izmantojuši Programmas atbalstītos Eiropas audiovizuālos darbus, kas tapuši citās, nevis viņu valstīs.

To Programmas atbalstīto mācību pasākumu dalībnieku skaits, kuri vērtē, ka ir uzlabojuši savas kompetences un nodarbināmību, norādot sieviešu īpatsvaru.

Ar Programmas atbalstu attīstīto, radīto un izplatīto kopražojumu – un kopražojumu ar partneriem no valstīm, kurām ir atšķirīga audiovizuālā kapacitāte,– skaits, budžets un ģeogrāfiskā izcelsme.

Ar Programmas atbalstu izstrādāto, producēto un izplatīto audiovizuālo darbu skaits mazāk lietotajās valodās.

To cilvēku skaits, kuri sasniegti ar starpuzņēmumu reklāmas pasākumiem lielākajos tirgos.

Starpnozaru atzars

Izveidoto transnacionālo partnerību skaits un mērogs (salikts rādītājs attiecībā uz darbību “Radošās inovācijas laboratorija” un transversālām darbībām, kas atbalsta ziņu mediju nozari).

Programmas biroju rīkoto Programmas popularizēšanas pasākumu vai aktivitāšu skaits.

Dalībnieku skaits darbībā “Radošās inovācijas laboratorija” un transversālās darbībās, kas atbalsta ziņu mediju nozari, norādot sieviešu īpatsvaru.

---

III PIELIKUMS

ATZARA “MEDIA” LOGOTIPS

Atzara “MEDIA” logotips ir šāds:

Image 1

---

| 5.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 169/26 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 169/26

---

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja Nr. 14/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021–2027) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013

(2021/C 169/02)

I.   IEVADS

| 1. | 2018. gada 30. maijā Eiropas Komisija pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021–2027) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013 (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eiropas Parlaments 2019. gada 28. martā pieņēma nostāju pirmajā lasījumā (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma atzinumu 2018. gada 12. decembrī (3), savukārt Reģionu komiteja pieņēma atzinumu 2019. gada 6. februārī (4). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Padome 2018. gada 20. decembrī vienojās par daļēju vispārēju pieeju (tikai panti) (5). 2019. gada 17. aprīlī Pastāvīgo pārstāvju komiteja apstiprināja pilnvaras sarunām ar Eiropas Parlamentu (pilns teksts, kas aptver gan apsvērumus, gan pantus) (6). Notika četri trialogi, un pēdējā trialogā 2020. gada 14. decembrī tika panākta provizoriska vienošanās. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pastāvīgo pārstāvju komiteja 2020. gada 18. decembrī apstiprināja trialogos panākto galīgo kompromisu (7). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Eiropas Parlamenta Kultūras un izglītības komiteja tekstu apstiprināja 2021. gada 11. janvārī. |
| --- | --- |

6.

II.   MĒRĶIS

| 7. | Programmas vispārējie mērķi ir aizsargāt, attīstīt un popularizēt Eiropas kultūru un valodu daudzveidību un mantojumu un palielināt kultūras un radošo nozaru, jo īpaši audiovizuālās nozares, konkurētspēju un ekonomisko potenciālu. Starp konkrētajiem mērķiem ir Eiropas līmeņa sadarbība nolūkā atbalstīt Eiropas darbu radīšanu un stiprināt Eiropas kultūras un radošo nozaru ekonomisko, sociālo un ārējo dimensiju, veicinot Eiropas audiovizuālās nozares konkurētspēju, sadarbība rīcībpolitikas jomā un inovācija, kā arī mediju plurālisms un medijpratība. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Programma saglabā iepriekšējās programmas “Radošā Eiropa” (2014–2020) struktūru ar trim atsevišķiem atzariem: Kultūras atzaru, kas aptver kultūras un radošās nozares, bet ne audiovizuālo nozari, atzaru “MEDIA”, kas speciāli paredzēts audiovizuālajai nozarei, un Starpnozaru atzaru, kā nolūks ir atbalstīt transversālas darbības, kuras aptver visas kultūras un radošās nozares. |
| --- | --- |

8.

III.   PADOMES NOSTĀJAS PIRMAJĀ LASĪJUMĀ ANALĪZE

| 9. | Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, Padome un Parlaments risināja sarunas ar mērķi agrīni panākt vienošanos otrajā lasījumā, kas balstās uz Padomes nostāju pirmajā lasījumā, kuru Parlaments kā tādu varētu apstiprināt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Padomes nostājā pirmajā lasījumā ir šādi galvenie elementi, par kuriem trialogos ir panākta vienošanās starp abiem likumdevējiem. |
| --- | --- |

10.

Svarīgākie jautājumi

| 11. | Pārvaldība

  Eiropas Parlaments bija paudis bažas par Programmas pārvaldību, norādot, ka tas vēlas nodrošināt, ka plānošanas periodā netiek ieviestas iniciatīvas bez tā iepriekšējas piekrišanas. Abi likumdevēji vienojās, ka I pielikumā (Programmas darbību apraksts) tiks ietverts satura ziņā ļoti detalizēts slēgts darbību saraksts; tādējādi elastīgums tiek pārlikts tikai un vienīgi uz īstenošanas līmeni. Jaunas darbības var ieviest tikai ar priekšlikumu grozīt regulu, un šādu priekšlikumu iesniedz Komisija. Tā tiek garantēts, ka politiski nozīmīgos lēmumos Programmas darbības laikā tiek iesaistīti abi likumdevēji. Darba programmas būs jāpieņem, izmantojot īstenošanas aktu, un programmas komiteja tiks saglabāta kā mehānisms, ar kuru dalībvalstis īsteno kontroli. Deleģētos aktus ir paredzēts izmantot, lai izstrādātu noteikumus pārraudzības un izvērtēšanas satvaram, tostarp grozījumus II pielikumā nolūkā pārskatīt vai papildināt rādītājus. |
| --- | --- |

11.

Eiropas Parlaments bija paudis bažas par Programmas pārvaldību, norādot, ka tas vēlas nodrošināt, ka plānošanas periodā netiek ieviestas iniciatīvas bez tā iepriekšējas piekrišanas. Abi likumdevēji vienojās, ka I pielikumā (Programmas darbību apraksts) tiks ietverts satura ziņā ļoti detalizēts slēgts darbību saraksts; tādējādi elastīgums tiek pārlikts tikai un vienīgi uz īstenošanas līmeni. Jaunas darbības var ieviest tikai ar priekšlikumu grozīt regulu, un šādu priekšlikumu iesniedz Komisija. Tā tiek garantēts, ka politiski nozīmīgos lēmumos Programmas darbības laikā tiek iesaistīti abi likumdevēji. Darba programmas būs jāpieņem, izmantojot īstenošanas aktu, un programmas komiteja tiks saglabāta kā mehānisms, ar kuru dalībvalstis īsteno kontroli. Deleģētos aktus ir paredzēts izmantot, lai izstrādātu noteikumus pārraudzības un izvērtēšanas satvaram, tostarp grozījumus II pielikumā nolūkā pārskatīt vai papildināt rādītājus.

| 12. | Budžets

  Abu likumdevēju vienošanās atbilst Eiropadomes nolemtajam finansējumam saistībā ar 2021.–2027. gada DFS (1 842 000 000 EUR faktiskajās cenās), kam pievienots papildu piešķīrums 600 000 000 EUR apmērā 2018. gada cenās (tas izriet no Regulas (ES, Euratom) Nr. 2020/2093 5. pantā noteiktās konkrētām programmām paredzētās korekcijas). Abi likumdevēji arī vienojās, ka tas pats modelis tiek izmantots sadalījumam pa atzariem gan attiecībā uz finansējumu, gan papildu piešķīrumu: proti, vismaz 33 % mērķim, kas atbilst Kultūras atzaram, vismaz 58 % mērķim, kas atbilst atzaram “MEDIA”, un līdz 9 % – mērķim, kas atbilst Starpnozaru atzaram. |
| --- | --- |

12.

Abu likumdevēju vienošanās atbilst Eiropadomes nolemtajam finansējumam saistībā ar 2021.–2027. gada DFS (1 842 000 000 EUR faktiskajās cenās), kam pievienots papildu piešķīrums 600 000 000 EUR apmērā 2018. gada cenās (tas izriet no Regulas (ES, Euratom) Nr. 2020/2093 5. pantā noteiktās konkrētām programmām paredzētās korekcijas). Abi likumdevēji arī vienojās, ka tas pats modelis tiek izmantots sadalījumam pa atzariem gan attiecībā uz finansējumu, gan papildu piešķīrumu: proti, vismaz 33 % mērķim, kas atbilst Kultūras atzaram, vismaz 58 % mērķim, kas atbilst atzaram “MEDIA”, un līdz 9 % – mērķim, kas atbilst Starpnozaru atzaram.

| 13. | Tiesību subjekti, kuriem var piešķirt dotācijas bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus

  Nosakot, kuri subjekti ir tiesīgi piedalīties Programmā, Komisija ierosināja divus subjektus, kas varētu saņemt dotācijas bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, proti, Eiropas Kinoakadēmiju (EFA) un Eiropas Savienības Jauniešu orķestri (ESJO). Kaut arī Parlamenta sākotnējā nostāja bija līdzīga Komisijas nostājai, proti, EFA būtu iekļauta kā tiešā atbalsta saņēmēja bez konkursa konkrētā saistībā ar aktivitāti LUX balva, Padomes sākotnējā nostāja bija mazāk labvēlīga, uzsverot taisnīgu konkurenci kā priekšnosacījumu piekļuvei publiskam finansējumam. Teksts, kas izriet no sarunām, neparedz īpaši izraudzītus dotāciju saņēmējus bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus. Tomēr tajā ir ietverta skaidra atsauce uz LUX balvu, kas ir viena no darbībām, ar kuru starpniecību jātiecas īstenot atzara “MEDIA” prioritātes (I pielikums). Attiecībā uz ESJO tekstā ir a) atzīts tā īpašais statuss (40. apsvērums) un b) paredzēta iespēja šo struktūru atbalstīt I pielikumā (risinājums, kas ir līdzīgs risinājumam attiecībā uz LUX balvu). ESJO ir arī ir priekšmets, par kuru Komisija ir iesniegusi nodomu vēstuli. |
| --- | --- |

13.

Nosakot, kuri subjekti ir tiesīgi piedalīties Programmā, Komisija ierosināja divus subjektus, kas varētu saņemt dotācijas bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, proti, Eiropas Kinoakadēmiju (EFA) un Eiropas Savienības Jauniešu orķestri (ESJO). Kaut arī Parlamenta sākotnējā nostāja bija līdzīga Komisijas nostājai, proti, EFA būtu iekļauta kā tiešā atbalsta saņēmēja bez konkursa konkrētā saistībā ar aktivitāti LUX balva, Padomes sākotnējā nostāja bija mazāk labvēlīga, uzsverot taisnīgu konkurenci kā priekšnosacījumu piekļuvei publiskam finansējumam. Teksts, kas izriet no sarunām, neparedz īpaši izraudzītus dotāciju saņēmējus bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus. Tomēr tajā ir ietverta skaidra atsauce uz LUX balvu, kas ir viena no darbībām, ar kuru starpniecību jātiecas īstenot atzara “MEDIA” prioritātes (I pielikums). Attiecībā uz ESJO tekstā ir a) atzīts tā īpašais statuss (40. apsvērums) un b) paredzēta iespēja šo struktūru atbalstīt I pielikumā (risinājums, kas ir līdzīgs risinājumam attiecībā uz LUX balvu). ESJO ir arī ir priekšmets, par kuru Komisija ir iesniegusi nodomu vēstuli.

| 14. | Vienlīdzīgi konkurences apstākļi

  Galvenie elementi, kas veido Padomes nostāju par šo plaši apspriesto jautājumu, ir šādi:






  — | “vienlīdzīgu konkurences apstākļu” koncepciju piemērot tikai atzaram “MEDIA”; |
| --- | --- | --- |

14.

Galvenie elementi, kas veido Padomes nostāju par šo plaši apspriesto jautājumu, ir šādi:

—

“vienlīdzīgu konkurences apstākļu” koncepciju piemērot tikai atzaram “MEDIA”;

| — | atzīt, ka ir jāņem vērā valstu atšķirības audiovizuālā satura veidošanā un izplatīšanā, piekļuve šādam saturam un tendences saistībā ar tā patēriņu, un jo īpaši – to valodu un ģeogrāfiskās īpatnības; |
| --- | --- |

—

atzīt, ka ir jāņem vērā valstu atšķirības audiovizuālā satura veidošanā un izplatīšanā, piekļuve šādam saturam un tendences saistībā ar tā patēriņu, un jo īpaši – to valodu un ģeogrāfiskās īpatnības;

| — | mērķis atbalstīt Eiropas talantus neatkarīgi no to atrašanās vietas, lai tie darbotos pāri robežām un starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

—

mērķis atbalstīt Eiropas talantus neatkarīgi no to atrašanās vietas, lai tie darbotos pāri robežām un starptautiskā mērogā;

| — | atspoguļot “vienlīdzīgu konkurences apstākļu” koncepciju divos rādītājos (kas aptver svarīgus Programmas elementus un tiek izmantoti tās snieguma novērtēšanai). |
| --- | --- |

—

atspoguļot “vienlīdzīgu konkurences apstākļu” koncepciju divos rādītājos (kas aptver svarīgus Programmas elementus un tiek izmantoti tās snieguma novērtēšanai).

| 15. | Attieksme pret mūzikas nozari

  Saskaņotajā tekstā ietverts kompaktāks apsvērums (13. apsvērums) un atsauce uz mūzikas nozari ievaddaļā, kas attiecas uz nozares darbībām Kultūras atzarā. Atbilstoši Komisijas ierosinātajam mūzikas nozare tiek identificēta kā šādas atsevišķas nozares darbības priekšmets līdztekus grāmatniecības un izdevējdarbības nozarei, arhitektūrai un kultūras mantojumam, kā arī citām mākslinieciskas jaunrades nozarēm ar konkrētām vajadzībām. |
| --- | --- |

15.

Saskaņotajā tekstā ietverts kompaktāks apsvērums (13. apsvērums) un atsauce uz mūzikas nozari ievaddaļā, kas attiecas uz nozares darbībām Kultūras atzarā. Atbilstoši Komisijas ierosinātajam mūzikas nozare tiek identificēta kā šādas atsevišķas nozares darbības priekšmets līdztekus grāmatniecības un izdevējdarbības nozarei, arhitektūrai un kultūras mantojumam, kā arī citām mākslinieciskas jaunrades nozarēm ar konkrētām vajadzībām.

| 16. | Iekļaušana

  Saskaņotajā tekstā ir jauna horizontāla atsauce uz iekļaušanu programmā (tā atrodama 3. pantā “Programmas mērķi”). |
| --- | --- |

16.

Saskaņotajā tekstā ir jauna horizontāla atsauce uz iekļaušanu programmā (tā atrodama 3. pantā “Programmas mērķi”).

Citi jautājumi

| 17. | Abi likumdevēji vienojās saglabāt “MEDIA” logotipu, kura vizuālais veidols ir iekļauts jaunā tekstam pievienotā pielikumā. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Attiecībā uz trešo valstu dalību sarunu iznākums paredz, ka visām trešām valstīm, kas piedalās Programmas atzarā “MEDIA” un Starpnozaru atzarā, ir jāievēro Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvā (AVMPD) izklāstītie nosacījumi. Pienācīgi pamatotos gadījumos Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīm par labu var veikt atkāpi no šā pienākuma. EEZ EBTA valstis, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis, kas pilnībā piedalījās 2014.–2020. gada Programmā, varēs izmantot pārejas periodu, lai pieskaņotu savus valsts tiesību aktus pārskatītajai AVMPD. Trešās valstis, kas piedalās tikai Kultūras atzarā, var izveidot programmas biroju. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Lai nodrošinātu horizontālu pieeju visiem ar DFS saistītajiem dosjē, ir mainīti vairāki noteikumi. Tie attiecas uz tādiem punktiem kā Programmas darbības ilguma pievienošana 1. pantā, to pieskaņojot 2021.–2027. gada DFS grafikam, trešo valstu dalība, Savienības finanšu interešu aizsardzība, Izcilības zīmogs, kumulatīvais un alternatīvais finansējums un atpakaļejošs spēks. |
| --- | --- |

19.

IV.   NOBEIGUMS

| 20. | Padomes nostāja pirmajā lasījumā pilnībā atbilst kompromisam, kas panākts Padomes un Eiropas Parlamenta sarunās, kuras sekmēja Komisija. Šis kompromiss ir apstiprināts Eiropas Parlamenta Kultūras un izglītības komitejas priekšsēdētājas vēstulē Pastāvīgo pārstāvju komitejas priekšsēdētājam 2021. gada 15. janvārī. Minētajā vēstulē Kultūras un izglītības komitejas priekšsēdētāja norāda, ka, ja Padome oficiāli nosūtīs Parlamentam savu nostāju, par kuru panākta vienošanās un kuru būs pārbaudījuši juristi lingvisti, viņa ieteiks plenārsēdei Padomes nostāju pieņemt bez grozījumiem Parlamenta otrajā lasījumā. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Dok. 9170/18 + ADD 1.

(2)  OV C 108, 26.3.2021., 934. lpp.

(3)  OV C 110, 22.3.2019., 87. lpp.

(4)  OV C 168, 16.5.2019., 37. lpp.

(5)  Dok. 15618/18 + ADD 1.

(6)  Dok. 7526/19.

(7)  Dok. 13848/20.

---