# Euroopan unionin C 155/30.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 155 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta30. huhtikuu 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 155

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta30. huhtikuu 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 558. täysistunto – Interactio, 24.2.2021–25.2.2021 |
| 2021/C 155/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätöslauselma aiheesta Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun – mikä toimii ja mikä ei? — (päätöslauselma pohjautuu unionin 27 jäsenvaltiossa toteutettuihin kuulemisiin) | 1 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 558. täysistunto – Interactio, 24.2.2021–25.2.2021

2021/C 155/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätöslauselma aiheesta Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun – mikä toimii ja mikä ei? — (päätöslauselma pohjautuu unionin 27 jäsenvaltiossa toteutettuihin kuulemisiin)

1

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 558. täysistunto – Interactio, 24.2.2021–25.2.2021 |
| 2021/C 155/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskeva toimintasuunnitelma elpymisstrategian tueksi (COM(2020) 312 final), Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle veroalan hyvästä hallintotavasta EU:ssa ja sen ulkopuolella (COM(2020) 313 final), Ehdotus neuvoston direktiiviksi hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla annetun direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta(COM(2020) 314 final – 2020/0148 (CNS)) | 8 |
| 2021/C 155/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma(COM(2020) 590 final) | 20 |
| 2021/C 155/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle EU:n digitaalisen rahoituksen strategiasta(COM(2020) 591 final) | 27 |
| 2021/C 155/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kryptovarojen markkinoista ja direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta(COM(2020) 593 final – 2020/0265 (COD)) ja Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus hajautetun tilikirjan teknologiaan perustuvien markkinainfrastruktuurien pilottijärjestelmästä(COM(2020) 594 final – 2020/0267 (COD)) | 31 |
| 2021/C 155/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitusalan digitaalisesta häiriönsietokyvystä ja asetusten (EY) N:o 1060/2009, (EU) N:o 648/2012, (EU) N:o 600/2014 ja (EU) N:o 909/2014 muuttamisesta(COM(2020) 595 final – 2020/0266 (COD)) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2006/43/EY, 2009/65/EY, 2009/138/EY, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/65/EU, (EU) 2015/2366 ja (EU) 2016/2341 muuttamisesta(COM(2020) 596 final – 2020/0268 (COD)) | 38 |
| 2021/C 155/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2021(COM(2020) 575 final) | 45 |
| 2021/C 155/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi brexit-mukautusvarauksen perustamisesta(COM(2020) 854 final – 2020/0380 (COD)) | 52 |
| 2021/C 155/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta sekä neuvoston direktiivin 2003/109/EY ja ehdotetun asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto] muuttamisesta(COM(2020) 610 final – 2020/0279(COD)) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toiminnasta muuttoliikkeeseen ja turvapaikanhakuun liittyvissä kriisi- ja force majeure -tilanteissa(COM(2020) 613 final – 2020/0277(COD)) | 58 |
| 2021/C 155/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Muutettu ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kansainvälistä suojelua unionissa koskevan yhteisen menettelyn luomisesta ja direktiivin 2013/32/EU kumoamisesta(COM(2020) 611 final – 2016/0224(COD)), Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kolmansien maiden kansalaisia ulkorajoilla koskevan seulonnan käyttöönotosta ja asetusten (EY) N:o 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240 ja (EU) 2019/817 muuttamisesta(COM(2020) 612 final – 2020/0278(COD)) ja Muutettu ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Eurodac-järjestelmän perustamisesta biometristen tietojen vertailua varten asetuksen (EU) XXX/XXX [asetus turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta] ja asetuksen (EU) XXX/XXX [uudelleensijoittamisasetus] tehokkaaksi soveltamiseksi, laittomasti oleskelevan kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön tunnistamiseksi sekä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin esittämistä, Eurodac-tietoihin lainvalvontatarkoituksessa tehtäviä vertailuja koskevista pyynnöistä ja asetusten (EU) 2018/1240 ja (EU) 2019/818 muuttamisesta(COM(2020) 614 final – 2016/0132(COD)) | 64 |
| 2021/C 155/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan rakennusten perusparannusaalto — ympäristöystävällisempiä rakennuksia, lisää työpaikkoja ja parempaa elämänlaatua(COM(2020) 662 final) | 73 |
| 2021/C 155/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi maanteiden tavara- ja henkilöliikenteeseen tarkoitettujen tiettyjen ajoneuvojen kuljettajien perustason ammattipätevyydestä ja jatkokoulutuksesta (kodifikaatio) (COM(2021) 34 final – 2021/0018 (COD)) | 78 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 558. täysistunto – Interactio, 24.2.2021–25.2.2021

2021/C 155/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskeva toimintasuunnitelma elpymisstrategian tueksi (COM(2020) 312 final), Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle veroalan hyvästä hallintotavasta EU:ssa ja sen ulkopuolella (COM(2020) 313 final), Ehdotus neuvoston direktiiviksi hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla annetun direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta(COM(2020) 314 final – 2020/0148 (CNS))

(COM(2020) 312 final)

(COM(2020) 313 final)

(COM(2020) 314 final – 2020/0148 (CNS))

8

2021/C 155/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma(COM(2020) 590 final)

(COM(2020) 590 final)

20

2021/C 155/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle EU:n digitaalisen rahoituksen strategiasta(COM(2020) 591 final)

(COM(2020) 591 final)

27

2021/C 155/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kryptovarojen markkinoista ja direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta(COM(2020) 593 final – 2020/0265 (COD)) ja Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus hajautetun tilikirjan teknologiaan perustuvien markkinainfrastruktuurien pilottijärjestelmästä(COM(2020) 594 final – 2020/0267 (COD))

(COM(2020) 593 final – 2020/0265 (COD))

(COM(2020) 594 final – 2020/0267 (COD))

31

2021/C 155/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitusalan digitaalisesta häiriönsietokyvystä ja asetusten (EY) N:o 1060/2009, (EU) N:o 648/2012, (EU) N:o 600/2014 ja (EU) N:o 909/2014 muuttamisesta(COM(2020) 595 final – 2020/0266 (COD)) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2006/43/EY, 2009/65/EY, 2009/138/EY, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/65/EU, (EU) 2015/2366 ja (EU) 2016/2341 muuttamisesta(COM(2020) 596 final – 2020/0268 (COD))

(COM(2020) 595 final – 2020/0266 (COD))

(COM(2020) 596 final – 2020/0268 (COD))

38

2021/C 155/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2021(COM(2020) 575 final)

(COM(2020) 575 final)

45

2021/C 155/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi brexit-mukautusvarauksen perustamisesta(COM(2020) 854 final – 2020/0380 (COD))

(COM(2020) 854 final – 2020/0380 (COD))

52

2021/C 155/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta sekä neuvoston direktiivin 2003/109/EY ja ehdotetun asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto] muuttamisesta(COM(2020) 610 final – 2020/0279(COD)) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toiminnasta muuttoliikkeeseen ja turvapaikanhakuun liittyvissä kriisi- ja force majeure -tilanteissa(COM(2020) 613 final – 2020/0277(COD))

(COM(2020) 610 final – 2020/0279(COD))

(COM(2020) 613 final – 2020/0277(COD))

58

2021/C 155/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Muutettu ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kansainvälistä suojelua unionissa koskevan yhteisen menettelyn luomisesta ja direktiivin 2013/32/EU kumoamisesta(COM(2020) 611 final – 2016/0224(COD)), Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kolmansien maiden kansalaisia ulkorajoilla koskevan seulonnan käyttöönotosta ja asetusten (EY) N:o 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240 ja (EU) 2019/817 muuttamisesta(COM(2020) 612 final – 2020/0278(COD)) ja Muutettu ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Eurodac-järjestelmän perustamisesta biometristen tietojen vertailua varten asetuksen (EU) XXX/XXX [asetus turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta] ja asetuksen (EU) XXX/XXX [uudelleensijoittamisasetus] tehokkaaksi soveltamiseksi, laittomasti oleskelevan kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön tunnistamiseksi sekä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin esittämistä, Eurodac-tietoihin lainvalvontatarkoituksessa tehtäviä vertailuja koskevista pyynnöistä ja asetusten (EU) 2018/1240 ja (EU) 2019/818 muuttamisesta(COM(2020) 614 final – 2016/0132(COD))

(COM(2020) 611 final – 2016/0224(COD))

(COM(2020) 612 final – 2020/0278(COD))

(COM(2020) 614 final – 2016/0132(COD))

64

2021/C 155/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan rakennusten perusparannusaalto — ympäristöystävällisempiä rakennuksia, lisää työpaikkoja ja parempaa elämänlaatua(COM(2020) 662 final)

(COM(2020) 662 final)

73

2021/C 155/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi maanteiden tavara- ja henkilöliikenteeseen tarkoitettujen tiettyjen ajoneuvojen kuljettajien perustason ammattipätevyydestä ja jatkokoulutuksesta (kodifikaatio) (COM(2021) 34 final – 2021/0018 (COD))

(COM(2021) 34 final – 2021/0018 (COD))

78

---

| | Oikaisuja |
| --- | --- |
| 2021/C 155/13 | Oikaisu Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskevan toimintaohjelman perustamisesta euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä kaudeksi 2021–2027 (Perikles IV -ohjelma) (COM(2018) 369 final – 2018/0194(CNS)) ( EUVL C 440, 6.12.2018 ) | 79 |

Oikaisuja

2021/C 155/13

Oikaisu Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskevan toimintaohjelman perustamisesta euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä kaudeksi 2021–2027 (Perikles IV -ohjelma) (COM(2018) 369 final – 2018/0194(CNS)) ( EUVL C 440, 6.12.2018 )

( EUVL C 440, 6.12.2018 )

79

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 558. täysistunto – Interactio, 24.2.2021–25.2.2021

| 30.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 155/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätöslauselma aiheesta ”Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun – mikä toimii ja mikä ei?”

(päätöslauselma pohjautuu unionin 27 jäsenvaltiossa toteutettuihin kuulemisiin)

(2021/C 155/01)

| Esittelijät: | Gonçalo LOBO XAVIER


  Javier DOZ ORRIT


  Luca JAHIER |
| --- | --- |

Esittelijät:

Gonçalo LOBO XAVIER

Javier DOZ ORRIT

Luca JAHIER

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 24. ja 25. helmikuuta 2021 pitämässään täysistunnossa (helmikuun 25. päivän kokouksessa) seuraavan päätöslauselman äänin 268 puolesta ja 5:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | ETSK on antanut useita lausuntoja, päätöslauselmia ja julkilausumia Next Generation EU -elpymissuunnitelmasta ja sen eri osioista, erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineestä. Komitea on ilmaissut kannattavansa sen sisältöä ja taloudellisen ja sosiaalisen elpymisen vauhdittamiseen ja tuotantoparadigman muutoksen käynnistämiseen tähtäävien uudistusehdotusten suuntausta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että kaikkien uudelleenjärjestelyprosessin uudistusten on perustuttava EU:n perusperiaatteisiin: ihmisoikeuksien, sosiaalisten oikeuksien, demokraattisten arvojen ja oikeusvaltioperiaatteen turvaamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen investoinneilla on pyrittävä hyödyntämään sisämarkkinoiden koko potentiaali, vahvistamaan EU:n talouden kestokykyä, saavuttamaan Yhdistyneiden kansakuntien vahvistamat kestävän kehityksen tavoitteet, luomaan kiertotalous, saavuttamaan ilmastoneutraalius EU:ssa viimeistään vuoteen 2050 mennessä, edistämään talouden ja yhteiskunnan digitalisointiin liittyvää innovointia ja nykyaikaistamista sekä varmistamaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tehokas täytäntöönpano sosiaalisen yhteenkuuluvuuden turvaamiseksi, köyhyyden poistamiseksi ja eriarvoisuuden vähentämiseksi. Näillä investoinneilla on vastattava pandemian aiheuttamaan taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kriisiin ottaen huomioon, että sen vaikutukset ovat laajempia, raskaampia ja syvempiä kuin aiemmin ennakoitiin, ja varmistettava nopea elpyminen. Elpymis- ja palautumistukivälineen käytön olisi myös oltava täysin niiden kansainvälisten yleissopimusten ja sopimusten mukaista, joiden osapuolia EU ja jäsenvaltiot ovat (esimerkiksi vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimus). Komitea katsoo, että on olennaisen tärkeää varmistaa hyvä hallintotapa, korruption torjunta ja demokraattinen vastuuvelvollisuus. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Komitea pitää myös erittäin tärkeänä, että uudistuksilla tähdätään sekä talouden tuottavuuden parantamiseen että innovatiivisen elinkeinoelämän vahvistamiseen tukemalla pk-yrityksiä ja yhteisötalouden yrityksiä. Se korostaa tutkimuksen merkitystä Euroopan tasolla ja sen yhteyksiä tuotantoprosessiin. Komitea katsoo myös, että olisi otettava käyttöön mekanismeja, joilla varmistetaan oikeudenmukainen vihreä siirtymä ja digitalisaatio EU:ssa ja kaikissa jäsenvaltioissa ja tuetaan työmarkkinoilta syrjäytyneiden taloudellista uudelleenintegroitumista. ETSK toistaa tässä yhteydessä huolensa siitä, että vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä oikeudenmukaiseen siirtymään varatut määrärahat ovat riittämättömät. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EU:n toimielimet ovat reagoineet nykytilanteeseen hyvin eri tavoin kuin vuoden 2008 kriisiin. Elpymissuunnitelman rahoittaminen laskemalla liikkeeseen yhteistä eurooppalaista velkaa on virstanpylväs EU:n historiassa. Komitea on erityisen huolestunut talous- ja rahaliiton (EMU) syventämiseen varatusta tuesta. Tätä kysymystä olisi tarkasteltava tulevassa Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa. Samalla olisi annettava asiankuuluva arvo Porton huippukokoukselle, jonka puheenjohtajavaltio Portugali kutsuu koolle keskustelemaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tehokkaasta täytäntöönpanosta. ETSK katsoo, että kansalaisyhteiskunnan osallistumisen on ulotuttava talous-, sosiaali- ja ympäristöaloja laajemmalle sellaisiin tärkeisiin kysymyksiin kuin Euroopan tulevaisuus tai EU:n jäsenyyttä hakeneiden maiden kanssa käytävät liittymisneuvottelut ja liittymistä edeltävät neuvottelut. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kansallisia elvytyssuunnitelmia arvioidessaan komission olisi otettava huomioon pandemian vaikutus eri jäsenvaltioihin ja niiden valmiudet. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Tässä päätöslauselmassa komitea haluaa myös ilmaista tyytyväisyytensä Euroopan parlamentin ja neuvoston viime joulukuussa kolmikantaneuvotteluissa aikaansaamaan yhteisymmärrykseen, johon sisältyy sellaisen asetuksen hyväksyminen, jossa vahvistetaan työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tarve osallistua – kuulemisten kautta – kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien laatimiseen ja täytäntöönpanoon (18 artikla). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Päätöslauselman aiheena on nimenomaan kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin. Eurooppalaista ohjausjaksoa käsittelevän ryhmän maakohtaisten valtuuskuntien laatimien raporttien perusteella komitea haluaisi tehdä alustavan arvion siitä, miten tämä osallistuminen kehittyy, ja tiedottaa EU:n toimielimille ja jäsenvaltioiden hallituksille havaituista puutteista. Näin komitea voisi auttaa varmistamaan, että jäsenvaltioiden hallitukset ja EU:n toimielimet toteuttavat asianmukaiset korjaavat toimenpiteet ennen määräaikaa, johon mennessä jäsenvaltioiden hallitusten on viimeisteltävä kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat, ja ennen kuin ne hyväksytään Euroopan komissiossa. Arvioinnissa olisi tuotava esiin paitsi se, missä määrin kansalaisyhteiskunta on osallistunut suunnitelmien laatimiseen, myös sen osallistumisen laatu ja se, miten avoimesti eri jäsenvaltiot ovat saattaneet kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien luonnokset yleisön saataville. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Mitä tulee yleiseurooppalaisten työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumiseen Next Generation EU -elpymissuunnitelmaan, ne ovat todenneet, että edistymistä on tapahtunut verrattuna tavanomaisiin eurooppalaisen ohjausjakson menettelyihin. Ne tunnustavat myös Euroopan komission myönteisen roolin kansalaisyhteiskunnan osallistumisen edistämisessä kansallisella tasolla. Useimmat niistä kuitenkin katsovat, että todellinen osallistumisaste on edelleen pitkälti riittämätön ja että prosesseissa ei anneta kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kannoille riittävästi painoarvoa. Työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot kehottavat korjaamaan nämä puutteet kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano- ja arviointivaiheissa ottamalla käyttöön muodollisempia menettelyjä, jotka helpottavat todellista vuoropuhelua. |
| --- | --- |

1.8

2.   Tausta

| 2.1 | Euroopan unionin neuvosto ja Euroopan parlamentti pääsivät 18. joulukuuta 2020 yhteisymmärrykseen elpymis- ja palautumistukivälineestä. Rahoituksen saamiseksi jäsenvaltiot valmistelevat kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat, joissa esitetään investointi- ja uudistuspaketti kuulemisprosessia koskevien Euroopan unionin ohjeiden mukaisesti. Jo ensimmäisessä, syyskuussa julkaistussa ohjeasiakirjassa jäsenvaltioita kehotetaan yksilöimään kaikki työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kuulemiset ja panokset, jotka vaikuttavat elpymis- ja palautumissuunnitelman laatimiseen ja täytäntöönpanoon (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan parlamentin ja neuvoston joulukuussa aikaansaamaan yhteisymmärrykseen sisältyy kohta, jossa käsitellään muun muassa työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista. 18 artiklan 4 kohdan q alakohdassa edellytetään, että kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa esitetään tiivistelmä kansallisen lainsäädännön mukaisesti toteutetusta paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kuulemisprosessista suunnitelman valmistelua ja soveltuvissa tapauksissa täytäntöönpanoa varten sekä selvitys siitä, kuinka sidosryhmiltä saadut tiedot on otettu suunnitelmassa huomioon (2). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Eurooppalaista ohjausjaksoa käsittelevä ryhmä hyväksyi 16. joulukuuta 2020 pitämässään ensimmäisessä kokouksessa vuosien 2020–2023 työohjelmansa. Tärkeä uusi osa työohjelmaa oli, että ETSK:n jäsenet järjestivät tammikuussa 2021 jäsenvaltioissa virtuaalisia kuulemisia tiedon keräämiseksi järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun, jotta helmikuun täysistunnossa aiheesta voitaisiin antaa päätöslauselma. |
| --- | --- |

2.3

3.   Menetelmä

| 3.1 | Tätä kertomusta varten tarvittavat tiedot kerättiin tammikuussa 2021.
  Kuuleminen tuotti vastauksia yhteensä 26 jäsenvaltiosta. Kuulemiset toteutettiin jäsenten omaan asiantuntemukseen tukeutuen, ja niihin osallistui työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita. Eräissä maissa mukana olivat kansalliset talous- ja sosiaalineuvostot tai vastaavat elimet, ja toisissa kuultiin myös valtiovallan edustajia. |
| --- | --- |

3.1

Kuuleminen tuotti vastauksia yhteensä 26 jäsenvaltiosta. Kuulemiset toteutettiin jäsenten omaan asiantuntemukseen tukeutuen, ja niihin osallistui työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita. Eräissä maissa mukana olivat kansalliset talous- ja sosiaalineuvostot tai vastaavat elimet, ja toisissa kuultiin myös valtiovallan edustajia.

| 3.2 | Kuulemisten pohjana olivat seuraavat viisi kysymystä:






  1) | Onko maassanne mekanismeja elpymis- ja palautumissuunnitelmia koskevaa kuulemista varten? Ovatko ne mielestänne riittäviä ja asianmukaisia? |
| --- | --- | --- |

3.2

1)

Onko maassanne mekanismeja elpymis- ja palautumissuunnitelmia koskevaa kuulemista varten? Ovatko ne mielestänne riittäviä ja asianmukaisia?

| 2) | Onko maassanne työmarkkinaosapuolia ja muuta järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa varten olemassa erilliset kuulemismekanismit? |
| --- | --- |

2)

Onko maassanne työmarkkinaosapuolia ja muuta järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa varten olemassa erilliset kuulemismekanismit?

| 3) | Maanne on esitettävä kansallinen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa viimeistään 30. huhtikuuta. Missä vaiheessa prosessi on maassanne? |
| --- | --- |

3)

Maanne on esitettävä kansallinen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa viimeistään 30. huhtikuuta. Missä vaiheessa prosessi on maassanne?

| 4) | Miten maassanne elpymis- ja palautumissuunnitelmamenettely eroaa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kuulemisesta tavanomaisen ohjausjakson yhteydessä? |
| --- | --- |

4)

Miten maassanne elpymis- ja palautumissuunnitelmamenettely eroaa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kuulemisesta tavanomaisen ohjausjakson yhteydessä?

| 5) | Missä määrin maanne elpymis- ja palautumissuunnitelma vastaa maanne järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan poliittisia tavoitteita? |
| --- | --- |

5)

Missä määrin maanne elpymis- ja palautumissuunnitelma vastaa maanne järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan poliittisia tavoitteita?

4.   Kuulemisten tuloksia koskevat huomiot

4.1   Kysymys 1: Onko maassanne mekanismeja elpymis- ja palautumissuunnitelmia koskevaa kuulemista varten?

| 4.1.1 | Valtaosassa vastauksista todettiin, että kyseisen maan hallitus on perustanut jonkinlaisen kuulemismekanismin, jotta järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta voi osallistua elpymis- ja palautumissuunnitelman laatimiseen. Eräissä jäsenvaltioissa kansalaisyhteiskuntaa on jo kuultu, kun taas toisissa kuulemiset ovat edelleen käynnissä tai ne on tarkoitus järjestää myöhemmin. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Käytössä on monenlaisia mekanismeja, kuten kirjallisten ehdotusten esittäminen, korkean tason tapaamiset asiasta vastaavien ministerien kanssa, kohdennetusti laadittujen ja palautettujen kyselylomakkeiden arviointi sekä pyöreän pöydän keskustelut hallitusvallan ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajien välillä. Eräät jäsenvaltiot ovat myös hyödyntäneet ja kehittäneet edelleen tavanomaisessa talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa koskevassa menettelyssä käyttöön otettuja kuulemismekanismeja mukauttaen niitä vuoden 2021 uuteen erityiseen aikatauluun ja ottaen huomioon covid-19-pandemian rajoittavat olosuhteet. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Useissa vastauksissa kuitenkin viitattiin kansalaisyhteiskunnan todellisen osallistumisen puuttumiseen. Yksi todettu osallistumisen este oli tiettyjen jäsenvaltioiden hallitusvallan ilmeinen haluttomuus ottaa kansalaisyhteiskunta mukaan suunnitelman laatimiseen. Sen sijaan, että hallitus olisi pyrkinyt ottamaan kansalaisyhteiskunnan mukaan suunnitelmien laatimiseen, kuulemisia järjestettiin usein työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden aloitteesta ja niiden esittämien vetoomusten johdosta. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Vaikka eräissä maissa kansalaisyhteiskunta oli otettu virallisesti mukaan suunnitteluun, kansalaisyhteiskunnan kuulemiseen varattu liian lyhyt aika katsottiin yhdeksi todellisen osallistumisen esteeksi. Osallistujat suhtautuivat kriittisesti eräiden hallitusten asettamiin tiukkoihin aikatauluihin, sillä nämä tuskin edistävät perinpohjaista keskustelua ja kansalaisyhteiskunnan elpymis- ja palautumissuunnitelmiin antaman panoksen huomioimista. Eli vaikka monilla jäsenvaltioilla on jonkinlainen järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kuulemismekanismi osana elpymis- ja palautumissuunnitelmien laatimisprosessiaan, huomattavasti pienempi määrä itse asiassa mahdollistaa kansalaisyhteiskunnan todellisen osallistumisen ja sen tuottamien ehdotusten todellisen vaikuttavuuden. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Ikävä kyllä monet osallistujat ilmoittivat, että kuulemisia ei ole järjestetty eikä niitä ole suunniteltu järjestettävän kansallisen suunnitelman laatimisvaiheessa. Lisäksi eräät vastaajat ilmoittivat, että vaikka kuulemisia on järjestetty, ne on tähän mennessä suunnattu vain työmarkkinaosapuolille eikä järjestäytyneelle kansalaisyhteiskunnalle laajemmin. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Komitean saamien tietojen (3) perusteella jäsenvaltiot jaoteltiin tämän päätöslauselman aiheen osalta kolmeen ryhmään: jäsenvaltiot, joissa osallistumista ei ole ainakaan tähän mennessä ollut lähes lainkaan (Tanska, Slovakia); jäsenvaltiot, joissa on ollut jonkin verran virallista tai epävirallista osallistumista mutta joissa ei ole ollut vaikutusmahdollisuuksia (Itävalta, Belgia, Tšekki, Saksa, Kreikka, Espanja, Viro, Ranska, Kroatia, Unkari, Irlanti, Liettua, Latvia, Luxemburg, Alankomaat, Puola, Portugali, Romania, Ruotsi, Slovenia); jäsenvaltiot, joissa osallistuminen on ollut järjestelmällisempää ja on joissakin tapauksissa vaikuttanut tiettyihin suunnitelmien osa-alueisiin (Bulgaria, Kypros, Suomi, Italia, Malta). |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | Kaiken kaikkiaan vastaukset osoittavat järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan voimakkaan halun osallistua kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien laatimiseen. Työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita edustavat vastaajat kertoivat pyrkimyksistään osallistua toimintaan, muun muassa laatimalla ehdotuksia ja pyrkimällä tavoittamaan hallitusten edustajia. Joissakin jäsenvaltioissa nämä aloitteet ovat johtaneet siihen, että kansalaisyhteiskunta on osallistunut enemmän suunnitelmien laatimiseen, mutta valitettavasti toisissa jäsenvaltioissa ehdotukset näyttävät kaikuneen kuuroille korville. |
| --- | --- |

4.1.7

4.2   Kysymys 2: Onko maassanne työmarkkinaosapuolia ja muuta järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa varten olemassa erilliset kuulemismekanismit?

| 4.2.1 | Suurimmassa osassa jäsenvaltioista menettelyt työmarkkinaosapuolten ja muiden organisaatioiden kuulemiseksi eroavat toisistaan. Vastaajat ilmoittivat, että työmarkkinaosapuolet on otettu mukaan järjestelmällisemmällä, virallisemmalla ja pysyvämmällä tavalla, kun taas muita kansalaisyhteiskunnan organisaatioita kuullaan tapauskohtaisesti ja epävirallisesti. Kuten edellä mainittiin, useat jäsenvaltiot ovat kuulleet vain työmarkkinaosapuolia eivätkä laajempaa kansalaisyhteiskuntaa osana elpymis- ja palautumissuunnitelmien laatimisprosessiaan. Yhdessä jäsenvaltiossa valtiovalta puolestaan kuulee kansalaisyhteiskuntaa ainoastaan laajana kokonaisuutena eli työmarkkinaosapuolet mukaan luettuina, mutta ei sen suppeampaa ryhmää, johon kuuluvat ainoastaan työmarkkinaosapuolet. Harvemmin jäsenvaltiot ovat päättäneet käyttää vain yhtä ja samaa menettelyä, joka kattaa kaikki sidosryhmät. |
| --- | --- |

4.2.1

4.3   Kysymys 3: Maanne on esitettävä kansallinen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa viimeistään 30. huhtikuuta. Missä vaiheessa prosessi on maassanne?

| 4.3.1 | Vastausten sisältö vaihtelee. Kaikki osallistujat ilmoittivat, että niiden kansallinen hallitus on aloittanut elpymis- ja palautumissuunnitelman laatimisen, mutta jäsenvaltiot ovat prosessin eri vaiheissa. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Useimmissa jäsenvaltioissa asiasta vastaava ministeriö – useimmiten valtiovarainministeriö – laatii parhaillaan ensimmäistä luonnosta kansallisesta elpymis- ja palautumissuunnitelmasta. Osa on saanut päätökseen kansalaisyhteiskunnan kuulemiset, kun taas toiset eivät ole vielä kuulleet ulkopuolisia sidosryhmiä. Useat vastaajat ilmoittivat myös, että heidän maansa hallitus neuvottelee tiiviisti Euroopan komission kanssa tai aikoo aloittaa neuvottelut lähiaikoina. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Muutaman jäsenvaltion kerrottiin valmistelevan kansallisen suunnitelmansa toista luonnosta Euroopan komission kanssa käytyjen neuvotteluiden jälkeen. |
| --- | --- |

4.3.3

4.4   Kysymys 4: Miten elpymis- ja palautumissuunnitelmamenettely eroaa maassanne järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kuulemisesta tavanomaisen ohjausjakson yhteydessä?

| 4.4.1 | Myös tähän kysymykseen esitetyt vastaukset eroavat toisistaan eikä niistä voi tehdä varmoja päätelmiä. Tässä voidaan kuitenkin havaita tiettyjä samoja suuntauksia kuin vastauksissa edellisiin kysymyksiin: eräiden vastaajien mukaan on liian aikaista tehdä päätelmiä; toiset sanovat, että asianmukaiselle kuulemiselle ei ole riittävästi aikaa, ja jotkut sanovat, että työmarkkinaosapuolet osallistuvat enemmän kuin muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot. Muutamat vastaajat kertovat, että elpymis- ja palautumissuunnitelman laatimismenettely on ollut avoimempi tai mukautettu paremmin kansalaisyhteiskunnan organisaatioille kuin tavanomainen ohjausjaksomenettely, mutta vielä useammat toteavat, että laatimismenettelyssä ei hyödynnetä vakiintuneita puitteita, joita käytetään kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kuulemiseen tavanomaisessa ohjausjaksomenettelyssä. |
| --- | --- |

4.4.1

4.5   Kysymys 5: Missä määrin maanne elpymis- ja palautumissuunnitelma vastaa maanne järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan poliittisia tavoitteita?

| 4.5.1 | Vastaukset tähän kysymykseen jakautuvat kolmeen laajaan, suunnilleen saman suuruiseen ryhmään. Yksi ryhmä katsoo, että tavoitteet vastaavat yleisesti toisiaan, joko kuulemismenettelyn tuloksena tai siksi, että intressit olivat jo alun pitäen samat. Toinen ryhmä pitää valitettavana, että hallitusvalta on jättänyt huomiotta järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan yleisesti tiedossa olleet intressit suunnitelmien laatimisessa. Kolmas ja viimeinen ryhmä ei pysty vastaamaan joko luotettavien tietojen puutteen vuoksi tai siksi, että prosessi on vielä liian varhaisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

4.5.1

5.   Päätelmät

| 5.1 | Vaikka kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin liittyvät työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kuulemisprosessit ovat yleisesti ottaen parannus aiempien vuosien tavanmukaiseen eurooppalaiseen ohjausjaksoon verrattuna, ETSK katsoo, että useimmissa jäsenvaltioissa ne eivät ole läheskään tyydyttäviä kansalaisyhteiskunnan perusteltuihin vaatimuksiin nähden eikä edes elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen ehtojen suhteen. Vaikka työmarkkinaosapuolilla on yleensä enemmän osallistumismahdollisuuksia joko työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tai kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin liittyvien prosessien kautta, muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mahdollisuudet ovat rajallisempia. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Tämän päätöslauselman perustana olevan kyselyn tulokset ovat yhdenmukaisia niiden muiden tutkimusten (4) tulosten kanssa, joita yleiseurooppalaiset kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat toteuttaneet jäsenvaltioiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumisesta kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin. Näiden tutkimusten mukaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden todellinen osallistuminen on useimmissa maissa ollut vähäistä tai olematonta. Tammikuussa ETSK:n tutkimusta varten kerätyt tiedot osoittavat, että tilanne on parantunut vain hieman. Samankaltainen tyytymättömyys käy ilmi alueiden komitean toteuttamasta kuulemisesta (5), joka koski alue- ja paikallistason poliittisten elinten osallistumista kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien laatimiseen. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Komitea katsoo, että kyse on todellisesta osallistumisesta silloin, kun kansalaisyhteiskunnan organisaatiot saavat oikeudellisiin sääntöihin ja julkisiin ja avoimiin menettelyihin perustuvissa virallisissa kuulemisprosesseissa asianmukaiset tiedot kirjallisessa muodossa, niillä on riittävästi aikaa analysoida hallituksen ehdotuksia ja laatia omat ehdotuksensa, jotka joko otetaan huomioon tai jotka perustellusti hylätään ja jotka kirjataan joka tapauksessa pöytäkirjoihin tai julkisiin asiakirjoihin. Kun uudet puite-ehdot astuvat voimaan, kuuleminen olisi toistettava. Kansalaisyhteiskunnan osallistumisella ei ole tarkoitus korvata tai kyseenalaistaa parlamentaaristen demokraattisten instituutioiden ensisijaisuutta, vaan ainoastaan täydentää niitä tekemällä yhteistyötä niiden kanssa. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | ETSK kehottaa niiden jäsenvaltioiden hallituksia, jotka eivät ole ottaneet käyttöön asianmukaisia menettelyjä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kuulemiseksi, toteuttamaan tällaiset menettelyt kiireellisesti ja noudattamaan elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevaa asetusta. Komitea kehottaa EU:n toimielimiä ja erityisesti komissiota käyttämään valtuuksiaan vaatiakseen niitä valtioita, jotka eivät ole sitä tehneet, noudattamaan velvoitteitaan tässä asiassa. Tämä on edelleen mahdollista kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien hyväksymiselle asetettuja määräaikoja noudattaen. ETSK on samaa mieltä muiden poliittisten ja yhteiskunnallisten toimijoiden kanssa siitä, että Euroopan talouksien ja yhteiskuntien elvyttämiseen ja uudistamiseen tarkoitettujen investointien rahoittamista varten varatut varat on saatava mahdollisimman pian jäsenvaltioiden ja niiden yhteiskuntien ulottuville. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien laatimisvaiheeseen saatuja kokemuksia ja siihen liittyvien puutteiden arviointia on hyödynnettävä sen varmistamiseksi, että nämä puutteet korjataan tulevaisuudessa kansallisten suunnitelmien täytäntöönpanovaiheissa ja vuoden 2022 kansallisten suunnitelmien laatimista silmällä pitäen. Työmarkkinaosapuolten ja yleisemmin kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vahva osallistuminen on tae alhaalta ylöspäin suuntautuville muutoksille, jotka ovat kestäviä ja vaikuttavia. Myös kansalaisyhteiskunnan organisaatiot on otettava huomioon suunnitelmien täytäntöönpanossa, sillä monet sosiaalipalvelut ovat kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tarjoamia. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Riskeihin, jotka johtuvat siitä, että julkisten ja yhteiskunnallisten toimijoiden on investoitava huomattavia taloudellisia resursseja lyhyessä ajassa, kuuluvat muun muassa vaikeudet ottaa varoja vastaan ja käyttää ne suunnitellussa aikataulussa sekä näiden varojen tehoton käyttö. Vielä vakavamman riskin muodostaa korruptio. Vaikka komitea kehottaakin jäsenvaltioiden hallituksia toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet hallinnollisten valmiuksien parantamiseksi ja avoimuuden sekä hallinnollisen ja parlamentaarisen valvonnan edistämiseksi, komitea kuitenkin korostaa, että näiden riskien torjumista ajatellen edustuksellisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanon seurantaan on tehokas väline korruption ja tehottomuuden estämiseksi. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | ETSK on huolissaan siitä, että laadittaessa eri jäsenvaltioita koskevia raportteja, joihin tämä päätöslauselma perustuu, useimmissa jäsenvaltioissa ei ollut riittävää selvyyttä kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien hallintojärjestelmistä eikä niiden täytäntöönpanoon liittyvästä vastuunjaosta keskus-, alue- ja paikallistason välillä. Riittävää selvyyttä ei myöskään ole asianmukaisista mekanismeista, joilla järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja työmarkkinaosapuolet saadaan mukaan kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano-, seuranta- ja mukautusvaiheisiin. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Tässä päätöslauselmassa keskitytään työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumiseen kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin aikana, jolloin näiden suunnitelmien laatimisprosessia ei ole vielä saatu päätökseen. Tarkoituksena on saada aikaan parannuksia näissä prosesseissa ja myös ajaa työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden asianmukaista osallistamista suunnitelmien täytäntöönpanoon, seurantaan ja mukauttamiseen. Komitea on tietoinen suunnitelmien sisällöistä sellaisina kuin ne on esitetty puiteohjelmissa ja joidenkin jäsenvaltioiden kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien ensimmäisissä luonnoksissa. Kyselylomakkeen kysymykseen 5 annetuista vastauksista voidaan kuitenkin päätellä, että niiden osalta, jotka esittävät kantansa prosessin tässä vaiheessa, useimmissa maissa (kymmenessä kuudestatoista) puiteohjelmien ja kansallisten suunnitelmien sisältö on laajasti tai osittain yhdenmukainen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tavoitteiden kanssa, mikä vastaa komission ja Euroopan parlamentin Next Generation EU -välineelle ja sen elpymis- ja palautumistukivälineelle asettamia tavoitteita ja suuntaviivoja. Kuudessa muussa maassa kansalaisyhteiskunnan organisaatiot esittävät kritiikkiä, ja kymmenessä maassa ne jättävät vastaamatta kysymykseen, pääasiallisesti koska ne pitävät sitä ennenaikaisena. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Komitea haluaa kuitenkin tuoda esiin eräitä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden esittämiä huolenaiheita ja vaatimuksia, jotka koskevat kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien sisältöä:






  — | Vihreän kehityksen ohjelman ja digitalisaation tavoitteiden – ja niihin liittyvien oikeudenmukaisten siirtymien – mukaisten sekä kansallisiin sosiaalisiin haavoittuvuuksiin, työllisyyteen, kansanterveyteen ja sosiaaliseen suojeluun liittyvien investointien sekä vuosien 2019 ja 2020 maakohtaisissa suosituksissa esitettyjen tarvittavien rakenneuudistusten täytäntöönpanon olisi johdettava siirtymiseen kohti tuottavuutta lisäävää, ympäristön ja yhteiskunnan kannalta kestävää talousmallia. |
| --- | --- | --- |

5.9

—

Vihreän kehityksen ohjelman ja digitalisaation tavoitteiden – ja niihin liittyvien oikeudenmukaisten siirtymien – mukaisten sekä kansallisiin sosiaalisiin haavoittuvuuksiin, työllisyyteen, kansanterveyteen ja sosiaaliseen suojeluun liittyvien investointien sekä vuosien 2019 ja 2020 maakohtaisissa suosituksissa esitettyjen tarvittavien rakenneuudistusten täytäntöönpanon olisi johdettava siirtymiseen kohti tuottavuutta lisäävää, ympäristön ja yhteiskunnan kannalta kestävää talousmallia.

| — | Kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa olisi ilmaistava selkeästi investointihankkeiden ja kunkin maan uudistusohjelman välinen kytkös ja esitettävä asianmukaiset indikaattorit, aikataulut ja seurantamenetelmät. |
| --- | --- |

—

Kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa olisi ilmaistava selkeästi investointihankkeiden ja kunkin maan uudistusohjelman välinen kytkös ja esitettävä asianmukaiset indikaattorit, aikataulut ja seurantamenetelmät.

| — | Next Generation EU -ohjelma tarjoaa EU:lta ennennäkemätöntä taloudellista tukea kansallisiin talousarvioihin. Jäsenvaltioiden suunnitelmia arvioidessaan komission olisi vaadittava, että EU:n varoja käytetään myös todellisen eurooppalaisen lisäarvon luomiseen tukemalla rajatylittäviä infrastruktuuri-investointeja ja -hankkeita. Rajatylittävillä investoinneilla on selviä suotuisia taloudellisia ja sosiaalisia heijastusvaikutuksia, joita on edistettävä voimakkaammin. |
| --- | --- |

—

Next Generation EU -ohjelma tarjoaa EU:lta ennennäkemätöntä taloudellista tukea kansallisiin talousarvioihin. Jäsenvaltioiden suunnitelmia arvioidessaan komission olisi vaadittava, että EU:n varoja käytetään myös todellisen eurooppalaisen lisäarvon luomiseen tukemalla rajatylittäviä infrastruktuuri-investointeja ja -hankkeita. Rajatylittävillä investoinneilla on selviä suotuisia taloudellisia ja sosiaalisia heijastusvaikutuksia, joita on edistettävä voimakkaammin.

| — | Kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien mukaisilla investoinneilla tulisi olla vipuvaikutus muihin, yksityisiin investointeihin suunnitelmissa ensisijaisiksi määritellyillä aloilla. Investointiohjelmissa on otettava riittävällä tavalla huomioon pk-yritysten ja yhteisötalouden yritysten tukikelpoiset hankkeet. |
| --- | --- |

—

Kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien mukaisilla investoinneilla tulisi olla vipuvaikutus muihin, yksityisiin investointeihin suunnitelmissa ensisijaisiksi määritellyillä aloilla. Investointiohjelmissa on otettava riittävällä tavalla huomioon pk-yritysten ja yhteisötalouden yritysten tukikelpoiset hankkeet.

| — | Kuten äärimmäistä köyhyyttä ja ihmisoikeuksia käsittelevä YK:n erityisraportoija Olivier De Schutter ilmaisi hyvin selkeästi ETSK:n täysistunnossa 28. tammikuuta 2021 pitämässään puheessa, on olemassa riski, että kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa ei anneta tarvittavaa painoarvoa sosiaalisille kysymyksille, muun muassa köyhyyden ja eriarvoisuuden torjumisvälineille. On tärkeää korostaa suurta riskiä epäonnistua digitaalisen kuilun pienentämisessä, kun otetaan huomioon, että talouden ja yhteiskunnan digitalisointi on yksi Next Generation EU -välineen keskeisistä painopisteistä. |
| --- | --- |

—

Kuten äärimmäistä köyhyyttä ja ihmisoikeuksia käsittelevä YK:n erityisraportoija Olivier De Schutter ilmaisi hyvin selkeästi ETSK:n täysistunnossa 28. tammikuuta 2021 pitämässään puheessa, on olemassa riski, että kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa ei anneta tarvittavaa painoarvoa sosiaalisille kysymyksille, muun muassa köyhyyden ja eriarvoisuuden torjumisvälineille. On tärkeää korostaa suurta riskiä epäonnistua digitaalisen kuilun pienentämisessä, kun otetaan huomioon, että talouden ja yhteiskunnan digitalisointi on yksi Next Generation EU -välineen keskeisistä painopisteistä.

| — | Investoinnit laadukkaaseen koulutukseen, elinikäiseen oppimiseen ja tutkimukseen ja kehitykseen ovat olennaisen tärkeitä Next Generation EU -elpymisvälineen edistämien taloudellisten ja sosiaalisten muutosten vauhdittamiseksi ja täydentämiseksi. Sama koskee investointeja, joilla vahvistetaan covid-19-pandemian pahoin koettelemien yhteiskuntien terveydenhuoltojärjestelmiä ja kansanterveyspolitiikkaa. |
| --- | --- |

—

Investoinnit laadukkaaseen koulutukseen, elinikäiseen oppimiseen ja tutkimukseen ja kehitykseen ovat olennaisen tärkeitä Next Generation EU -elpymisvälineen edistämien taloudellisten ja sosiaalisten muutosten vauhdittamiseksi ja täydentämiseksi. Sama koskee investointeja, joilla vahvistetaan covid-19-pandemian pahoin koettelemien yhteiskuntien terveydenhuoltojärjestelmiä ja kansanterveyspolitiikkaa.

| 5.10 | ETSK kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia ja EU:n toimielimiä ottamaan kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien hyväksymisen yhteydessä huomioon edellä esitetyt, niiden sisältöä koskevat Euroopan kansalaisyhteiskunnan huolenaiheet. |
| --- | --- |

5.10

Bryssel 25. helmikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  SWD(2020) 205 final.

1

(2)  EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17.

2

(3)  Eri jäsenvaltioiden kertomuksia analysoidaan tämän päätöslauselman liitteessä. Koko aineisto löytyy komitean internetsivuilta.

3

(4)  Civil Society Europe -järjestö ja European Center for Not-for-Profit Law -järjestö: Participation of civil society organisations in the preparation of the EU National Recovery and Resilience Plans, joulukuu 2020.

4

(5)  AK & CEMR: Kuntien, kaupunkien ja alueiden osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun; 20. tammikuuta 2021.

5

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 558. täysistunto – Interactio, 24.2.2021–25.2.2021

| 30.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 155/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 155/8

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskeva toimintasuunnitelma elpymisstrategian tueksi

(COM(2020) 312 final)

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle veroalan hyvästä hallintotavasta EU:ssa ja sen ulkopuolella

(COM(2020) 313 final)

Ehdotus neuvoston direktiiviksi hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla annetun direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta”

(COM(2020) 314 final – 2020/0148 (CNS))

(2021/C 155/02)

| Esittelijä: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Javier DOZ ORRIT |

Esittelijä:

Krister ANDERSSON

Toinen esittelijä:

Javier DOZ ORRIT

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 28.7.2020
  Euroopan komissio, 12.8.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 ja 115 artikla |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 12.2.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.2.2021 |
| Täysistunnon nro | 558 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 220/0/7 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 28.7.2020

Euroopan komissio, 12.8.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 ja 115 artikla

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

12.2.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

24.2.2021

Täysistunnon nro

558

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

220/0/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK kannattaa yleisesti ottaen komission esittämiä lainsäädäntöehdotuksia ja on tyytyväinen niiden koordinointiin OECD:n osallistavan kehyksen tasolla käytävien maailmanlaajuisten keskustelujen kanssa, joiden tavoitteena on koko maailman kattavan konsensuksen saavuttaminen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kannattaa komission suhtautumistapaa, jonka mukaan oikeudenmukaisen verotuksen perustan muodostava veroalan hyvä hallintotapa edellyttää verotuksen avoimuutta, johon voidaan päästä veroviranomaisten välisen tietojenvaihdon, oikeudenmukaisen verokilpailun, haitallisista verotoimenpiteistä pidättymisen, tehokkaampien verotoimenpiteiden ja kansainvälisesti sovittujen sääntöjen täytäntöönpanon avulla. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä myös siitä, että verokilpailu sinänsä ei ole ongelma (1). Huolta herättää kuitenkin EU:n sisäinen epäoikeudenmukainen verokilpailu, joka edesauttaa veronkiertoa. Komitea katsoo, että tehokas rahaliitto edellyttää yhtenäistä veropolitiikkaa ja rahaliiton jäsenten soveltamien verosääntöjen johdonmukaisuutta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen yritysverotuksen käytännesääntöjen tarkistamisesta ja on tyytyväinen siihen, että komission ehdotuksessa otetaan asianmukaisesti huomioon OECD:n tekemä työ ja kansainvälisesti sovittujen standardien soveltamisen merkitys erityisesti kun on kyse maailmanlaajuisista periaatteista, jotka johtavat vähintään tietyntasoiseen efektiiviseen yhtiöveroasteeseen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että käytännesääntöjen avulla saavutetuista tuloksista olisi koottava säännöllisemmin ajantasaista tietoa ja tämän tiedon tulisi olla julkisesti kansalaisyhteiskunnan saatavilla. Tämä palvelisi komission tavoitetta, jonka mukaan käytännesääntöihin liittyvistä konkreettisista toimista ja tuloksista olisi jaettava tietoa aiempaa avoimemmin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kannattaa komission päätöstä toteuttaa lainsäädäntötoimi, jolla pyritään tehostamaan veroviranomaisten välistä yhteistyötä ja yhdenmukaistamaan menettelysääntöjä sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK yhtyy komission näkemykseen siitä, että veropetokset ja verovilppi muodostavat edelleen uhan julkiselle taloudelle erityisesti kriisiaikoina. Komission tuoreimmat arviot osoittavat tämän selvästi, sillä niiden mukaan EU:ssa menetetään luonnollisten henkilöiden harjoittaman henkilökohtaiseen tuloveroon sekä pääoma-, varallisuus- ja perintöveroon liittyvän kansainvälisen verovilpin takia tuloja yhteensä 46 miljardia euroa. Alv-vajeen arvioidaan olevan noin 140 miljardia euroa, josta noin 50 miljardia euroa johtuu rajatylittävistä petoksista. (2) |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK panee merkille, että yhtiöveron kiertämisestä johtuva vaje (useiden arvioiden (3) mukaan noin 35 miljardia euroa vuodessa) on pienempi kuin komission aiemmissa arvioissa (noin 50–70 miljardia euroa) veropohjan rapautumisen ja voitonsiirtojen (base erosion and profit shifting, BEPS) vastaisia toimenpiteitä edeltävältä ajalta. Komitea kiinnittää niin ikään huomiota komission tarkastelemaan korrelaatioon vajeen pienenemisen ja edellisen komission toteuttamien veronkierron vastaisten lainsäädäntötoimien (4) välillä. Tilanne on kuitenkin edelleen huolestuttava, kun otetaan huomioon tämänhetkiset mittavat julkiset menot talouden ja yhteiskunnan ylläpitämiseksi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Tehoavia vaikutuksia ei voida saavuttaa ilman verorikosten ja verovilpin tehokasta torjuntaa, ja torjuntaa on parannettava tiivistämällä hallinnollista yhteistyötä ja yhdenmukaistamalla oikeudellista kehystä. Veropoliittista kehystä ei voida pitää oikeudenmukaisena, jos sääntöjä on joissakin jäsenvaltioissa helppo kiertää, mikä lannistaa muita ja aiheuttaa tyhjäkäyntiä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kun otetaan huomioon 27 erilaisen verojärjestelmän nykyisin muodostama viidakko ja se, millaista taakkaa toimintamallien kirjavuus aiheuttaa rajojen yli toimiville yrityksille ja luonnollisille henkilöille, ETSK kannustaa jäsenvaltioita yhdenmukaistamaan verotukseen liittyviä raportointivaatimuksia ja parantamaan verohallintojen välistä yhteistyötä verotuksellista itsemääräämisoikeutta kuitenkin kunnioittaen. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Komission suunnittelemat 25 toimea vaikuttavat järkeviltä. Useimmat niistä liittyvät arvonlisäveroon, mikä on tarkoituksenmukaista, kun otetaan huomioon, että alv-tuloja menetetään paljon. Toimia kuvataan kuitenkin hyvin lyhyesti, ja tällä hetkellä on vaikea arvioida tyhjentävästi niiden vaikutuksia EU:n kansalaisten ja yritysten jokapäiväiseen toimintaan. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Yhteisen arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröinnin käyttöönotto on erittäin tervetullutta. Se on tärkeä askel kohti syvempiä sisämarkkinoita, ja se vähentää epävarmuutta ja rajatylittävän toiminnan kustannuksia. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen arvonlisäveroa koskevien ilmoitusvelvollisuuksien nykyaikaistamisesta ja yhdenmukaistamisesta siten, että hyödynnetään yhä enemmän liiketoimipohjaista (”reaaliaikaista”) raportointia ja sähköistä laskutusta. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK on tyytyväinen myös siihen, että tarkoituksena on tutkia uudelleen, pitäisikö rahoituspalveluista kantaa arvonlisäveroa. Tarvitaan perusteellinen vaikutustenarviointi, joka kattaa myös rahoituspalvelujen alv-kohtelun EU:n ulkopuolisissa maissa. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK kannattaa komission aloitetta yhteistyöhön perustuvaa säännösten noudattamista koskevan EU:n kehyksen luomisesta siltä pohjalta, että lisätään eri verohallintojen välistä luottamusta ja yhteistyötä yhtiöveroon liittyvien rajatylittävien veroriitojen ratkaisemiseksi. Pk-yrityksiä on tärkeää kohdella tässä kehyksessä yhdenvertaisesti suurempien yritysten kanssa. Komitea huomauttaa, että säännösten noudattamisesta koituu pk-yrityksille huomattavasti enemmän rasitusta kuin suurille monikansallisille yrityksille, ja kehottaa komissiota ryhtymään toimiin pk-yritysten taakan keventämiseksi. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ETSK katsoo, että verojen palauttamista koskeva kysymys on erittäin tärkeä etenkin nykyisen kaltaisina kriisiaikoina, jolloin on hyvin todennäköistä, että niin luonnollisten henkilöiden kuin yritystenkin maksuvalmius on heikko. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | ETSK kehottaa komissiota arvioimaan, miten voitaisiin edistää nykyistä yksinkertaisemman ja yhtenäisemmän arvonlisäveroon liittyvän huonon velan verohelpotusmekanismin aikaansaamista. Tällaisella mekanismilla olisi varmistettava, että yritykset voivat saada veroviranomaisilta nopeasti ja oikea-aikaisesti takaisin arvonlisäverot, joita ne eivät ole pystyneet perimään asiakkailtaan mutta jotka ne ovat jo maksaneet veroviranomaisille. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | ETSK pitää erittäin tärkeänä, että digitaalisilla alustoilla on selkeät ja kansainvälisesti johdonmukaiset verotusta ja työntekoa koskevat säännöt. Komitea kannattaa pyrkimyksiä lisätä digitaalisten alustojen avoimuutta, jotta vältettäisiin epäjohdonmukaiset veroilmoitukset, jotka aiheuttavat suuren verovilppiriskin. Raportointivaatimusten ja verolomakkeiden olisi oltava samat kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | ETSK korostaa, että yhteiset tarkastukset, jotka ovat periaatteessa hyödyllinen ja tehokas väline, olisi suoritettava kunnioittaen veronmaksajien oikeuksia ja noudattaen myös Euroopan unionin perusoikeuskirjaa, erityisesti siltä osin kuin on kyse oikeudesta puolustukseen, veronmaksajia koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen ennustettavuudesta sekä siitä, miten syytettä ajavat veroviranomaiset voivat kerätä todisteita mahdollisia seuraamuksia silmällä pitäen. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | Veroasioissa yhteistyöhaluttomien maiden ja oikeudenkäyttöalueiden luetteloon kirjattujen maiden ja alueiden toimintatavat ovat parantuneet jonkin verran, mutta rahamäärät, jotka jäävät petosten, vilpin, veronkierron ja rahanpesun takia saamatta, ovat kaiken kaikkiaan yhä niin suuria, että ponnisteluja on lisättävä. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | ETSK yhtyy komission näkemykseen siitä, että on aika tarkistaa luettelon laadintatapaa ja tutkia, miten luettelosta saataisiin tehokkaampi ja oikeudenmukaisempi, ottaen huomioon myös globaalin digitaalitalouden mukanaan tuomat uudet haasteet. Komitea kannattaa niin ikään komission ehdottamaa kriteeriä, jonka mukaan tietyille pienen riskin ja vähäisen kapasiteetin oikeudenkäyttöalueille tulee antaa kohtuullisesti aikaa parantaa veroalan hyvän hallintotavan noudattamista ja avoimuuttaan, kun ne ovat joutuneet tai uhkaavat joutua luetteloon. |
| --- | --- |

1.21

| 1.22 | ETSK on ehdottanut (5) eurooppalaisen sopimuksen solmimista veropetosten, verovilpin, veronkierron ja rahanpesun tehokkaan torjunnan varmistamiseksi ja kehottanut Euroopan komissiota esittämään poliittisen aloitteen, jossa tähän tavoitteeseen pyritään yhdessä kansallisten hallitusten ja muiden EU:n toimielinten kanssa ja jossa edistetään tarvittavaa yhteisymmärrystä ja huolehditaan kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta. Jäsenvaltioiden välisen yhteistyön olisi oltava sopimuksen tärkein pilari. |
| --- | --- |

1.22

| 1.23 | ETSK korostaa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja hallitusten välisellä yhteistyöllä voitaisiin lisätä tietoisuutta ympäristöveroista ja edistää kehitystä parantamalla yhteiskuntien oikeudenmukaisuutta ja kestävyyttä kehitysmaissa ja kehittyneissä maissa. |
| --- | --- |

1.23

| 1.24 | ETSK kannustaa komissiota jatkamaan aiempien hallinnollista yhteistyötä koskevien direktiivien tehokkuuden arviointia. |
| --- | --- |

1.24

2.   Tausta ja komission ehdotukset

2.1   Tausta

| 2.1.1 | Oikeudenmukaisen ja tehokkaan verotuksen saavuttaminen on yksi komission kuluvan toimikauden päätavoitteista. (6) Tämä tavoite on strategisesti entistäkin tärkeämpi covid-19-kriisin jälkimainingeissa. Verosäännöt ovat perussopimusten mukaisesti jäsenvaltioiden vastuulla, mutta jäsenvaltiot voivat sopia direktiivien ja asetusten antamisesta sisämarkkinoiden toiminnan tehostamiseksi. Tehokas rahaliitto edellyttää yhtenäistä veropolitiikkaa ja rahaliiton jäsenten soveltamien verosääntöjen johdonmukaisuutta. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Covid-19-pandemia on aiheuttanut talouteen häiriöitä kaikkialla sisämarkkinoilla. EU on sitä paitsi joutunut covid-19-kriisin kynsiin mullistusten leimaamana aikana, jolle ovat ominaisia ympäristöhaasteet, jatkuvat digitaaliset innovaatiot ja kansalaisten kasvava eriarvoisuus. Jäsenvaltioilta ja EU:n toimielimiltä edellytetään tämän vuoksi ennennäkemättömän laajoja toimia, joissa niiden tulee hyödyntää kaikkia käytettävissä olevia resursseja ja välineitä. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Komission ehdotuksilla (7) pyritään sekä reagoimaan asianmukaisesti covid-19-kriisiin että hoitamaan siirtyminen vihreämpään ja digitaalisempaan toimintamalliin perussopimuksissa vahvistettujen sosiaalisen markkinatalouden periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Oikeudenmukaisella ja tehokkaalla verotuksella on tässä tärkeä sija. Tuloksekas reagointi kriisin aiheuttamiin suuriin haasteisiin riippuu suurelta osin siitä, voivatko yritykset jatkaa kotimaista ja rajatylittävää kauppaa tasapuolisin toimintaedellytyksin, tukenaan tehokas ja yksinkertainen verojärjestelmä, sekä jäsenvaltioista, joiden on kyettävä turvaamaan elpymisen rahoittamiseksi tarvittavat verotulot kansalaisten ja yritysten oikeudenmukaisen verotuksen avulla. Veropetosten, veronkierron ja verovilpin torjunta sekä eurooppalaisten yritysten tukeminen yksinkertaistamalla ja yhdenmukaistamalla niiden päivittäistä veroasioiden hoitoa ovat ratkaisevan tärkeitä sen varmistamiseksi, että nykyisiin haasteisiin pystytään vastaamaan tehokkaasti. (8) |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Verotus on myös toimintapoliittinen väline, jota tarvitaan ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä (9) sekä muiden Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisten ympäristötavoitteiden (10) toteuttamiseksi. Sen vuoksi on ensiarvoisen tärkeää, että julkisiin talousarvioihin saadaan riittävästi verotuloja vihreän siirtymän tukemiseksi. Talouspolitiikassa on myös otettava huomioon epäsuotuisa väestökehitys ja väestön ikääntyminen. |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | Komission ehdotus tehokkaampaan ja oikeudenmukaisempaan verotukseen tähtäävästä toimintasuunnitelmasta jakautuu kolmeen osaan. Ensimmäinen on tiedonanto toimenpiteistä yritysten toimintaa sisämarkkinoilla haittaavien verotukseen liittyvien esteiden vähentämiseksi. Komissio pyrkii erityisesti yksinkertaistamaan verotusta, jotta liiketoimintaympäristöstä tulisi nykyistä suotuisampi. Toinen osa on säädösehdotus, jolla tarkistetaan direktiiviä hallinnollisesta yhteistyöstä mahdollistamalla veroviranomaisten välinen automaattinen tietojenvaihto, jotta digitaalisia alustoja käyttävien myyjien saamia tuloja pystytään verottamaan asianmukaisesti. Kolmanneksi komissio on antanut tiedonannon veroalan hyvästä hallintotavasta EU:ssa ja sen ulkopuolella tällaisen hallintotavan kehittämiseksi sekä unionin sisäisillä että sen ulkopuolisilla oikeudenkäyttöalueilla. |
| --- | --- |

2.1.6

| 2.1.7 | Komissio toteaa, että toimintasuunnitelma on osa laajempaa ja kunnianhimoisempaa EU:n vero-ohjelmaa, johon sisällytetään lähitulevaisuudessa myös seuraavat aloitteet: i) ympäristöveroja koskeva aloite, ii) yhtiöverojärjestelmän uudistaminen siten, että verotusoikeudet määräytyvät arvonmuodostuksen mukaan ja että määritetään liikevoittojen tosiasiallisen vähimmäisverotuksen taso, iii) jäsenvaltioille osoitettava suositus asettaa unionissa toimiville yrityksille myönnettävän rahoitustuen ehdoksi, ettei kyseisillä yrityksillä ole siteitä yhteistyöhaluttomia maita ja alueita koskevassa Euroopan unionin luettelossa mainittuihin maihin ja alueisiin (11), ja iv) sen määrittely, miten verotusta koskevat ehdotukset voidaan hyväksyä noudattaen tavallista lainsäätämisjärjestystä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 116 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.1.7

| 2.1.8 | ETSK on ilmaissut useissa lausunnoissaan näkemyksensä toimenpiteistä, joita tarvitaan sisämarkkinoiden tehostamiseksi, EU:n omien varojen lisäämiseksi ja keskustelun käynnistämiseksi määräenemmistöpäätösten soveltamisesta veroasioissa. Komitea kehottaa nyt ryhtymään mahdollisimman pikaisesti toimiin oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskevaan pakettiin liittyvien komission ehdotusten johdosta. |
| --- | --- |

2.1.8

2.2   Oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskeva toimintasuunnitelma

| 2.2.1 | Komissio esittää verotuksen yksinkertaistamista koskevassa tiedonannossaan uuden lähestymistavan, jossa yhdistellään toimia veropetosten ja verovilpin torjumiseksi sekä toimenpiteitä toiminnan yksinkertaistamiseksi veronmaksajien näkökulmasta. Suunnitelmaan sisältyy 25 toimea, jotka on tarkoitus toteuttaa vähän kerrallaan vuoteen 2024 mennessä. (12) |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Suunnitteilla on erityisiä toimia rekisteröintivelvollisuuksien (yksilöinti ja arvonlisäverovelvollisten rekisteröinti) osalta. Vaikuttavaa ja tehokasta rekisteröintiä pidetään ratkaisevan tärkeänä sen varmistamiseksi, että kukin veronmaksaja maksaa oman osuutensa veroista. Komissio ajaakin useita toimia, joilla on tarkoitus taata, että veronmaksajien tietoja sisältävät tietokannat toimivat tehokkaasti ja ovat aina ajan tasalla. Tärkeänä pidetään myös sitä, että rekisteröinti on yksinkertaista, erityisesti kun verovelvolliset muuttavat jäsenvaltiosta toiseen. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Suunnitteilla on lisäksi ilmoitusvelvollisuuksiin liittyviä erityisiä toimia. Tietojen ilmoittamisen pitäisi olla verovelvollisten kannalta mahdollisimman tehokasta, ja siinä tulee hyödyntää veroviranomaisten keskinäistä yhteistyötä. Veroilmoitusten olisi oltava yksinkertaisia, tietoja olisi vaadittava mahdollisimman vähän, ja niiden käsittelyssä olisi käytettävä selkeitä menettelyjä, jotka voidaan hoitaa keskitetyn digitaalisen palvelun kautta. Monet jäsenvaltiot ovat covid-19-pandemian johdosta helpottaneet osaa arvonlisäveron maksusäännöistä. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Lisäksi tiedossa on toimia verojen maksamisen helpottamiseksi etenkin siten, että veronmaksajille tarjotaan sähköisiä maksutapoja, esimerkiksi älypuhelinsovelluksia. (13) Suoritettavan veron olisi oltava alusta lähtien oikean suuruinen, jotta voidaan mahdollisuuksien mukaan välttää raskaat palautusmenettelyt. Kun veronpalautuksia on odotettavissa, veroviranomaisten olisi käsiteltävä ne nopeasti, jotta veronmaksajat eivät joutuisi kassavirtaongelmiin. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Komission esittämän toimintasuunnitelman ensisijaisena tavoitteena on taata veronmaksajille oikeusvarmuus ja mahdollisuus riitojen tehokkaaseen ratkaisuun, jos niitä syntyy. Riitoja olisi vältettävä, ja jos niitä ilmenee, jäsenvaltioiden tulee ratkaista ne ripeästi oikeusjärjestelmiensä ja Euroopan unionin oikeuden puitteissa. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Komissio pitää tärkeänä, että mahdolliset väärinkäsitykset voidaan oikaista tai selvittää, jotta riidat eivät kärjistyisi. Se kannustaa näin ollen ehkäisemään oikeusriitoja ja ratkaisemaan selvittämättä olevat tapaukset nopeasti, jotta sekä veronmaksajien että veroviranomaisten aikaa ja rahaa säästyisi. Eräät sidosryhmät ovat jo ilmaisseet kannattavansa lisätoimien toteuttamista EU:n tasolla riitojen ehkäisemiseksi ja ratkaisemiseksi. (14) |
| --- | --- |

2.2.6

2.3   Veroviranomaisten hallinnollinen yhteistyö

| 2.3.1 | EU on viime vuosina keskittynyt torjumaan veropetoksia, verovilppiä ja aggressiivista verosuunnittelua ja lisäämään avoimuutta veroviranomaisten asianmukaisen yhteistyön kautta. Vaikka tietojenvaihdossa on tapahtunut merkittäviä parannuksia, komission ehdotuksessa korostetaan, että nykyisissä säännöksissä on edelleen parantamisen varaa. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Komission nimenomaisena tavoitteena on vastata talouden digitalisaation asettamiin haasteisiin entistä paremmin, ja se kiinnittää erityishuomiota digitaalisiin alustoihin, sillä niiden käyttö tekee verotettavien tapahtumien jäljittämisestä ja havaitsemisesta veroviranomaisille vaikeaa. (15) Ongelma on vielä pahempi silloin, kun tällaiset liiketoimet toteutetaan toiseen jäsenvaltioon tai toiselle oikeudenkäyttöalueelle sijoittautuneiden digitaalisten alustojen kautta. (16) |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Digitaalisten alustojen operaattoreiden edustajat vaikuttavat olevan yhtä mieltä siitä, että standardoitu EU:n oikeudellinen kehys tietojen keräämiseksi alustoilta olisi hyödyllinen ja että arvonlisäveron erityisjärjestelmää vastaavasta ratkaisusta olisi ehkä etua. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Pyynnöstä tapahtuvan tietojenvaihdon osalta komission ehdotuksessa kiinnitetään erityistä huomiota ennalta arvioidun olennaisuuden käsitteeseen. Ehdotetussa 5 a artiklassa määritellään tietopyyntöjen yhteydessä sovellettava ennalta arvioidun olennaisuuden vaatimus sekä siihen liittyvät ja menettelyä koskevat velvoitteet, jotka asianomaisen viranomaisen on täytettävä. Tietopyyntö voi koskea yhtä tai useampaa verovelvollista, kunhan verovelvolliset on yksilöity. Ennalta arvioidun olennaisuuden vaatimusta ei pitäisi soveltaa, jos tietopyyntö lähetetään jatkotoimena sen jälkeen, kun rajatylittävää tilannetta varten annettavasta päätöksestä taikka ennakkohinnoittelusopimuksesta on vaihdettu tietoja. |
| --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | Veroviranomaisen on ennen tietojen pyytämistä hyödynnettävä kaikkia tavanomaisia tietolähteitä, joita se olisi voinut käyttää pyydettyjen tietojen saamiseksi, sekä kaikkia muita käytettävissä olevia keinoja. Kyseistä velvoitetta ei kuitenkaan sovelleta, jos toimet aiheuttavat viranomaiselle suhteettomia vaikeuksia ja vaarantavat sen tavoitteiden saavuttamisen. Jos pyynnön esittävä viranomainen ei ole noudattanut tätä velvoitetta, pyynnön vastaanottava viranomainen voi kieltäytyä toimittamasta tietoja. |
| --- | --- |

2.3.5

| 2.3.6 | Ehdotetun direktiivin II a jaksossa vahvistetaan oikeudellinen kehys yhteisten tarkastusten suorittamiselle. Siinä todetaan, että yhteisellä tarkastuksella tarkoitetaan hallinnollista tutkimusta, jonka kahden tai useamman jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset suorittavat yhdessä. Asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset tutkivat koordinoidusti ja oikeusjärjestelmiensä mukaisesti tapauksen, joka liittyy yhteen tai useampaan verovelvolliseen, joiden osalta niillä on yhteinen intressi tai toisiaan täydentäviä intressejä. |
| --- | --- |

2.3.6

2.4   Veroalan hyvä hallintotapa EU:ssa ja sen ulkopuolella

| 2.4.1 | Veroalan hyvää hallintotapaa koskevan Euroopan komission tiedonannon lähtökohtana on, että oikeudenmukainen verotus on keskeistä EU:n sosiaalisen ja taloudellisen mallin kannalta ja että veroalan hyvä hallintotapa on perusta, jolle oikeudenmukainen verotus rakentuu ja jonka avulla voidaan taata kestävät tulot kyseisen mallin ylläpitämiseksi. (17) Tiedonanto sisältää ehdotuksia i) yritysverotuksen käytännesääntöjen uudistamisesta, ii) yhteistyöhaluttomia maita ja alueita koskevan luettelon tarkistamisesta ja iii) veroalan hyvän hallintotavan edistämisestä kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Yritysverotuksen käytännesäännöt (jäljempänä ”käytännesäännöt”) (18) ovat olleet laadintavuodestaan 1997 lähtien EU:n ensisijainen väline haitallisen verokilpailun estämiseksi, oikeudenmukaisen verokilpailun periaatteiden vahvistamiseksi ja verojärjestelmien mahdollisen haitallisuuden määrittämiseksi. (19) |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Käytännesääntöjen avulla on saatu aikaan edistystä, mutta niitä on nykyaikaistettava. Verokilpailun luonne ja muoto ovat muuttuneet viime vuosina huomattavasti globalisaation ja digitalisaation johdosta ja koska monikansallisten yritysten rooli maailmantaloudessa on kasvanut ja osa jäsenvaltioista on ottanut käyttöön monimutkaisia kannustinjärjestelmiä. |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | Komissio pyrkii erityisesti laajentamaan käytännesääntöjen soveltamisalaa siten, että se kattaa kaikki toimenpiteet, jotka aiheuttavat epäoikeudenmukaisen verokilpailun riskin. Käytännesääntöjä on myös tarpeen päivittää sen varmistamiseksi, että mahdollisimman suuri osa erittäin matalan verotuksen tapauksista tutkitaan asianmukaisesti sekä EU:ssa että sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

2.4.4

| 2.4.5 | Käytännesäännöissä vahvistetut periaatteet kuuluvat kriteereihin, joiden mukaan kolmansia maita arvioidaan veroasioissa yhteistyöhaluttomia oikeudenkäyttöalueita koskevaan EU:n luetteloon sisällyttämistä koskevassa prosessissa. Komissio aikoo tarkistaa EU:n luettelon maantieteellistä soveltamisalaa ja päivittää alkuperäisen tulostaulun, jonka perusteella valittiin merkityksellisimmät oikeudenkäyttöalueet arvioitaviksi. |
| --- | --- |

2.4.5

| 2.4.6 | Pohdittaessa EU:n luettelon maantieteellistä soveltamisalaa otetaan myös huomioon kriteerit, joita valittujen oikeudenkäyttöalueiden on noudatettava. EU:n luettelon soveltamisalaan tällä hetkellä kuuluvan oikeudenkäyttöalueen poistaminen vaikuttaisi tasapuolisiin toimintaedellytyksiin ja veisi pohjan siltä erittäin hyvältä työltä, jota useimmat näistä oikeudenkäyttöalueista ovat jo tehneet. On kuitenkin pohdittava, voitaisiinko EU:n luetteloon sisällyttämistä koskevia kriteereitä soveltaa joihinkin oikeudenkäyttöalueisiin nykyistä kohdennetummin. |
| --- | --- |

2.4.6

| 2.4.7 | Komissio korostaa kolmansien maiden kanssa käymässään vuoropuhelussa – EU:n sisällä sovellettavan lähestymistavan mukaisesti – myös ympäristötavoitteita sekä saastuttaja maksaa -periaatetta, joka edellyttää, että ympäristöön kohdistuvat kielteiset ulkoisvaikutukset hinnoitellaan. Komission tiedonannon mukaan ympäristöveroissa on vielä selvittämätöntä potentiaalia, jota hyödyntäen voitaisiin edistää kestävää kehitystä maailmanlaajuisesti ja yhteiskuntien yhdenvertaisuutta kehitysmaissa. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välisellä yhteistyöllä voitaisiin lisätä tietoisuutta näistä kysymyksistä. |
| --- | --- |

2.4.7

| 2.4.8 | Koska veroalan hyvän hallintotavan standardit ja EU:n varojen käyttö on tällä hetkellä kytketty oikeudellisesti toisiinsa, komissio katsoo, että kyseisiä varoja voitaisiin hyödyntää veroalan hyvän hallintotavan periaatteiden vahvistamisessa entistä laajemmin (20). Komissio kehottaakin jäsenvaltioita ottamaan EU:n vaatimukset huomioon kansallisessa rahoituspolitiikassaan ja kehityspankkiensa ja -virastojensa vaatimusten noudattamista koskevissa säännöissä. |
| --- | --- |

2.4.8

| 2.4.9 | Komissio suosittaa myös, että jäsenvaltiot asettavat yrityksille annettavan taloudellisen tuen ehdoksi, ettei tuettavilla yrityksillä ole yhteyksiä veroasioissa yhteistyöhaluttomia oikeudenkäyttöalueita koskevaan unionin luetteloon kirjattuihin oikeudenkäyttöalueisiin. Komissio lisää kuitenkin, että ehdosta pitäisi voida poiketa sellaisten yritysten kohdalla, joilla on luetteloon sisältyvillä oikeudenkäyttöalueilla merkittävää taloudellista läsnäoloa (henkilöstöä, laitteita, varoja ja tiloja). Tähän liittyvät jäsenvaltioiden toimet on toteutettava siten, että voidaan turvata verotuksen kansainvälinen oikeudenmukaisuus. |
| --- | --- |

2.4.9

3.   Yleistä ja erityistä

3.1   Oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskeva toimintasuunnitelma

| 3.1.1 | ETSK kannattaa komission lainsäädäntöehdotuksia ja on tyytyväinen niiden koordinointiin OECD:n osallistavan kehyksen tasolla käytävien maailmanlaajuisten keskustelujen kanssa, joiden tavoitteena on koko maailman kattavan konsensuksen saavuttaminen (21). Se kiinnittää erityistä huomiota tarpeeseen päästä OECD:n osallistavan kehyksen tasolla viipymättä yhteisymmärrykseen yhdenmukaisista säännöistä, joiden mukaan määritellään, miten verotettavat tulot jyvitetään maiden kesken, sillä talouden digitalisaatio etenee nopeasti ja veronkiertoa on torjuttava tehokkaasti. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | ETSK on niin ikään tyytyväinen lähestymistapaan, jota komissio soveltaa tarkasteltavana olevissa sääntelyehdotuksissaan ja oikeudellisissa säännöksissä kaiken kaikkiaan. Tavoitteena on parantaa verojärjestelmien yleistä tehokkuutta, jotta ne olisivat oikeudenmukaisia ja tuottaisivat julkisen politiikan harjoittamiseksi tarvittavat tulot sekä myös työpaikkoja ja kasvumahdollisuuksia. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | ETSK yhtyy komission näkemykseen siitä, että veropetokset ja verovilppi muodostavat edelleen uhan julkiselle taloudelle erityisesti kriisiaikoina. Ehdotuksissa esitetyt tuoreimmat arviot osoittavat tämän selvästi. Komission mukaan EU:ssa menetettiin vuonna 2016 luonnollisten henkilöiden harjoittaman henkilökohtaiseen tuloveroon sekä pääoma-, varallisuus- ja perintöveroon liittyvän kansainvälisen verovilpin takia tuloja arviolta yhteensä 46 miljardia euroa. Alv-vajeen arvioidaan puolestaan olevan noin 140 miljardia euroa, josta noin 50miljardia euroa johtuu rajatylittävistä petoksista (22). Yksittäisten jäsenvaltioiden on ryhdyttävä mittaviin toimiin kansallisen alv-vajeensa korjaamiseksi. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | ETSK on tyytyväinen yhtiöveron kierrosta johtuvan vajeen (arvioiden mukaan noin 35 miljardia euroa vuodessa) pienenemiseen komission aiempiin arvioihin (50–70 miljardia euroa) verrattuna sekä komission tarkastelemaan korrelaatioon vajeen pienenemisen ja edellisen komission toteuttamien veronkierron vastaisten lainsäädäntötoimien välillä (runsaat 20 veroalan direktiiviä viiden vuoden aikana) (23). |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Jotta luonnolliset henkilöt ja yritykset voisivat saada kaiken mahdollisen tuen covid-19-kriisin aiheuttamassa tukalassa tilanteessa, ETSK kehottaa komissiota jatkamaan työtä verovelvoitteiden noudattamisesta aiheutuvien kustannusten vähentämiseksi. Suurille yrityksille verosäännösten noudattamisesta aiheutuvat kustannukset vastaavat arviolta noin kahta prosenttia maksetuista veroista, kun taas pk-yrityksille aiheutuvat kustannukset vastaavat arviolta noin 30:tä prosenttia maksetuista veroista. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Kun otetaan huomioon 27 erilaisen verojärjestelmän nykyisin muodostama viidakko ja se, millaisia vaikeuksia toimintamallien kirjavuus aiheuttaa rajojen yli toimiville yrityksille ja luonnollisille henkilöille, ETSK kannustaa jäsenvaltioita yhdenmukaistamaan verotukseen liittyviä raportointivaatimuksia ja parantamaan verohallintojen välistä yhteistyötä. Yritysverotuksen käytännesääntötyöryhmän työskentelyn uudistamisen ja laajentamisen myötä tulee kitkeä pois haitalliset verotoimenpiteet, jotta saadaan aikaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja voidaan edistää yhdessä lainsäädäntöuudistusten kanssa verotuksen riittävää lähentymistä epäoikeudenmukaisen verokilpailun välttämiseksi. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Komission suunnittelemat 25 toimea vaikuttavat järkeviltä, ja ETSK kannattaa niitä yleisesti ottaen. Useimmat toimista liittyvät arvonlisäveroon, mikä on tarkoituksenmukaista, kun otetaan huomioon, että alv-tuloja menetetään paljon. Toimia kuvataan kuitenkin hyvin lyhyesti, ja tällä hetkellä on vaikea arvioida tyhjentävästi niiden vaikutuksia EU:n kansalaisten ja yritysten jokapäiväiseen toimintaan. Jäsenvaltioiden on valvottava määrätietoisesti kansallisten sääntöjensä noudattamista ja pyrittävä suunnitelmallisesti vähentämään alv-ongelmiaan ja samalla tehtävä entistä tiiviimpää yhteistyötä yli rajojen. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Yhteisen arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröinnin käyttöönotto siten, että arvonlisäveron erityisjärjestelmää laajennetaan edelleen sähköistä kaupankäyntiä koskevan paketin tapaan, on erittäin tervetullutta. Vaikka yksityiskohtaisempia tietoja siitä, mille aloille arvonlisäveron erityisjärjestelmää on tarkoitus laajentaa, ei ole vielä annettu, sen ulottamista tavaroiden luovutukset yrityksiltä kuluttajille kattavissa komission direktiivin 2006/112/EY (24) (alv-direktiivi) 36–39 artiklassa tarkoitetuille aloille voidaan pitää erittäin merkittävänä edistysaskeleena. Esimerkiksi rajatylittävien kaasun, sähkön, lämmön tai jäähdytysenergian luovutusten (alv-direktiivin 39 artikla) ottaminen erityisjärjestelmän piiriin voisi myös auttaa syventämään EU:n energiamarkkinoita ja edistää energiasiirtymää. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen arvonlisäveroa koskevien ilmoitusvelvollisuuksien nykyaikaistamisesta ja yhdenmukaistamisesta siten, että hyödynnetään yhä enemmän liiketoimipohjaista (”reaaliaikaista”) raportointia ja sähköistä laskutusta. Liiketoimiin perustuva raportointi mahdollistaa sen, että verohallinnot saavat kattavan ja reaaliaikaisen yleiskuvan eri toimitusketjuista, mikä johtaa paremmin kohdennettuihin tarkastuksiin ja petosten ja markkinoiden mahdollisten riskitoimijoiden paljon varhaisempaan havaitsemiseen. Raportointivaatimusten on kuitenkin oltava helppoja noudattaa, eivätkä ne saa aiheuttaa suuria hallinnollisia kustannuksia tai mittavia investointikuluja etenkään pk-yrityksille (25). Sähköisen laskutuksen laajempi käyttö ja yhdenmukaistettu standardi voisivat niin ikään vähentää yrityksille säilytyksestä ja sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja tehostaa alv-petosten torjuntaa. |
| --- | --- |

3.1.9

| 3.1.10 | ETSK on tyytyväinen myös siihen, että tarkoituksena on tutkia uudelleen, pitäisikö rahoituspalveluista kantaa arvonlisäveroa. Monille yrityksille aiheutuu lisäkustannuksia siitä, että osa yrityksistä ja rahoituslaitoksista ei ole arvonlisäverovelvollisia. Verovapaat toimijat eivät liioin voi vaatia vähennyksiä tuotantopanoksiin sisältyvän arvonlisäveron perusteella, kun luodusta arvonlisäyksestä ei kanneta arvonlisäveroa. Asia on monimutkainen, ja ETSK odottaa, että siitä laaditaan kattavat vaikutustenarvioinnit. Komitea huomauttaa, että alv-tulojen kasvu vaikuttaisi myönteisesti myös EU:n talousarvioon. |
| --- | --- |

3.1.10

| 3.1.11 | ETSK muistuttaa, että jäsenvaltiot voivat hyödyntää alv-petosten torjunnassa käänteiseen verovelvollisuuteen pohjautuvaa järjestelmää. Tällaista mahdollisuutta on käytetty alv-karusellipetosten estämiseksi. Komitea kehottaa komissiota arvioimaan, millä menetelmällä karusellipetoksiin pystytään puuttumaan kaikkein tehokkaimmin ja pienimmin hallinnollisin rasittein. |
| --- | --- |

3.1.11

| 3.1.12 | Veroviranomaiset ovat riippuvaisia siitä, että veronmaksajat antavat niille totuudenmukaisia tietoja, ja eräät jäsenvaltiot ovat ottaneet tämän kumppanuuden tehostamiseksi käyttöön yhteistyöhön perustuvaa säännösten noudattamista koskevia järjestelyjä. Niitä on tällä hetkellä valitettavasti vain kansallisella tasolla. ETSK kannattaa näin ollen komission aloitetta yhteistyöhön perustuvaa säännösten noudattamista koskevan EU:n kehyksen luomisesta siltä pohjalta, että lisätään eri verohallintojen välistä luottamusta ja yhteistyötä yhtiöveroon liittyvien rajatylittävien veroriitojen ratkaisemiseksi. Pk-yrityksiä on tärkeää kohdella tässä kehyksessä yhdenvertaisesti suurempien yritysten kanssa. |
| --- | --- |

3.1.12

| 3.1.13 | Vielä ei kuitenkaan ole selvää, miten tällaisen EU:n yhteistyökehyksen on tarkoitus toimia käytännössä, ja ETSK onkin halukas esittämään arvionsa tällaisesta hankkeesta ja antamaan rakentavan panoksensa sen kehittämisen ja täytäntöönpanon aikana. |
| --- | --- |

3.1.13

| 3.1.14 | Komission suunnittelema ennaltaehkäisevä vuoropuhelu rajatylittävien veroriitojen ratkaisemiseksi vaikuttaa ensi arviolta hyödylliseltä ja myönteiseltä kehitykseltä, myös kun otetaan huomioon, että elinkeinoelämä on pyytänyt sitä jo pitkään. Usean jäsenvaltion soveltama yhdenmukaistettu toimintamalli olisi erittäin tervetullut, vaikka onkin vielä arvioitava, miten se voidaan toteuttaa käytännössä, kun lähtökohtana on nykyinen kirjava sääntely-ympäristö (26). |
| --- | --- |

3.1.14

| 3.1.15 | Verojen palauttamista koskeva kysymys on aina erittäin tärkeä, ja näin on etenkin nykyisen kaltaisina kriisiaikoina, jolloin on hyvin todennäköistä, että niin luonnollisten henkilöiden kuin yritystenkin maksuvalmius on heikko. Useat maat ovat nopeuttaneet covid-19-pandemian aikana yleisesti alv:n palautuksia ja takaisinmaksuja, jotta yrityksillä olisi varmasti riittävä määrä käteisvaroja ennennäkemättömästä talouden häiriötilanteesta selviytymiseksi. |
| --- | --- |

3.1.15

| 3.1.16 | Koska osalla yrityksistä on jo maksuvalmiusongelmia, laskut saatetaan maksaa myöhässä tai jopa jättää kokonaan maksamatta, minkä seurauksena yritysten, jotka ovat perineet laskuissaan arvonlisäveroa, on maksettava määrä veroviranomaisille asianomaisella alv-ilmoituskaudella ilman, että niille on maksettu arvonlisäveroa (saamatta jääneet alv-saamiset). ETSK kehottaakin komissiota arvioimaan myös sitä, miten voitaisiin edistää nykyistä yksinkertaisemman ja yhtenäisemmän arvonlisäveroon liittyvän huonon velan verohelpotusmekanismin aikaansaamista. Tällaisella mekanismilla olisi varmistettava, että yritykset voivat saada veroviranomaisilta nopeasti ja oikea-aikaisesti takaisin arvonlisäverot, joita ne eivät ole pystyneet perimään asiakkailtaan mutta jotka ne ovat jo maksaneet veroviranomaisille. |
| --- | --- |

3.1.16

| 3.1.17 | ETSK kehottaa kansallisia veroviranomaisia jatkamaan aloittamaansa nopeaa palautusmenettelyä sekä välittömien että välillisten verojen osalta. Komitea ehdottaa, että koko Euroopassa sovellettaisiin yhtenäistä hallinnollista lähestymistapaa, ja toteaa, että rajatylittävien arvopaperisijoitusten yhteinen lähdeverojärjestelmä olisi ensimmäinen askel eteenpäin. |
| --- | --- |

3.1.17

| 3.1.18 | Rikoslainsäädännöt, joiden nojalla jäsenvaltioiden kansallisissa tuomioistuimissa nostetaan syytteitä veropetosten, verovilpin ja muiden verorikosten johdosta, vaihtelevat hyvin paljon. Verorikoksilla on kuitenkin monissa tapauksissa valtioiden rajat ylittävä ulottuvuus. Komitea pitää tärkeänä, että tämä ja kulloinenkin seuraamusrakenne otetaan huomioon, erityisesti kun on kyse jäsenvaltioiden yhteisistä tarkastuksista. Jäsenvaltioiden seuraamuskäytäntöjen erojen vaikutuksia olisi arvioitava. |
| --- | --- |

3.1.18

| 3.1.19 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen antaa suositus veronmaksajien oikeuksista sisämarkkinoilla. Tarjoamalla jäsenvaltioille yleiskuva yksinkertaistamiseen ja digitalisaatioon liittyvistä veroalan parhaista käytännöistä voidaan sujuvoittaa veronmaksajien ja veroviranomaisten välistä kanssakäymistä kaikkialla EU:ssa, lisätä kansalaisten verotietoisuutta ja parantaa tulojen keräämistä. ETSK pitää tätä hyvänä esimerkkinä ei-sitovaa sääntelyä koskevasta aloitteesta. |
| --- | --- |

3.1.19

3.2   Veroviranomaisten hallinnollinen yhteistyö

| 3.2.1 | ETSK kannattaa komission päätöstä toteuttaa lainsäädäntötoimi, jolla pyritään tehostamaan veroviranomaisten välistä yhteistyötä ja yhdenmukaistamaan menettelysääntöjä sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Ehdotus on täysin SEUT-sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukainen, koska siinä kaavaillaan EU:n lainsäätäjän toimia sellaisten kysymysten käsittelemiseksi, joita jäsenvaltiot eivät pysty sääntelemään riittävän hyvin. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | ETSK kannattaa aikomusta vahvistaa Eurofisc-verkoston toimivaltuuksia, jotta siitä tulisi rajatylittäviin verorikoksiin liittyvien tietojen keskuspaikka. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Hallinnollista yhteistyötä koskevan direktiivin nykyisten säännösten soveltaminen on todellakin osoittanut, että jäsenvaltioiden välillä on merkittäviä eroja: toiset jäsenvaltiot ovat halukkaita tekemään yhteistyötä täysimittaisesti ja vaihtamaan tietoja, kun taas toiset jäsenvaltiot suhtautuvat asiaan nuivemmin tai jopa torjuvat tietojenvaihdon. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Komitea kannattaa myös pyrkimyksiä lisätä digitaalisten alustojen avoimuutta, jotta vältettäisiin epäjohdonmukaiset veroilmoitukset, jotka aiheuttavat suuren verovilppiriskin. Vaikka muutamat jäsenvaltiot ovat asettaneet raportointivelvoitteen kansallisessa oikeusjärjestelmässään, kokemus on osoittanut, että kansallisten verovilpin vastaisten säännösten teho jää joskus vajaaksi. Näin on etenkin silloin, kun kohteena on rajatylittävä toiminta. Oikeusvarmuus ja selkeys voidaan tällöin varmistaa ottamalla käyttöön kaikille jäsenvaltioille yhteiset raportointivaatimukset ja verolomakkeet. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | ETSK on myös tyytyväinen siihen, että komission ehdotus kansallisten veroviranomaisten välisestä menettelyllisestä yhteistyöstä on oikeasuhteinen, sillä ehdotetut muutokset eivät vaikuta ylittävän sitä, mikä on tarpeen tietojenvaihdon tehostamista ja hallinnollisen yhteistyön parantamista koskevan tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Hallinnollista yhteistyötä käsittelevää seitsemättä direktiiviä koskevan ehdotuksen 25 a artiklan mukaista seuraamusjärjestelmää, joka koskee raportointivelvollisuuksistaan laistavia alustaoperaattoreita, on sovellettava kaikissa valtioissa mahdollisimman yhdenmukaisesti, jotta järjestelmä olisi tehokas. Näin siitä huolimatta, että asia kuuluu kansalliseen toimivaltaan. |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | Ottaen huomioon, että alustaoperaattoreihin liittyvät sisämarkkinoiden toiminnan vääristymät eivät yleensä koske pelkästään yhtä jäsenvaltiota, EU:n yhteisten sääntöjen laatiminen on vähintä, mitä on tehtävä, jotta ongelmiin voidaan puuttua tehokkaasti. ETSK kannustaakin komissiota kehittämään edelleen talouksien digitalisaatioon liittyvää rooliaan ja yhteistyötään OECD:n puitteissa, jotta siihen, miten veroviranomaiset ratkovat yhdessä maailmanlaajuisia ongelmia, löydettäisiin kansainvälisellä tasolla yhteinen sävel. |
| --- | --- |

3.2.8

| 3.2.9 | Ehdotetun 12 a artiklan 6 kohdassa edellytetään, että yhteinen tarkastus suoritetaan siinä jäsenvaltiossa sovellettavien menettelysopimusten mukaisesti, jossa tarkastustoimet toteutetaan. Yhteisen tarkastuksen aikana kerätyn näytön tulisi olla tarkastukseen osallistuvien jäsenvaltioiden kaikkien toimivaltaisten viranomaisten vastavuoroisesti tunnustamaa. |
| --- | --- |

3.2.9

| 3.2.10 | ETSK korostaa, että yhteiset tarkastukset, jotka ovat periaatteessa hyödyllinen ja hyvin tehokas väline, olisi suoritettava kunnioittaen veronmaksajien perusoikeuksia ja noudattaen tinkimättömästi Euroopan unionin perusoikeuskirjan (27) periaatteita oikeudesta puolustukseen, veronmaksajia koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen ennustettavuudesta sekä siitä, miten syytettä ajavat veroviranomaiset voivat kerätä todisteita mahdollisia seuraamuksia silmällä pitäen. |
| --- | --- |

3.2.10

| 3.2.11 | Erityisen tärkeää on, että tiedot, joita verohallintojen on tarkoitus vaihtaa ja toimittaa, määritellään yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisia velvoitteita tiukasti tulkiten ja soveltaen: tietoja tulee kerätä vain siinä määrin kuin on tarpeen, jotta voidaan havaita liian vähäiseen tietojen ilmoittamiseen ja ilmoittamatta jättämiseen liittyvät sääntöjenvastaisuudet (28). Mahdolliset kielteiset vaikutukset henkilötietoihin olisi minimoitava tietoteknisillä ja menettelyllisillä toimenpiteillä, ja tässä yhteydessä tulee kiinnittää erityistä huomiota tietojen keräämiseen, käsittelyyn ja tallentamiseen. |
| --- | --- |

3.2.11

| 3.2.12 | ETSK korostaa, että ryhmää koskevien pyyntöjen käytön on oltava yleisen tietosuoja-asetuksen sääntöjen mukaisesti hyvin perusteltua, se on toteutettava huolellisesti, jotta ei loukata luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden oikeuksia, eikä se saa johtaa nk. tietojenongintaan. |
| --- | --- |

3.2.12

| 3.2.13 | ETSK kannustaa komissiota jatkamaan aiempien hallinnollista yhteistyötä koskevien direktiivien tehokkuuden arviointia (29). |
| --- | --- |

3.2.13

3.3   Veroalan hyvä hallintotapa EU:ssa ja sen ulkopuolella

| 3.3.1 | ETSK kannattaa komission suhtautumistapaa, jonka mukaan oikeudenmukaisen verotuksen perustan muodostava veroalan hyvä hallintotapa edellyttää verotuksen avoimuutta, johon voidaan päästä veroviranomaisten välisen tietojenvaihdon, epäoikeudenmukaisen verokilpailun ehkäisemisen, haitallisista verotoimenpiteistä pidättymisen ja kansainvälisesti sovittujen sääntöjen täytäntöönpanon avulla. Komitea yhtyy myös Euroopan parlamentin näkemykseen, jonka mukaan EU:n olisi ryhdyttävä määrätietoisiin toimiin haitallisen verokilpailun ja aggressiivisen verosuunnittelun suitsimiseksi sekä erityisesti veroparatiiseihin puuttumiseksi. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen yritysverotuksen käytännesääntöjen tarkistamisesta ja on tyytyväinen siihen, että komission ehdotuksessa otetaan asianmukaisesti huomioon OECD:n tekemä työ ja kansainvälisesti sovittujen standardien soveltamisen merkitys erityisesti kun on kyse maailmanlaajuisista periaatteista, jotka johtavat vähintään tietyntasoiseen efektiiviseen yhtiöveroasteeseen. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | ETSK katsoo, että käytännesääntöjen avulla saavutetuista tuloksista olisi koottava säännöllisemmin ajantasaista tietoa ja tämän tiedon tulisi olla julkisesti kansalaisyhteiskunnan saatavilla. Tämä palvelisi komission tavoitetta, jonka mukaan käytännesääntöihin liittyvistä konkreettisista toimista ja tuloksista olisi jaettava tietoa aiempaa avoimemmin. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Komission linjana on, että verokilpailu sinänsä ei ole ongelma (30). Komissio ja Euroopan parlamentti ovat kuitenkin toistuvasti ilmaisseet huolensa EU:n sisäisestä epäoikeudenmukaisesta verokilpailusta, joka edesauttaa veronkiertoa. ETSK katsoo, että tämän monimutkaisen ongelman ratkaisemiseen on paneuduttava vakavasti. Komitea on äskettäin antanut lausunnon (31), jossa se ehdottaa eurooppalaisen sopimuksen solmimista veropetosten, verovilpin, veronkierron ja rahanpesun tehokkaan torjunnan varmistamiseksi ja kehottaa Euroopan komissiota esittämään poliittisen aloitteen, jossa tähän tavoitteeseen pyritään yhdessä maiden hallitusten ja muiden EU:n toimielinten kanssa ja jossa edistetään tarvittavaa yhteisymmärrystä ja huolehditaan kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta. Jäsenvaltioiden välisen yhteistyön olisi oltava sopimuksen tärkein pilari. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | ETSK kannattaa myös sitä sääntelyllistä valintaa, että käytännesääntöjen soveltamisalaa aiotaan laajentaa EU:ssa siten, että se kattaa myös muita oikeudenmukaisen verokilpailun kannalta haitallisia toimenpiteitä. Päivitys sen varmistamiseksi, että erittäin matalaan tai nollaverotukseen johtavat järjestelmät tutkitaan sekä EU:ssa että sen ulkopuolella, olisi pitänyt tehdä jo kauan sitten. Käytännesäännöt ovat kuitenkin ei-sitova väline, ja niissä on käsiteltävä kysymyksiä, joita ei säännellä EU:n lainsäädännöllä. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Komissio toteaa lisäksi, että yhteistyöhaluttomia oikeudenkäyttöalueita koskevaan EU:n luetteloon sisällyttämistä koskevasta prosessista on tehtävä kolmansille maille selkeämpi ja että tässä yhteydessä on lisättävä avoimuutta sen suhteen, miksi oikeudenkäyttöalue merkitään tai miksi sitä ei merkitä luetteloon. EU:n jäsenvaltioiden soveltamien vaatimusten parempi yhdenmukaistaminen sekä kansallisten luetteloiden ja EU:n luettelon parempi koordinointi olisi hyödyllistä, sillä EU ja useat jäsenvaltiot noudattavat erilaisia normeja, mikä saattaa aiheuttaa sekaannusta. |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | Komissio aikoo arvioida myös niin kutsuttuja veroparatiiseja koskevaa mustaa listaa, joka on ollut käytössä vuodesta 2017. Se on tutkinut maailmanlaajuisesti satoja haitallisia verojärjestelmiä, ja monet luetteloon merkityt oikeudenkäyttöalueet ovat luvanneet neuvostolle korjata epäoikeudenmukaiseen verokilpailuun ja vähäiseen avoimuuteen liittyviä huolenaiheita. ETSK yhtyy komission näkemykseen siitä, että on aika tarkistaa luettelon laadintatapaa ja tutkia, miten luettelosta saataisiin tehokkaampi ja oikeudenmukaisempi, ottaen huomioon globaalin digitaalitalouden mukanaan tuomat uudet haasteet. Komitea kannattaa niin ikään komission ehdottamaa kriteeriä, jonka mukaan tietyille pienen riskin ja vähäisen kapasiteetin oikeudenkäyttöalueille tulee antaa kohtuullisesti aikaa parantaa veroalan hyvän hallintotavan noudattamista ja avoimuuttaan, kun ne ovat joutuneet tai uhkaavat joutua luetteloon. |
| --- | --- |

3.3.7

Bryssel 24. helmikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  ”[Yritysverotuksen k]äytännesääntöjen käytön perusajatuksena on, että maiden välinen verokilpailu ei itsessään ole haitallista, mutta yhteisiä periaatteita tarvitaan sen määrittämiseksi, missä määrin maat voivat käyttää verojärjestelmiään ja -politiikkaansa yritysten ja voittojen houkutteluun. Tämä on erityisen tärkeää sisämarkkinoilla, joilla perussopimuksessa vahvistetut vapaudet lisäävät voittojen ja sijoitusten liikkuvuutta.” (COM(2020) 313 final, s. 3).

1

(2)  Ks. myös: ”Alv-vaje: EU-maat menettivät 140 miljardia euroa alv-tuloja vuonna 2018, ja koronaviruksen vuoksi tämä määrä saattaa kasvaa vuonna 2020”, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/ip_20_1579

2

(3)  COM(2020) 312 final, s. 5. Muunlaisiakin arvioita on esitetty: esimerkiksi Euroopan parlamentin mukaan talousrikosten, verovilpin ja veronkierron takia menetetään arviolta yhteensä 190 miljardia euroa. OECD:n perinpohjaisessa BEPS-toimintasuunnitelman toimea 11 koskevassa raportissa todetaan, että ennen päätösten tekemistä veropohjan rapautumisen ja voitonsiirtojen vastaisista toimenpiteistä menetettiin maailmanlaajuisesti tuloja noin 100–240 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta, mikä vastaa 0,35:tä prosenttia maailman yhteenlasketusta bruttokansantuotteesta. Euroopan komissio arvioi, että EU:n osuus oli noin 50–70 miljardia euroa ennen kuin jäsenvaltiot olivat hyväksyneet veron kiertämisen estämistä koskevat direktiivit I ja II.

3

(4)  Komissio teki edellisen viisivuotisen toimikautensa aikana 20 merkittävää lainsäädäntöehdotusta.

4

(5)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Veropetosten, veronkierron ja rahanpesun torjunta” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 6).

5

(6)  Poliittiset suuntaviivat seuraavalle Euroopan komissiolle 2019–2024

6

(7)  Ks. COM(2020) 312 final, COM(2020) 313 final ja COM(2020) 314 final

7

(8)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Veropetosten, veronkierron ja rahanpesun torjunta” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 6).

8

(9)  Ks. COM(2020) 312 final ja myös ETSK:n lausunto aiheesta ”Verotusmenettelyt hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi” (EUVL C 364, 28.10.2020, s. 21).

9

(10)  Ks. COM(2019) 640 final

10

(11)  Tämä säännös koskee oikeudenkäyttöalueita, jotka mainitaan asiaa koskevien neuvoston päätelmien liitteessä I. Luetteloa päivitetään säännöllisesti: https://ec.europa.eu/taxation_customs/tax-common-eu-list_en

11

(12)  Toimet luetellaan asiakirjassa COM(2020) 312 final

12

(13)  Euroopan komissio (2018), Study on tax compliance costs for SMEs

13

(14)  Vastaukset julkiseen kuulemiseen, jonka aiheena oli hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla annetun direktiivin arviointi; vastauksista on yhteenveto hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla ja direktiivin 77/799/ETY kumoamisesta annetun neuvoston direktiivin 2011/16/EU arviointia koskevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2019) 328 final), liitteessä 2.

14

(15)  On esitetty vaatimuksia velvoitteesta rekisteröityä kussakin jäsenvaltiossa. Tämä lisäisi hallinnollista taakkaa ja vaikeuttaisi pk-yritysten laajentumista uusiin maihin ja uusille alueille.

15

(16)  Ehdotus neuvoston direktiiviksi hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla (COM(2020) 314 final).

16

(17)  Tiedonanto veroalan hyvästä hallintotavasta EU:ssa ja sen ulkopuolella (COM(2020) 313 final).

17

(18)  Neuvoston ja neuvostoon kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma, annettu 1 päivänä joulukuuta 1997, yritysverotukseen sovellettavista menettelysäännöistä (EYVL C 2, 6.1.1998, s. 2).

18

(19)  Komissio on ilmaissut ajan mittaan eri tavoin näkemyksiään siitä, mikä on haitallista verokilpailua ja mikä puolestaan oikeudenmukaista verokilpailua. Esittäessään yhteistä yhdistettyä yhtiöveropohjaa koskevan direktiiviehdotuksen komissio korosti, että verokannoilla käytävä terve kilpailu lisää läpinäkyvyyttä ja että sitä on kannustettava (COM(2011) 121 final/2, s. 4). Veroalan hyvää hallintotapaa koskevassa tiedonannossa vuodelta 2020 ei pidetä verokilpailua sinänsä haitallisena mutta todetaan, että tarvitaan yhteisiä periaatteita siitä, miten jäsenvaltiot voivat käyttää verojärjestelmiään (COM(2020) 313 final, s. 3). On siis kohtuullista vetää se johtopäätös, että verokilpailua on hyvää ja toisaalta myös haitallista ja epäoikeudenmukaista. Jäsenvaltiot päättävät verojärjestelmistä, mutta niiden on tehtävä se avoimesti ja läpinäkyvästi siten, että ne noudattavat perussopimuksia eivätkä aseta haitallisia ja syrjiviä sääntöjä. EU:n ja jäsenvaltioiden on varmistettava sisämarkkinoiden moitteeton toiminta huolehtimalla riittävästä lähentymisestä myös verotuksen alalla.

19

(20)  Useissa rahoitusvälineissä estetään veronkiertoa edistävien hankkeiden rahoittaminen. Ks. varainhoitoasetus, Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR), Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) ja ulkoinen lainanantovaltuus. Ks. komission tiedonanto EU:n lainsäädännön uusista veronkierron vastaisista vaatimuksista erityisesti rahoitus- ja investointitoimissa (C(2018) 1756, 21.3.2018).

20

(21)  Ks. ETSK:n lausunnot aiheista ”Veropetosten, veronkierron ja rahanpesun torjunta” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 6), ”Verotus digitaalitaloudessa” (EUVL C 353, 18.10.2019, s. 17) ja ”Monikansallisten yritysten liikevoiton verotus digitaalitaloudessa” (EUVL C 367, 10.10.2018, s. 73).

21

(22)  Ks. myös: ”Alv-vaje: EU-maat menettivät 140 miljardia euroa alv-tuloja vuonna 2018, ja koronaviruksen vuoksi tämä määrä saattaa kasvaa vuonna 2020”, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/ip_20_1579

22

(23)  Muunlaisiakin arvioita on esitetty: esimerkiksi Euroopan parlamentin mukaan talousrikosten, verovilpin ja veronkierron takia menetetään arviolta yhteensä 190 miljardia euroa. OECD:n perinpohjaisessa BEPS-toimintasuunnitelman toimea 11 koskevassa raportissa todetaan, että ennen päätösten tekemistä veropohjan rapautumisen ja voitonsiirtojen vastaisista toimenpiteistä menetettiin maailmanlaajuisesti tuloja noin 100–240 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta, mikä vastaa 0,35:tä prosenttia maailman yhteenlasketusta bruttokansantuotteesta. Euroopan komissio arvioi, että EU:n osuus oli noin 50–70 miljardia euroa ennen kuin jäsenvaltiot olivat hyväksyneet veron kiertämisen estämistä koskevat direktiivit I ja II.

23

(24)  Neuvoston direktiivi 2006/112/EY, annettu 28 päivänä marraskuuta 2006, yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä (EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1).

24

(25)  Alv-vajeen pienentämisestä on monia hyviä esimerkkejä eri maista. Yhtenä niistä on mainittu Viron vuonna 2014 tekemä uudistus.

25

(26)  Ks. kaksinkertaisen verotuksen riitojenratkaisumekanismien parantamista koskeva aloite (EUVL C 173, 31.5.2017, s. 29).

26

(27)  Ks. Euroopan unionin perusoikeuskirja (EUVL C 202, 7.6.2016, s. 389).

27

(28)  Hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla ja direktiivin 77/799/ETY kumoamisesta annetun neuvoston direktiivin 2011/16/EU arviointia koskeva komission yksiköiden valmisteluasiakirja (SWD(2019) 328 final) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

28

(29)  SWD(2019) 327 final.

29

(30)  On selvää, että komissio tekee OECD:n tavoin eron hyvän ja avoimen verokilpailun ja haitallisen ja epäoikeudenmukaisen verokilpailun välillä.

30

(31)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Veropetosten, veronkierron ja rahanpesun torjunta” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 6).

31

---

| 30.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 155/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 155/20

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma”

(COM(2020) 590 final)

(2021/C 155/03)

| Esittelijä: | Pierre BOLLON |
| --- | --- |

Esittelijä:

Pierre BOLLON

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 11.11.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 12.2.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.2.2021 |
| Täysistunnon nro | 558 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 226/1/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 11.11.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

12.2.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

24.2.2021

Täysistunnon nro

558

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

226/1/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon aiheesta ”Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma”. Kyse on kipeästi kaivatusta jatkosta sille, mitä on saatu aikaan vuoden 2015 ensimmäisellä toimintasuunnitelmalla ja sen vuoden 2017 väliarvioinnilla, joille komitea ilmaisi tukensa lausunnoissaan ”Pääomamarkkinaunionia koskeva toimintasuunnitelma” (1) ja ”Pääomamarkkinaunioni: väliarviointi” (2). Komitea on myös julkaissut kahden viime vuoden aikana useita lausuntoja pääomamarkkinaunioniin läheisesti liittyvistä aiheista, kuten oma-aloitteiset lausunnot ”Kohti sietokykyisempää ja kestävämpää eurooppalaista taloutta” (3) ja ”Uusi visio talous- ja rahaliiton viimeistelemiseksi” (4). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Toimintasuunnitelman alkuperäiset tavoitteet, toisin sanoen pääoman mobilisointi Euroopassa ja sen kanavointi yrityksiin, infrastruktuuriin ja pitkän aikavälin hankkeisiin, joilla olisi myönteisiä vaikutuksia työllisyyteen, ovat edelleen täysin perusteltuja. Nämä tavoitteet ovat äärimmäisen tärkeitä, jotta 27 jäsenvaltion EU, sen yritykset ja kansalaiset voivat edistyä ratkaisevasti geostrategisen rahoituksellisen ja taloudellisen itsemääräämisoikeutensa vahvistamisessa sekä tärkeässä ekologisessa, sosiaalisessa ja digitaalisessa siirtymässä. ETSK tähdentää myös, että pääomamarkkinaunionilla voidaan saavuttaa asetetut tavoitteet vain, jos rahoitusvakaus ja kuluttajansuoja säilyvät prioriteetteina, jotta vältetään yrityksiin, työntekijöihin ja kuluttajiin sekä koko talouteen kohdistuvat vakavat kielteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Odottamaton ja raju covid-19-kriisi edellyttää toimintasuunnitelman vahvistamista ja vauhdittamista. Kaikenkokoiset eurooppalaiset yritykset ovat joutuneet lisäämään velkaantumistaan, ja niiden on tulevina kuukausina ja vuosina hankittava omaa pääomaa tai omia varoja kyetäkseen investoimaan tulevaisuuteen ja samalla luomaan työpaikkoja. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Brexitistä joulukuun 2020 lopussa aikaansaatu sopimus on toinen keskeinen syy antaa uutta vauhtia pääomamarkkinaunionille. EU:n 27 jäsenvaltion rahoituskeskusten on kyettävä tarjoamaan palveluja, joita on tähän asti tarjottu Lontoon Cityn kautta. Pitkälle yhdentyneitä, toimivia ja oikeudenmukaisia rahoitus- ja pääomamarkkinoita on kehitettävä 27 jäsenvaltion EU:ssa, ja ETSK katsoo, että tarvitaan yleisempi sääntökokonaisuus sekä porsaanreikien että mittakaavahaittoihin johtavien rajoitteiden välttämiseksi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Komitea hyväksyy kaikki komission ehdottamat 16 toimea ja korostaa, että on tärkeää priorisoida ja koordinoida aloitteita (konkreettisin välitavoittein edistymisen mittaamiseksi), painottaa keskeisimmiksi katsomiaan aloitteita ja esittää kohdennettuja täydentäviä ehdotuksia. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Samalla kun tunnustetaan julkisen rahoituksen merkitys, olisi selvästikin hyödynnettävä paremmin Euroopan muihin alueisiin verrattuna korkeaa säästämisastetta. Tämän tavoitteen saavuttamisen keskeisenä edellytyksenä on eurooppalaisten talousvalistuksen parantaminen (toimi 7). ETSK suosittaa, että opetukseen ja oppimiseen liittyviä parhaita kansallisia käytäntöjä ja kokemuksia kartoitetaan ja tehdään tunnetuiksi. ETSK suosittaa myös, että kaikki sidosryhmät, myös työntekijöiden ja kuluttajien edustajat, otetaan mukaan talousvalistustoimenpiteiden kehittämiseen ja toteuttamiseen kaikkialla Euroopassa, jotta voidaan tehostaa vankkoja suojasääntöjä ja vähentää tiedon epäsymmetriaa rahoituspalvelujen tarjoajien ja kansalaisten välillä. ETSK suosittaa erityisesti talouslukutaidon sisällyttämistä avaintaitojen viitekehyksen tulevaan tarkistamiseen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Jotta voidaan kehittää EU:n strategista riippumattomuutta keskeisillä aloilla ja keskeisissä valmiuksissa, komitea kannattaa komission lähestymistapaa, jonka mukaisesti ehdotetaan teknisiä toimenpiteitä seuraavasti: i) yksinkertaistetaan pk-yrityksiä koskevia listautumissääntöjä (toimi 2), ii) mahdollistetaan se, että osakkeita rajat ylittävästi omistavat osakkeenomistajat voivat käyttää oikeuksiaan aiempaa paremmin (toimi 12), iii) parannetaan rajatylittäviä toimituspalveluja (toimi 13), iv) luodaan kaupankäynnin jälkeiset konsolidoidut kaupankäyntitiedot oman pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä varten (toimi 14) sekä asianmukaisesti kohdennettu InvestEU-portaali (toimi 15). Ensimmäinen hyödyllinen lisätoimi olisi, että komissio arvioisi, voitaisiinko Euroopan investointirahastoille antaa lupa käyttää ”.eu”-muotoista ISIN-tunnusta (International Securities Identification Number), mikä parantaisi rahastojen saavutettavuutta yli rajojen. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK on samaa mieltä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että vaikka uusi arvopaperistamislainsäädäntö on myönteinen edistysaskel, se ei ole käytännössä auttanut pankkeja lisäämään lainanantokapasiteettiaan, erityisesti pk-yrityksille. Parantamisen varaa siis on (toimi 6) edellyttäen, että huolehditaan tehokkaista valvontatoimenpiteistä, jotta voidaan estää järjestelmäriskien ilmaantuminen uudelleen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | On tärkeää ottaa huomioon toissijaisuusperiaate vähittäissijoittajien osalta, sillä tietyt säästämistottumukset ovat syvästi juurtuneet kansallisiin malleihin. ETSK suosittaakin, että komissio tarkastelisi rahoitusneuvonnan laadun parantamiseen (toimi 8) tähtäävässä erittäin tervetulleessa työssään kunkin eri mallin tuottamaa hyötyä pitäen mielessä, että neuvonnan sekä vertailukelpoisten ja riittävien/merkityksellisten tietojen saatavuus on ratkaisevan tärkeää, jotta kansalaiset saadaan osallistumaan sijoittamiseen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Mitä tulee eläkkeisiin, yleiseurooppalaisen yksilöllisen eläketuotteen (PEPP-tuote) lisäksi (PEPP on rajatyöntekijöiden kannalta hyödyllinen väline ja menestyksellinen, mikäli annetaan helposti täytäntöönpantavaa toisen tason lainsäädäntöä ja mikäli kuluttajat ymmärtävät tällä nimikkeellä markkinoitujen tuotteiden keskeiset ominaisuudet) ei olisi hyödyllistä soveltaa yleispäteviä täydentäviä yleiseurooppalaisia sääntöjä rahastoiviin järjestelmiin, jotka täydentävät jakojärjestelmiä, sillä eläketurva on kiinteästi yhteydessä kansalliseen sosiaalilainsäädäntöön. ETSK suhtautuukin myönteisesti komission ehdotukseen (toimi 9) kerätä, jakaa ja edistää parhaita käytäntöjä. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Energiasiirtymä on täysin perustellusti komission asialistan kärjessä ilmastonmuutoksen torjumiseksi. ETSK suosittaa, että otetaan huomioon ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvät näkökohdat (yhteiskunnallista ulottuvuutta voimakkaammin painottaen) ja edistetään samalla talouden elpymistä sekä työpaikkojen säilyttämistä ja luomista. Vihreästä toimintaohjelmasta ja sosiaalisesta toimintaohjelmasta olisi tultava kilpailuetu Euroopalle. Toisena täydentävänä toimena olisi tärkeää, että sijoittajat voisivat saada luotettavaa ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvää tietoa ja vapautua nykyisestä riippuvuudestaan keskittyneistä EU:n ulkopuolisista myyjistä, indeksin laatijoista ja luottoluokituslaitoksista. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK suosittaa, että pääomamarkkinaunionissa otetaan kattavasti huomioon yhteiskunnallisesti vaikuttavien investointien erilaiset muodot erityisesti yhteisötalouden alalla edistäen näin myönteisesti yleistä etua ja yhteistä hyvää. Eurooppalaisia yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja (EuSEF) olisi tuettava voimakkaasti, mahdollisesti tarkistamalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 346/2013 (5), jolla ne luotiin. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Edellä mainittujen toimenpiteiden lisäksi komitea kannattaa kahdentyyppisiä painopisteitä, jotka – mikäli ne hyväksytään tämän toimintasuunnitelman myötä ja toteutetaan jäsenvaltioissa (seurantaohjelma olisi tervetullut) – mahdollistaisivat yhteiskunnan ja ympäristön kannalta vastuullisen eurooppalaisen rahoitusjärjestelmän, joka kykenisi toimimaan välittäjän roolissaan tarjonnan ja kysynnän välillä tehokkaammin, kun se olisi kilpailukykyisempi ja häiriönsietokykyisempi. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Ensimmäisenä painopisteenä on parantaa pääomamarkkinaunionin tehokkuutta seuraavien kolmen keskeisen toimen avulla: i) luodaan yksi eurooppalainen yhteyspiste, joka auttaa muun muassa sijoittajia liikkeeseenlaskijoiden valinnassa (toimi 1), ii) sovelletaan yhteistä sääntökirjaa, joka perustuu tiiviiseen valvontaan, jolla estetään sääntelyn katvealueiden syntyminen ja porsaanreiät ja jonka avulla markkinatoimijat kaikkialla Euroopassa (yksikään yksittäinen finanssikeskus ei pääse määräävään asemaan) voivat hyötyä mittakaavaeduista (toimi 16), iii) yksinkertaistetaan lähdeverohuojennusmenettelyjä ja tehdään niistä tehokkaampia petoksien torjunnassa (toimi 10). |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Toisena painopisteenä on auttaa siirtämään pitkän aikavälin säästöjä pitkäaikaisiin sijoituksiin. Korkea säästämisaste Euroopassa – joka on valtti 27 jäsenvaltion EU:lle – ei hyödytä riittävästi yrityksiä tai kansalaisia. Komitea kannattaa kolmea keskeistä toimea edistymisen vauhdittamiseksi: i) Eurooppalaisen pitkäaikaissijoitusrahaston (ELTIF) uudelleentarkastelun pitäisi helpottaa institutionaalisten ja vähittäistalletusten sijoittamista pk-yritysten ja markkina-arvoltaan keskisuurten yritysten listattuihin ja listaamattomiin osakkeisiin ja infrastruktuurihankkeisiin (toimi 3). ii) Vakuutusten vakavaraisuuskehyksen suunniteltu uudelleentarkastelu tarjoaa mahdollisuuden vahvistaa vakuutuksenantajien roolia pääomamarkkinoilla niin, että otetaan paremmin huomioon niiden omaan pääomaan tekemien sijoitusten pitkäaikainen ja vakaa luonne (toimi 4). iii) Työntekijöiden osakkeenomistajuuden kehittäminen olisi tervetullut toimintasuunnitelman kolmas täydentävä osatekijä, kuten Isabel Benjumean laatimassa, lokakuussa 2020 julkaistussa Euroopan parlamentin valiokunta-aloitteisessa mietinnössä selkeästi tuodaan esiin. Työntekijöiden laaja osakeomistus ja työntekijöiden voittopalkkiojärjestelmät edistäisivät itse asiassa osaltaan – mikäli ne toteutetaan oikeudenmukaisella tavalla – sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja taloudellista tehokkuutta. Pääomamarkkinaunionia koskeva uusi toimintasuunnitelma voisi tarjota mahdollisuuden kannustaa tällaisiin järjestelmiin sosiaalisen toimintaohjelman mukaisesti. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ETSK suosittaa lisäksi, että kaikelle pääomamarkkinaunionin luomiseen liittyvälle uudelle sääntelylle tehtäisiin toimintapolitiikan saavutusten kannalta seuraavat neljä testiä välttämättömien ”perinteisten” testien (”Onko sääntely asianmukaista sisämarkkinoiden luomiseksi?” ja ”Suojellaanko sääntelyllä eurooppalaisia kuluttajia?”) lisäksi:






  — | ”Onko sääntelyllä myönteinen vaikutus eurooppalaisten rahoitusalan yritysten maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn ja vahvistaako se EU:n strategista geopoliittista riippumattomuutta?” |
| --- | --- | --- |

1.16

—

”Onko sääntelyllä myönteinen vaikutus eurooppalaisten rahoitusalan yritysten maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn ja vahvistaako se EU:n strategista geopoliittista riippumattomuutta?”

| — | ”Turvataanko sillä rahoitusmarkkinoiden vakaus?” |
| --- | --- |

—

”Turvataanko sillä rahoitusmarkkinoiden vakaus?”

| — | ”Onko sääntely hyödyllistä eurooppalaisten yritysten, erityisesti pk-yritysten ja markkina-arvoltaan keskisuurten yritysten, pitkäaikaisen rahoituksen ja työllisyyden kannalta?” |
| --- | --- |

—

”Onko sääntely hyödyllistä eurooppalaisten yritysten, erityisesti pk-yritysten ja markkina-arvoltaan keskisuurten yritysten, pitkäaikaisen rahoituksen ja työllisyyden kannalta?”

| — | ”Onko sääntely hyödyllistä ilmastosiirtymän sekä sosiaalisen ja digitaalisen siirtymän kannalta?” |
| --- | --- |

—

”Onko sääntely hyödyllistä ilmastosiirtymän sekä sosiaalisen ja digitaalisen siirtymän kannalta?”

2.   Taustaa

| 2.1 | Pääomamarkkinaunionin tavoitteena on luoda todelliset pääoman sisämarkkinat EU:ssa ja helpottaa sijoitusten ja säästöjen liikkumista kaikissa jäsenvaltioissa. Hyvin toimivat ja yhdentyneet eurooppalaiset pääomamarkkinat edistäisivät osaltaan kestävää kasvua, lisäisivät EU:n kilpailukykyä ja vahvistaisivat EU:n asemaa maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Pääomamarkkinaunioni on myös välttämätön, jotta voidaan saavuttaa useat EU:n keskeiset tavoitteet, esimerkiksi luoda osallistava ja sopeutumiskykyinen talous, tukea siirtymistä digitaaliseen ja kestävään talouteen ja kohti strategisesti avointa riippumattomuutta yhä monimutkaisemmassa globaalissa taloustilanteessa sekä edistää covid-19-pandemian jälkeistä elpymistä. Nämä tavoitteet edellyttävät mittavia investointeja julkisen rahoituskapasiteetin ja perinteisen pankkirahoituksen lisäksi. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan komissio hyväksyi ensimmäisen pääomamarkkinaunionia koskevan toimintasuunnitelman vuonna 2015. Sen jälkeen EU on edistynyt jonkin verran perustan luomisessa. Sisämarkkinoiden tiellä on kuitenkin edelleen merkittäviä esteitä. Lisäksi ensimmäisiä pääomamarkkinaunionitoimia on täydennettävä uusilla toimenpiteillä, joilla kyetään vastaamaan uusiin haasteisiin, kuten digitaaliseen ja ekologiseen muutokseen ja kipeästi kaivattuihin pyrkimyksiin saada talous elpymään covid-19-pandemian jälkeen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Uudessa toimintasuunnitelmassa (6) komissio esittää luettelon 16 uudesta toimenpiteestä, joilla on tarkoitus edistää ratkaisevasti pääomamarkkinaunionin toteuttamista ja saavuttaa seuraavat kolme keskeistä tavoitetta:






  — | Tuetaan vihreää, digitaalista, osallistavaa ja kestävää talouden elpymistä parantamalla eurooppalaisten yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta. |
| --- | --- | --- |

2.4

—

Tuetaan vihreää, digitaalista, osallistavaa ja kestävää talouden elpymistä parantamalla eurooppalaisten yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta.

| — | Tehdään EU:sta paikka, jossa kansalaisten on entistäkin turvallisempi säästää ja sijoittaa pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

—

Tehdään EU:sta paikka, jossa kansalaisten on entistäkin turvallisempi säästää ja sijoittaa pitkällä aikavälillä.

| — | Yhdennetään kansalliset pääomamarkkinat todellisiksi sisämarkkinoiksi. |
| --- | --- |

—

Yhdennetään kansalliset pääomamarkkinat todellisiksi sisämarkkinoiksi.

| 2.5 | ETSK on alusta lähtien osallistunut aktiivisesti yhteisten eurooppalaisten pääomamarkkinoiden luomiseen. Komitea julkaisi ensimmäisen aihetta käsittelevän lausuntonsa otsikolla ”Vihreä kirja pääomamarkkinaunionin muodostamisesta” (7) ja on ottanut sen jälkeen kantaa sekä alkuperäiseen pääomamarkkinaunionia koskevaan toimintasuunnitelmaan (8) että sen väliarviointiin (9) sekä lukuisiin näihin toimintasuunnitelmiin perustuviin lainsäädäntöehdotuksiin. Käsillä olevassa lausunnossaan ETSK esittää pääomamarkkinaunionia koskevaa uutta toimintasuunnitelmaa varten tarkoitetut suosituksensa, jotka perustuvat komitean aiempaan työhön ja joissa otetaan huomioon EU:n uudet painopisteet ja haasteet. |
| --- | --- |

2.5

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti uuteen pääomamarkkinaunionia koskevaan toimintasuunnitelmaan, joka on kaivattua jatkoa sille, mitä on jo saavutettu ensimmäisellä, vuoden 2015 suunnitelmalla. Suunnitelman jatkaminen on vielä kiireellisempää, kun otetaan huomioon odottamaton covid-19-kriisi, joka laajuutensa vuoksi muuttaa jossain määrin analyysia, joka perustuu korkean tason Next CMU -asiantuntijaryhmän ja pääomamarkkinaunionia käsittelevän korkean tason foorumin tekemään erinomaiseen työhön, ja joka oikeuttaisi tekemään tiettyjä mukautuksia ja parannuksia. ETSK pitää valitettavana, että vuoden 2015 toimintasuunnitelman täytäntöönpano on edennyt hitaasti, mikä johtuu suurelta osin eräiden jäsenvaltioiden myönteisen tuen jäämisestä puutteelliseksi. Toinen käynnissä oleva merkittävä hanke, pankkiunioni, kärsii niin ikään viivästyksistä. ETSK katsoo, että pääomamarkkinaunionin toteuttamiseksi tarvittavien toimenpiteiden tukeminen edellyttää jäsenvaltioilta vahvaa poliittista tahtoa (EU-ohjausjakson arviointiprosessia voitaisiin ehkä käyttää välineenä edistymisen seuraamiseksi), vaikka sen ei ole tarkoitus olla sinällään tavoite. Turvallinen ja asianmukaisesti toimiva pääomamarkkinaunioni on ratkaisevan tärkeä, jotta voidaan tukea talouden elpymistä ja rakenneuudistusta covid-19-pandemian jälkeen ja edistää asiaankuuluvia pääoma-, infrastruktuuri- ja sosiaalisia investointeja kaikkialla EU:ssa sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja digitalisaatiota. Tässä yhteydessä ETSK pitää tärkeänä myös julkista rahoitusta, jolla on niin ikään keskeinen rooli yksityisten sijoitusten houkuttelemisessa ja epävarmuuden vähentämisessä. Myös ulkomaisilla sijoituksilla voisi olla merkittävä rooli, sillä ne täydentäisivät eurooppalaisia säästöjä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Komissio toteaa lisäksi, että ”[t]ämän vuoksi vaarana on, että kriisi kasvattaa eroja unionin sisällä ja uhkaa unionin kollektiivista taloudellista ja sosiaalista palautumiskykyä”. ETSK korostaa tässä yhteydessä aloitteiden priorisoinnin ja koordinoinnin merkitystä. Pääomamarkkinaunionia koskevassa toimintasuunnitelmassa yksilöidään 16 toimea, joten kyse on varsin kattavasta ohjelmasta. Talouksiin kohdistuvien rasitteiden ja niin jäsenvaltioiden kuin yksityisten yritysten lisääntyvän velkaantuneisuuden johdosta ja koska vaikutukset vaihtelevat huomattavasti EU-maiden ja talouden eri alojen välillä, pääomamarkkinaunionia koskevaa toimintasuunnitelmaa on tarkasteltava ja arvioitava erittäin huolellisesti. ETSK antaa tähän panoksensa käsillä olevassa lausunnossa. Tavoitteena on, että sosiaalisesti vastuullinen eurooppalainen rahoitusjärjestelmä voi toimia entistä tehokkaammin välittäjänä tarjonnan ja kysynnän välillä ja kestää samalla paremmin häiriöitä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Olisi suosittava toimenpiteitä, joilla voidaan puuttua julkisen ja yksityisen velan korkeaan tasoon liittyviin järjestelmäriskeihin. Samanaikaisesti tukea olisi annettava ensisijaisesti kriisin koettelemille mutta elinkelpoisille yrityksille sekä vasta perustetuille yrityksille työllisyyden ja EU:n talouden kilpailukyvyn kehittämiseksi, varsinkin kun covid-19:n vaikutus talouksiin näyttää olevan Aasiassa vähäisempi kuin länsimaissa. Taloudellinen riippuvuus ulkoisesta rahoituksesta voi myös aiheuttaa järjestelmäriskejä, ja pääomamarkkinaunionia koskevassa toimintasuunnitelmassa olisi pyrittävä lisäämään tukeutumista eurooppalaisiin säästöihin. Olisi hyödynnettävä paremmin Euroopan muihin alueisiin verrattuna korkeaa säästämisastetta. Tämän tavoitteen saavuttamisen keskeisenä edellytyksenä on, että parannetaan EU:n kansalaisten talousvalistusta ja finanssiosaamista (toimi 7). Tässä yhteydessä ETSK suosittaa, että kartoitetaan opetuksen ja oppimisen parhaita kansallisia käytäntöjä ja kokemuksia tällä alalla niiden tunnettuuden edistämiseksi kaikkialla Euroopassa, parannetaan vankkojen sijoittajansuojaa koskevien sääntöjen vaikuttavuutta ja vähennetään tiedon epäsymmetriaa (on olennaisen tärkeää, että saatavilla on riittävästi tietoa) rahoituspalvelujen tarjoajien ja kansalaisten välillä. ETSK suosittaa talouslukutaidon sisällyttämistä avaintaitojen viitekehyksen tulevaan tarkistamiseen. ETSK suosittaa niin ikään, että kaikki sidosryhmät, myös työntekijöiden ja kuluttajien edustajat, otetaan mukaan talousvalistustoimenpiteiden kehittämiseen ja toteuttamiseen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Sosiaalisesti vastuullisen rahoitusjärjestelmän keskeisenä tehtävänä on toimia välittäjänä rahoitusvarojen tarjonnan ja kysynnän välillä ja kestää samalla häiriöitä, sillä hauraalla rahoitussektorilla on vakavia kielteisiä vaikutuksia yritysten, työntekijöiden ja kuluttajien sekä koko talouden kannalta. ETSK tähdentääkin, että pääomamarkkinaunionilla voidaan saavuttaa asetetut tavoitteet vain, jos rahoitusvakaus ja kuluttajansuoja säilyvät prioriteetteina pääomamarkkinaunionia koskevassa toimintasuunnitelmassa. Etenkään vähittäissijoittajien suojaa ei saa heikentää. Pääomamarkkinaunionia syvennettäessä on vältettävä sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttöä ja sääntelyn porsaanreikiä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kuten myös Euroopan komissio on todennut, sisämarkkinoiden toimitusketjut ovat strategisten etujen mukaisia, ”jotta voidaan kehittää EU:n strategista riippumattomuutta keskeisillä aloilla ja keskeisten valmiuksien osalta”. Tässä mielessä olisi tuettava useita teknisiä ehdotuksia pääomamarkkinaunionia koskevassa uudessa toimintasuunnitelmassa, kuten pk-yrityksiä koskevien listautumissääntöjen yksinkertaistamista (toimi 2), sähköisen äänestyksen levittämistä ja etenemistä kohti ”osakkeenomistajan” määritelmää EU:ssa, mikä mahdollistaa sen, että osakkeita rajat ylittävästi omistavat osakkeenomistajat voivat käyttää oikeuksiaan aiempaa paremmin (toimi 12), rajatylittävien toimituspalvelujen parantamista (toimi 13) sekä kaupankäynnin jälkeisten konsolidoitujen kaupankäyntitietojen luomista oman pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä varten (toimi 14). Hyödyllinen täydentävä toimi olisi se, että Euroopan komissio arvioisi, olisiko mahdollista ja hyödyllistä antaa Euroopan investointirahastoille lupa käyttää ”.eu”-muotoista ISIN-tunnusta (International Securities Identification Number), mikä parantaisi rahastojen saavutettavuutta yli rajojen. Näiden toimenpiteiden ansiosta pääomamarkkinaunionilla on myös ratkaiseva rooli tuettaessa pk-yrityksiä ja myös kaikenkokoisia yrityksiä niiden vihreässä ja digitaalisessa siirtymässä, sillä näin parannetaan niiden mahdollisuuksia saada rahoitusta pankkisektoria täydentävien kanavien kautta. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Arvopaperistamislainsäädännön osalta ETSK yhtyy Euroopan tilintarkastustuomioistuimen arvioon siitä, että vaikka lainsäädäntö on myönteinen edistysaskel, se ei ole vielä johtanut odotettuun elpymiseen Euroopan arvopaperistamismarkkinoilla finanssikriisin jälkeen eikä auttanut pankkeja lisäämään lainanantokapasiteettiaan muun muassa pk-yritysten eduksi. Liiketoimet keskittyvät edelleen vähäiseen määrään omaisuusluokkia (kuten asunto- ja autolainoihin), ja tämä koskee myös vain tiettyjä jäsenvaltioita. Arvopaperistamismarkkinoita olisi todellakin parannettava (toimi 6) tehokkain valvontatoimenpitein, jotta voidaan estää järjestelmäriskien ilmaantuminen uudelleen sääntelyn heikkenemisen johdosta. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Syvemmälle menevä rahoitusalan yhdentyminen on pääomamarkkinaunionin kulmakivi. On kuitenkin tärkeää säilyttää käytännönläheinen ja realistinen lähestymistapa tarkasteltaessa eräitä sen näkökohtia. Vähittäissijoituksille ovat usein ominaisia kansalliset mieltymykset ja erityiset mallit, jotka johtuvat lyhyen välimatkan tarpeesta rahoitusneuvontaa etsittäessä. Myös kieliesteet on otettava huomioon, kun on kyse yksityishenkilöiden säästöjä koskevista markkinoista. Yhdenmukaisuus ei myöskään välttämättä ole synonyymi vähittäisrahoitustuotteiden jakelumallien tehokkuudelle. Komission olisi tarkasteltava rahoitusneuvonnan laadun parantamiseen (toimi 8) tähtäävässä erittäin tervetulleessa työssään kunkin mallin tuottamaa hyötyä pitäen mielessä, että neuvonnan saatavuus ja laatu sekä vertailukelpoiset ja selkeät tiedot (kestävää kehitystä koskevat tiedot mukaan luettuina) ovat vankkojen ja luottamusta herättävien sääntöjen ohella avainasemassa, jotta kansalaiset saadaan osallistumaan sijoittamiseen. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Mitä tulee eläkkeisiin, PEPP-konseptin (yleiseurooppalainen yksilöllinen eläketuote) lisäksi olisi aiheellista säilyttää sosiaalilainsäädäntöön yhteydessä olevat erilaiset kansalliset mallit, kun ne ovat tyydyttäviä, vaikka ne kaikki eivät olisikaan identtisiä. ETSK kannattaa näin ollen varauksetta pääomamarkkinaunionin yhteydessä tehtyä ehdotusta jakaa parhaita käytäntöjä. Tällaisia ovat muun muassa automaattinen jäsenyys, kaikkien kansalaisten saatavilla olevat kansalliset seurantajärjestelmät ja indikaattoreita sisältävät kansalliset tulostaulut. Olisi parannettava neuvonnan saatavuutta ja lisättävä säästäjien, työntekijöiden ja eläkeläisten edustajien osallistumista. Joka tapauksessa tavoitteena tulisi olla jakojärjestelmien täydentäminen, ei niiden heikentäminen (toimi 9). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK suosittaa, että pääomamarkkinaunionissa otetaan täysimääräisesti huomioon yhteiskunnallisesti vaikuttavien investointien erilaiset muodot erityisesti yhteisötalouden alalla edistäen näin myönteisesti yleistä etua ja yhteistä hyvää. Eurooppalaisia yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja (EuSEF) olisi tuettava voimakkaasti, mahdollisesti tarkistamalla asetusta (EU) N:o 346/2013, jolla ne luotiin. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Ympäristönäkökohdat ja energiasiirtymä oli täysin perustellusti asetettu hyvin keskeiselle sijalle EU:n ja komission asialistalla ennen covid-19-kriisiä. Uudessa pandemiatilanteessa ETSK suosittaa, että ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvät näkökohdat säilyvät (yhteiskunnallista ulottuvuutta voimakkaammin painottaen) jatkossakin ensisijaisina painopisteinä ja että ne otetaan huomioon yhdessä talouden elpymisen, työpaikkojen palauttamisen ja säilyttämisen sekä rahoitusvakauden rinnalla. Tässä yhteydessä EU:n on kiinnitettävä huomiota myös kilpailukysymyksiin, jotta vihreä toimintaohjelma ja sosiaalinen toimintaohjelma säilyvät Euroopan vahvuutena. On muun muassa tärkeää voida tukeutua yhtenäisiin ja luotettaviin standardeihin perustuvien tietojen ja luokitusten eurooppalaisiin tuottajiin ja pyrkiä samalla kansainvälisellä tasolla edistämään johdonmukaisuutta kaikkialla maailmassa. Lisäksi erityiset säännökset ympäristöä, yhteiskuntaa ja hyvää hallintotapaa koskevista tiedoista ja luokituslaitoksista voisivat olla tervetulleita joko niin, että muutetaan luottoluokituslaitoksista annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta N:o 462/2013 (10) tai annetaan erillinen asetus digitaalisia sisämarkkinoita koskevan säädöksen tapaan. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Covid-19-pandemia on myös kärjistänyt jäsenvaltioiden välisiä eroja, mikä johtuu erityisesti sen dramaattisista vaikutuksista moniin aloihin, kuten matkailuun tai liikenteeseen. Prioriteettina on pidettävä myös kaikkia toimenpiteitä, joilla näitä taloudellisia eroja voidaan kaventaa. Esimerkkinä mainittakoon vähemmän kehittyneiden Euroopan maiden rajatylittävän rahoituksen edistäminen. Luomalla InvestEU-portaali voitaisiin helpottaa tällaista rahoitusta edellyttäen, että se kohdennetaan huolellisesti (toimi 15). Euroopan kilpailukyvyllä ja lähentymisellä on niin ikään keskeinen merkitys, ja EU tarvitsee kaikenkokoisia vahvoja toimijoita, jotka kykenevät kilpailemaan maailmanlaajuisesti ja vetämään muita toimijoita vanavedessään. Jotta tähän päästään, EU:n poliittisten päättäjien on varmistettava tasapuoliset toimintaedellytykset maailman muiden markkinoiden kanssa. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK toteaa, että pääomamarkkinaunionia koskeva toimintasuunnitelma ei ole johtanut läpimurtoon rajatylittävien pääomavirtojen merkittävimpien esteiden poistamisessa ja että eräät jäsenvaltiot soveltavat edelleen rajoittavia toimia pääomaan ja likviditeettiin, mikä estää resurssien asianmukaisen jakamisen, pilkkoo markkinoita ja hidastaa talouden elpymistä. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Brexit on toinen häiriötekijä, joka on otettava huomioon. Mannermaan rahoitusmarkkinat vaikuttavat varsin hajanaisilta, ja likviditeettitasot eroavat toisistaan. Tästä syystä on olemassa todellinen uhka siitä, että 27 jäsenvaltion EU:n riippuvuus ulkoisista, yhdentyneemmistä rahoitusmarkkinoista voisi kasvaa, sillä monet eurooppalaiset yritykset ovat aiemmin päättäneet listautua Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Yhdysvalloissa. ETSK yhtyy tilintarkastustuomioistuimen näkemykseen, jonka mukaan komission (ja komitean mielestä myös Euroopan parlamentin ja neuvoston) olisi suositeltava, että kaikki jäsenvaltiot, joiden pääomamarkkinat ovat heikommin kehittyneet, toteuttaisivat asiaankuuluvia uudistuksia. On myös korostettava, että kehittyneen markkinainfrastruktuurin luominen EU:lle on ratkaisevan tärkeää rahoituksellisen ja taloudellisen riippumattomuuden kannalta ja voisi johtaa euron kansainvälisen aseman vahvistumiseen. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Yhteenvetona ETSK:n näkemyksestä edellä mainittujen teknisten toimenpiteiden lisäksi komitea ilmaisee kannattavansa kahdenlaisia painopisteitä toimintasuunnitelman 16 ehdotuksen joukossa:






  — | Vahvistetaan EU:n rahoitusmarkkinoita tehokkuuden parantamiseksi. Tämän tavoitteen saavuttamista olisi edistettävä seuraavien kolmen keskeisen toimen avulla: i) Luodaan yksi eurooppalainen yhteyspiste, joka auttaa muun muassa sijoittajia liikkeeseenlaskijoiden valinnassa (toimi 1). ii) Sovelletaan yhteistä sääntökirjaa erityisesti, kun on kyse markkinapaikoista, keskusvastapuolista ja datan tarjoajista. Valvonnan lähentäminen ja entistä tiiviimpi yhteistyö olisivat yleisesti ottaen ratkaisevan tärkeitä sääntelyn katvealueiden syntymisen ja porsaanreikien estämiseksi (toimi 16). iii) Yksinkertaistetaan valtioiden rajat ylittäviä sijoituksia ja otetaan käyttöön yhteinen, standardoitu EU:n laajuinen järjestelmä alennetun lähdeverokannan soveltamiseksi tulon lähteellä veropetosten ja verokeinottelun estämiseksi (toimi 10). |
| --- | --- | --- |

3.14

—

Vahvistetaan EU:n rahoitusmarkkinoita tehokkuuden parantamiseksi. Tämän tavoitteen saavuttamista olisi edistettävä seuraavien kolmen keskeisen toimen avulla: i) Luodaan yksi eurooppalainen yhteyspiste, joka auttaa muun muassa sijoittajia liikkeeseenlaskijoiden valinnassa (toimi 1). ii) Sovelletaan yhteistä sääntökirjaa erityisesti, kun on kyse markkinapaikoista, keskusvastapuolista ja datan tarjoajista. Valvonnan lähentäminen ja entistä tiiviimpi yhteistyö olisivat yleisesti ottaen ratkaisevan tärkeitä sääntelyn katvealueiden syntymisen ja porsaanreikien estämiseksi (toimi 16). iii) Yksinkertaistetaan valtioiden rajat ylittäviä sijoituksia ja otetaan käyttöön yhteinen, standardoitu EU:n laajuinen järjestelmä alennetun lähdeverokannan soveltamiseksi tulon lähteellä veropetosten ja verokeinottelun estämiseksi (toimi 10).

| — | Siirretään pitkän aikavälin säästöjä pitkäaikaisiin sijoituksiin. Korkea säästämisaste Euroopassa – joka on 27 jäsenvaltion EU:n vahvuus – ei hyödytä riittävästi reaalitaloutta. Eurooppalaisen pitkäaikaissijoitusrahaston (ELTIF) uudelleentarkastelun on mahdollistettava se, että tämän pitkäaikaisrahaston puitteita uudistetaan, mikä erityisesti helpottaa pitkän aikavälin institutionaalisten ja vähittäistalletusten sijoittamista pk-yritysten ja markkina-arvoltaan keskisuurten yritysten listattuihin ja listaamattomiin osakkeisiin ja infrastruktuurihankkeisiin (toimi 3). Vakuutuksenantajien ja pankkien omaan pääomaan tekemiä sijoituksia koskeva parempi vakavaraisuusjärjestely, joka ei vähennä vaan päinvastoin lisää vakavaraisuussääntöjen tehokkuutta (toimi 4). Lisäksi, kuten Euroopan parlamentin valiokunta-aloitteisessa mietinnössä pääomamarkkinaunionin kehittämisen jatkamisesta (11) painotetaan, jäsenvaltioiden olisi pyrittävä tasapainottamaan velanoton suosimista verotuksessa. Tähän tavoitteeseen pyrittäessä ei kuitenkaan pitäisi vähentää kokonaisverotulojen määrää. Työntekijöiden osakkeenomistajuuden edistäminen – seikka, joka puuttuu toimintasuunnitelmasta – on toinen tärkeä aihe, jota komissio voisi jälleen ajaa, kuten se teki aiemmin. Työntekijöiden osakeomistus ja työntekijöiden voittopalkkiojärjestelmät edistäisivät itse asiassa osaltaan – mikäli ne toteutetaan oikeudenmukaisella tavalla – sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja taloudellista tehokkuutta. Jotta työntekijöitä ei altisteta kohtuuttomille riskeille, on ratkaisevan tärkeää ottaa heidän edustajansa mukaan toimintaan ja varmistaa vankka sijoittajansuoja. Pääomamarkkinaunionin tulisi tarjota uusi tilaisuus edistää näitä järjestelmiä sosiaalisen toimintaohjelman ja Euroopan parlamentin valiokunta-aloitteisessa mietinnössä esitetyn kehotuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Siirretään pitkän aikavälin säästöjä pitkäaikaisiin sijoituksiin. Korkea säästämisaste Euroopassa – joka on 27 jäsenvaltion EU:n vahvuus – ei hyödytä riittävästi reaalitaloutta. Eurooppalaisen pitkäaikaissijoitusrahaston (ELTIF) uudelleentarkastelun on mahdollistettava se, että tämän pitkäaikaisrahaston puitteita uudistetaan, mikä erityisesti helpottaa pitkän aikavälin institutionaalisten ja vähittäistalletusten sijoittamista pk-yritysten ja markkina-arvoltaan keskisuurten yritysten listattuihin ja listaamattomiin osakkeisiin ja infrastruktuurihankkeisiin (toimi 3). Vakuutuksenantajien ja pankkien omaan pääomaan tekemiä sijoituksia koskeva parempi vakavaraisuusjärjestely, joka ei vähennä vaan päinvastoin lisää vakavaraisuussääntöjen tehokkuutta (toimi 4). Lisäksi, kuten Euroopan parlamentin valiokunta-aloitteisessa mietinnössä pääomamarkkinaunionin kehittämisen jatkamisesta (11) painotetaan, jäsenvaltioiden olisi pyrittävä tasapainottamaan velanoton suosimista verotuksessa. Tähän tavoitteeseen pyrittäessä ei kuitenkaan pitäisi vähentää kokonaisverotulojen määrää. Työntekijöiden osakkeenomistajuuden edistäminen – seikka, joka puuttuu toimintasuunnitelmasta – on toinen tärkeä aihe, jota komissio voisi jälleen ajaa, kuten se teki aiemmin. Työntekijöiden osakeomistus ja työntekijöiden voittopalkkiojärjestelmät edistäisivät itse asiassa osaltaan – mikäli ne toteutetaan oikeudenmukaisella tavalla – sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja taloudellista tehokkuutta. Jotta työntekijöitä ei altisteta kohtuuttomille riskeille, on ratkaisevan tärkeää ottaa heidän edustajansa mukaan toimintaan ja varmistaa vankka sijoittajansuoja. Pääomamarkkinaunionin tulisi tarjota uusi tilaisuus edistää näitä järjestelmiä sosiaalisen toimintaohjelman ja Euroopan parlamentin valiokunta-aloitteisessa mietinnössä esitetyn kehotuksen mukaisesti.

| 3.15 | Viimeksi mainitut toimenpiteet antaisivat tervetulleen merkittävän ja nopean alkusysäyksen pääomamarkkinaunionin hyväksi ja edistäisivät samalla keskeisiä mutta vaikeampia tavoitteita, kuten entistä suurempaa lähentymistä tietyillä maksukyvyttömyyslainsäädännön aloilla (toimi 11) tai yhdennetympää valikoimaa eurooppalaisia pörssejä ja kauppapaikkoja. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Käsillä olevassa lausunnossa esitettyjen näkökohtien lisäksi ETSK suosittaa, että kaikessa uudessa sääntelyssä punnitaan toimintapolitiikan saavutusten kannalta mahdollisia myönteisiä tai haitallisia kilpailuvaikutuksia eurooppalaisille toimijoille, jotta voidaan vahvistaa EU:n rahoitusyrityksiä maailmassa ja lujittaa näin EU:n strategista geopoliittista riippumattomuutta unionin edetessä kohti kipeästi kaivattua ilmasto- ja sosiaalista siirtymää sekä digitalisaatiota. |
| --- | --- |

3.16

Bryssel 24. helmikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 133, 14.4.2016, s. 17

1

(2)  EUVL C 81, 2.3.2018, s. 117

2

(3)  EUVL C 353, 18.10.2019, s. 23

3

(4)  EUVL C 353, 18.10.2019, s. 32

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 346/2013, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013, eurooppalaisista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneista rahastoista (EUVL L 115, 25.4.2013, s. 18).

5

(6)  COM(2020) 590 final

6

(7)  EUVL C 383, 17.11.2015, s. 64

7

(8)  EUVL C 133, 14.4.2016, s. 17

8

(9)  EUVL C 81, 2.3.2018, s. 117

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 462/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013 , luottoluokituslaitoksista annetun asetuksen (EY) N:o 1060/2009 muuttamisesta (EUVL L 146, 31.5.2013, s. 1).

10

(11)  Mietintö pääomamarkkinaunionin kehittämisen jatkamisesta: erityisesti pk-yritysten pääomamarkkinarahoituksen saannin parantaminen ja vähittäissijoittajien osallistumisen entistä suurempi mahdollistaminen

11

---

| 30.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 155/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 155/27

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle EU:n digitaalisen rahoituksen strategiasta”

(COM(2020) 591 final)

(2021/C 155/04)

| Esittelijä: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH |

Esittelijä:

Petru Sorin DANDEA

Toinen esittelijä:

Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 11.11.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 12.2.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.2.2021 |
| Täysistunnon nro | 558 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 237/0/5 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 11.11.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

12.2.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

24.2.2021

Täysistunnon nro

558

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

237/0/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission julkistamaan digitaalisen rahoituksen toimenpidepakettiin ja katsoo, että se sisältää strategisen tärkeitä lainsäädännöllisiä ja muita elementtejä alan kehittämiseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Komission esittämä neljän painopisteen ohjelma kattaa lähes kaikki EU:n rahoitusalan digitalisaatiokehityksen kannalta tärkeät toiminta-alat. ETSK kannattaa komission ehdottamia lähestymistapoja. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Komissio on oikealla tiellä, kun se haluaa, että digitaalisia rahoituspalveluja tuottavat vahvat eurooppalaiset markkinatoimijat, mutta ETSK katsoo, että huomiota tulee kiinnittää myös erikoistuneiden, alueellisten ja osuustoiminnallisten tai keskinäisen yhtiön tapaan toimivien paikallisten rahoituspalvelujen tarjoajien erityisrooliin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EU:n rahoitusalalla on digitalisaation johdosta edessään valtava muutosprosessi, johon liittyy pitkälle meneviä rakenneuudistuksia, paikalliskonttoreiden sulkemisia, työntekijöiden ammattipätevyysvaatimusten muutoksia ja täysin uusia työskentelytapoja. Näitä suuria haasteita ei saa jättää huomiotta, sillä ne ovat erittäin vaativia palveluntarjoajille ja tietysti myös rahoitusalan työntekijöille. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Komissio toteaa, että on tarpeen selvittää mahdollisuuksia perustaa EU:n digitaalisen rahoituksen alusta. ETSK on samaa mieltä ja kehottaa kutsumaan prosessiin mukaan työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan edustajia. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että pyrittäessä puuttumaan digitalisaatioon liittyviin haasteisiin ja riskeihin on ratkaisevan tärkeää säännellä teknologiapalvelujen tarjoajia, suojella kuluttajia, taata mahdollisuus päästä rahoituspalvelujen piiriin ja varmistaa verkko- ja tietojärjestelmien toiminnallinen häiriönsietokyky ja turvallisuus, jotta saadaan aikaan rahoituspalvelujen digitaaliset sisämarkkinat. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti kyberturvallisuuden alaan liittyvään GAIA-X-hankkeeseen, jolla aiotaan haastaa Yhdysvaltojen ja Kiinan hallitseva asema pilvipalveluissa. Myös Euroopan komissio on mukana tässä hankkeessa, jonka tavoitteena on EU:n datasuvereniteetti ja datan hallinnointi EU:hun sijoittautuneen pilvipalveluverkon avulla. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Komission sitoutuminen periaatteeseen, jonka mukaan samanlaiseen ja riskeiltään samankaltaiseen toimintaan sovelletaan samoja sääntöjä, on perustavan tärkeää ja avain uusien haasteiden ratkaisemiseen, mukaan lukien sen varmistaminen, että valvonta on kaikille samanlaista. ETSK pitää tasapuolisten toimintaedellytysten luomista kaikille rahoituslaitoksille erityisen tärkeänä. |
| --- | --- |

1.8

2.   Komission ehdotukset

| 2.1 | Komissio hyväksyi 24. syyskuuta 2020 digitaalisen rahoituksen toimenpidepaketin, joka koostuu digitaalisen rahoituksen strategiasta (1), vähittäismaksustrategiasta (2), ehdotuksista säädöksiksi, joiden on tarkoitus muodostaa kryptovaroja (3) ja niiden perustana olevaa hajautetun tilikirjan teknologiaa (4) koskeva EU:n sääntelykehys, sekä ehdotuksista digitaalista häiriönsietokykyä koskevaksi EU:n sääntelykehykseksi (5). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komissio on esittänyt digitaalisen rahoituksen strategian, joka sisältää yhden strategisen tavoitteen ja neljä painopistettä sekä niihin liittyviä toimia, digitaalisen innovoinnin ollessa erityisen dynaamisessa kehitysvaiheessa, jota covid-19-kriisi on entisestään nopeuttanut. Käsillä oleva ETSK:n lausunto koskee tätä strategiaa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komission asettamana strategisena tavoitteena on ottaa digitaalinen rahoitus käyttöön kuluttajien ja yritysten eduksi. Strategian neljä painopistettä ovat seuraavat: 1) Puututaan rahoituspalvelujen digitaalisten sisämarkkinoiden hajanaisuuteen, jotta eurooppalaiset kuluttajat voivat saada rajatylittäviä palveluja ja eurooppalaisten rahoitusalan yritysten on helpompi laajentaa digitaalista toimintaansa. 2) Varmistetaan, että EU:n sääntelykehyksellä helpotetaan digitaalista innovointia kuluttajien eduksi ja markkinoiden tehostamiseksi. 3) Luodaan datavetoisen innovoinnin edistämiseksi eurooppalainen rahoitusdata-avaruus, joka perustuu Euroopan datastrategiaan ja jolla edistetään datan saatavuutta ja datan yhteiskäyttöä rahoitusalalla. 4) Puututaan digitaaliseen muutokseen liittyviin uusiin haasteisiin ja riskeihin. |
| --- | --- |

2.3

3.   Yleistä ja erityistä

| 3.1 | Komissio vahvistaa aloitteellaan, joka koskee EU:n uuden digitaalisen rahoituksen strategian laatimista ja täytäntöönpanoa (osana komission digitaalisen rahoituksen toimenpidepakettia), digitalisaation suuren merkityksen rahoitusalalla (digitaaliset rahoituspalvelut). Merkitys on käynyt erityisen hyvin ilmi covid-19-kriisin aikana. Komission esittämä neljän painopisteen ohjelma kattaa lähes kaikki EU:n rahoitusalan digitalisaatiokehityksen kannalta tärkeät toiminta-alat. ETSK kannattaa komission ehdottamia lähestymistapoja. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Komissio on oikealla tiellä, kun se haluaa, että digitaalisia rahoituspalveluja tuottavat vahvat eurooppalaiset markkinatoimijat, mutta ETSK katsoo, että huomiota tulee kiinnittää myös erikoistuneiden, alueellisten ja osuustoiminnallisten tai keskinäisen yhtiön tapaan toimivien rahoituspalvelujen tarjoajien erityisrooliin, sillä rahoitusalan monimuotoisuus auttaa vastaamaan kuluttajien ja pk-yritysten erityistarpeisiin ja edistää kilpailua markkinoilla. ETSK kannustaa komissiota pyrkimään oikeasuhteisuuteen rahoituslaitosten ja niiden tuotteiden ominaispiirteiden, laajuuden ja monimutkaisuuden suhteen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Komission tiedonanto on luonteeltaan erittäin tekninen, ja siinä jää huomiotta se seikka, että EU:n rahoitusalalla on digitalisaation johdosta edessään valtava muutosprosessi, johon liittyy pitkälle meneviä rakenneuudistuksia, paikalliskonttoreiden sulkemisia, työntekijöiden ammattipätevyysvaatimusten muutoksia ja täysin uusia työskentelytapoja. Näitä suuria haasteita ei saa jättää huomiotta, sillä ne ovat erittäin vaativia palveluntarjoajille ja tietysti myös rahoitusalan työntekijöille. ETSK kehottaa käsittelemään muutosaloihin liittyviä kysymyksiä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Komissio toteaa, että digitaalisten rahoituspalvelujen moitteettomasti toimivat sisämarkkinat auttavat parantamaan rahoituspalvelujen saatavuutta EU:n kuluttajille ja vähittäissijoittajille. ETSK kannattaa tätä komission lähestymistapaa. Rahoituspalvelujen digitaalisten sisämarkkinoiden hajanaisuuden vähentämisen olennaisena edellytyksenä on, että markkinoille annetaan mahdollisuus kehittyä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Komissio toteaa, että on tarpeen selvittää mahdollisuuksia perustaa EU:n digitaalisen rahoituksen alusta. ETSK on samaa mieltä ja kehottaa kutsumaan prosessiin mukaan työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan edustajia. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Käytännön kokemus on osoittanut, että digitaalisten rahoituspalvelujen sisämarkkinat toimivat vain, jos rahoituspalvelujen käyttöönotto (asiakassuhteen aloittaminen) on uusille asiakkaille nopeaa ja helppoa. ETSK panee merkille ratkaisevan ongelman komission painottamilla aloilla. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Jäsenvaltioissa sovellettavien rahanpesun torjuntaan liittyvien sääntöjen hajanaisuus tekee digitaalisten identiteettien rajatylittävästä käytöstä huomattavan vaikeaa tai jopa mahdotonta. Koko EU:ssa olisi oltava yhdenmukaiset asiakkaan tunnistamista koskevat säännöt. ETSK kehottaakin varmistamaan digitaalisten identiteettien Euroopan laajuisen oikeudellisen yhteentoimivuuden. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EU:n digitaalisen rahoituksen strategiaa kehitettäessä ei saa unohtaa kansalaisten turvallisuutta. Strategiaan olisi sisällytettävä jäsenvaltioille osoitettu suositus toteuttaa strategian täytäntöönpanon ohella oikeudellisia ja organisatorisia toimenpiteitä identiteettivarkauksien torjumiseksi. Tämä ongelma on yleistymässä digitaalisten palvelujen ja tuotteiden kehityksen myötä, ja jos toimiin ei ryhdytä, siitä voi tulla strategian täytäntöönpanoa haittaava tekijä. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK kannattaa komission ehdotuksia, joiden tavoitteena on luoda rahoitusmarkkinoille innovaatiomyönteinen ja kilpailuun perustuva kehys, joka hyödyttää kuluttajia ja alan toimijoita. Samalla on kuitenkin varmistettava, että valvontakäytäntöjen ja EU:n lainsäädännön ohjenuorana on vastaisuudessakin teknologianeutraalius, ja tarkistettava voimassa olevia paperiasiakirjavaatimuksia. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | On kuitenkin niin, että digitaalisilla markkinoilla osa FinTech-yrityksistä tarjoaa palveluja rahoitusalan yrityksille ja osa taas kilpailee niiden kanssa. ETSK katsoo, että komission tulisi ottaa nämä kysymykset huomioon laatiessaan uusia säädöksiä, ja se suosittaa, että niiden puitteissa edistetään nykyisten rahoituslaitosten ja FinTech-alan välisiä kumppanuuksia. Pankit ovat itsestään selvästi kaikkein merkittävimpiä rahoituslaitoksia, mutta lainsäädäntöön ei pitäisi kopioida suoraan vaatimuksia, jotka eivät välttämättä sovellu kaikenlaisiin rahoituspalveluihin, vaan siinä olisi tehtävä ero hyödykkeeksi katsottavien kuluttajatuotteiden ja sellaisten monimutkaisempien ja hyvin laajojen tuotteiden välillä, joiden yhteydessä myynnin jälkeisillä palveluilla on suuri merkitys. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK katsoo, että tietojen yhteiskäyttö on ulotettava rahoitusalaa laajemmalle, ja muistuttaa komissiota suosituksesta (6), jonka komitea esitti sen tiedonannosta ”Euroopan datastrategia”. Komitea ilmaisee siinä suhtautuvansa myönteisesti datastrategiaa koskevaan komission ehdotukseen, jossa asetetaan etusijalle monialainen datan yhteiskäyttö ja parannetaan datan käyttöä, yhteiskäyttöä, saatavuutta ja hallintaa alakohtaisilla lainsäädäntötoimilla, ja korostaa, että tällainen kehys olisi laadittava siten, että siinä yhdistyvät korkeat tietosuojanormit, monialainen ja vastuullinen datan yhteiskäyttö, eri alojen hallinnointia ja datan laatua koskevat selkeät perusteet ja yksilöiden laajemmat mahdollisuudet valvoa tietojaan. On olennaisen tärkeää varmistaa, että isojen teknologiayritysten (”BigTech”) maksuihin erikoistuneiden tytäryhtiöiden keräämää dataa ei toimiteta emoyhtiölle tai yhdistetä emoyhtiön hallussa olevaan dataan. Jotta tämä periaate toimisi, maksuihin erikoistuneiden tytäryhtiöiden ja emoyhtiöiden välillä on oltava palomuuri. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK katsoo, että pyrittäessä puuttumaan digitalisaation haasteisiin ja riskeihin on ratkaisevan tärkeää säännellä teknologiapalvelujen tarjoajia, suojella kuluttajia, taata mahdollisuus päästä rahoituspalvelujen piiriin ja varmistaa verkko- ja tietojärjestelmien toiminnallinen häiriönsietokyky ja turvallisuus, jotta saadaan aikaan rahoituspalvelujen digitaaliset sisämarkkinat. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Kyberturvallisuuden osalta ETSK huomauttaa, että useimmat eurooppalaiset systeemisesti merkittävät rahoituslaitokset käyttävät EU:n ulkopuolisten yritysten tarjoamia FinTech-palveluja. Komission ehdottama digitaalista häiriönsietokykyä koskeva lainsäädäntöaloite (DORA) (7) saattaa osoittautua tietyissä tilanteissa riittämättömäksi, ja ETSK suhtautuukin myönteisesti GAIA-X-hankkeeseen, jolla aiotaan haastaa Yhdysvaltojen ja Kiinan hallitseva asema pilvipalveluissa. Myös Euroopan komissio on mukana tässä hankkeessa, jonka tavoitteena on EU:n datasuvereniteetti ja datan hallinnointi EU:hun sijoittautuneen pilvipalveluverkon avulla. Koska riippuvuutemme digitaalisista palveluista kasvaa jatkuvasti, unionissa toimivien sidosryhmien kannattaa olla riippumattomia ulkoisista pilvipalvelujen tarjoajista ja EU:n kannattaa vahvistaa taloudellista ja poliittista riippumattomuuttaan. Eurooppalainen pilvipalveluverkosto helpottaisi myös datan siirtämistä jäsenvaltiosta toiseen. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Komission sitoutuminen periaatteeseen, jonka mukaan samanlaiseen ja riskeiltään samankaltaiseen toimintaan sovelletaan samoja sääntöjä, on perustavan tärkeää ja keskeistä uusiin haasteisiin vastaamisen kannalta, mukaan lukien sen varmistaminen, että valvonta on kaikille samanlaista. Kun otetaan huomioon BigTech-yritysten, alustojen ja teknologiayritysten yhä vahvempi läsnäolo sekä teknologiayritysten hyödyllinen toiminta rahoitusalalla, ETSK pitää erityisen tärkeänä tasapuolisten toimintaedellytysten luomista alan kaikille markkinatoimijoille. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Komissio harkitsee erityisesti digitalisaatioon keskittyvää strategiaa, jonka puitteissa edistettäisiin yleistä talousvalistusta ja investoitaisiin siihen. Tämä voi johtaa sekä digitaalisten palvelujen avoimuuden lisääntymiseen että parempaan kuluttajansuojaan iästä, sukupuolesta tai ammattiasemasta riippumatta. ETSK kannustaa komissiota jatkamaan tämänsuuntaisia toimiaan. |
| --- | --- |

3.15

Bryssel 24. helmikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 591 final.

1

(2)  COM(2020) 592 final.

2

(3)  COM(2020) 593 final.

3

(4)  COM(2020) 594 final.

4

(5)  COM(2020) 595 final ja COM(2020) 596 final.

5

(6)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 290.

6

(7)  COM(2020) 595 final ja sitä käsittelevä ETSK:n lausunto ”Digitaalinen häiriönsietokyky” (asiakokonaisuus ECO/536) (katso tämän virallisen lehden sivu 38).

7

---

| 30.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 155/31 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 155/31

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista

”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kryptovarojen markkinoista ja direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta”

(COM(2020) 593 final – 2020/0265 (COD))

ja

”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus hajautetun tilikirjan teknologiaan perustuvien markkinainfrastruktuurien pilottijärjestelmästä”

(COM(2020) 594 final – 2020/0267 (COD))

(2021/C 155/05)

| Esittelijä: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Esittelijä:

Giuseppe GUERINI

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 13.11.2020
  Euroopan unionin neuvosto, 18.11.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 12.2.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.2.2021 |
| Täysistunnon nro | 558 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 235/1/8 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 13.11.2020

Euroopan unionin neuvosto, 18.11.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 ja 304 artikla

Vastaava jaosto

Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

12.2.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

24.2.2021

Täysistunnon nro

558

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

235/1/8

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK kannattaa Euroopan komission kahta aloitetta, jotka koskevat asetuksen antamista kryptovarojen markkinoista ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1937 (1) muuttamisesta sekä asetuksen antamista hajautetun tilikirjan teknologiaan (distributed ledger technology, DLT) perustuvien markkinainfrastruktuurien pilottijärjestelmästä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että komission toimet ovat välttämättömiä ja kiireellisiä, jotta tälle yhä laajemmin ja useammin käytetylle teknologialle, joka myös kehittyy jatkuvasti ja muuttuu nopeasti, saadaan yhtenäinen sääntelykehys. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK pitää näin ollen tarkoituksenmukaisena toteuttaa viipymättä komission esittämät erilaiset sääntelyn mukauttamistoimet, jotka ovat tarpeen rahoituspalvelujen nykyaikaistamiseksi. Tässä yhteydessä ei saa unohtaa kuluttajien suojelua eikä vakavaraisuussääntöjä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EU-tason toimiin on syytä ryhtyä pikaisesti muun muassa siksi, että useissa jäsenvaltioissa on viime kuukausina hyväksytty kansallisia sääntöjä lainsäädännön sekä alan sääntelyviranomaisten antamien suositusten ja suuntaviivojen muodossa. Tällaiset toimenpiteet saattavat johtaa pirstaleiseen sääntelykehykseen, mikä saattaa haitata sisämarkkinoiden vahvistumista ja kasvattaa yrityksille säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kannattaa näin ollen yhtenäisen sääntelykehyksen avulla toteutettavia komission tavoitteita, jotka liittyvät i) digitaalisen rahoituksen loppukäyttäjien suojeluun, ii) rahoitusvakauden turvaamiseen, iii) EU:n rahoitusalan eheyden säilyttämiseen sekä iv) tasapuolisten toimintaedellytysten takaamiseen talous- ja rahoitusjärjestelmän eri toimijoille. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kannattaa myös tavoitetta asettaa globaalien stablecoinien liikkeeseenlaskijoille tiukempia pääomaa, sijoittajien oikeuksia ja valvontaa koskevia vaatimuksia, kun otetaan huomioon näiden välineiden mahdollinen systeeminen merkitys. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa edistämään konkreettisin toimin kuluttajien ja piensijoittajien asianmukaista tiedonsaantia ja tietoisuutta, jotta saataisiin korjattua tässä lausunnossa käsiteltäviä uusia ja erittäin teknisiä aiheita koskevan tiedon epätasaista jakautumista, joka saattaa haitata erityisesti juuri näitä toimijoita. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa kiinnittämään opportunistisen ja haitallisen toiminnan kielteisten vaikutusten ehkäisemiseksi erityistä huomiota tämän lausunnon aiheena olevissa ehdotuksissa käsiteltyjä toimilupamenettelyjä edeltäviin tarkistuksiin etenkin lupaa hakevien toimijoiden luotettavuuden osalta. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Koska hajautetun tilikirjan teknologian standardointi ja yhteentoimivuus eivät ole vielä sellaisella tasolla, että toimijoiden käyttöön ottamien infrastruktuurien teknistä luotettavuutta ja kykyä sietää kyberuhkia voitaisiin niiden perusteella arvioida pitävästi, ETSK kehottaa määrittelemään mahdollisimman selvästi, millaista sääntelyjärjestelmää näihin jatkuvasti kehittyviin välineisiin tulee soveltaa, sillä niiden luonteen muuttuminen saattaa edellyttää erilaisten säännösten soveltamista. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Edelleen jäljellä olevien teknisten riskien valossa ETSK suhtautuu toiveikkaasti ehdotukseen DLT-pohjaisten markkinainfrastruktuurien pilottijärjestelmästä. Pilottijärjestelmän avulla luodaan kokeiluja varten valvottu toimintaympäristö, jossa voidaan poiketa väliaikaisesti nykyisistä säännöistä. Tämän ansiosta sääntelyviranomaiset ja markkinatoimijat voivat kartuttaa vähitellen kokemustaan hajautetun tilikirjan teknologian käytöstä markkinainfrastruktuureissa, mikä edistää kyseisten markkinoiden luotettavuutta sekä rahoitusvakautta. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Vaikka pilottijärjestelmää koskeva ehdotus on tervetullut, ETSK pitää viiden vuoden määräaikaa, jonka kuluessa Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (ESMA) on annettava komissiolle kertomus, digitaalisen rahoituksen teknologian kehitysvauhtiin nähden liian pitkänä. Pilottivaiheeseen osallistuvien käyttäjien suojelemiseksi olisi myös hyödyllistä kiinnittää huomiota siihen, miten pilottijärjestelmästä siirrytään seuraavaan vaiheeseen. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK ilmaisee lisäksi vakavan huolensa kryptovarojen markkinoita koskevan asetuksen (MiCA) soveltamiseen liittyvästä siirtymäjärjestelystä, jonka mukaan kryptovarat, jotka olivat jo markkinoilla ennen asetuksen voimaantuloa, vapautetaan pysyvästi sen säännösten noudattamisesta. Vaarana nimittäin on, että tällainen vapautus merkitsee jo liikkeeseen laskettujen kryptovarojen tietynlaista sulkemista sääntelyn ulkopuolelle, jolloin poiketaan tasapuolisen kohtelun periaatteesta, jonka mukaan samanlaiseen ja riskeiltään samankaltaiseen toimintaan sovelletaan samoja sääntöjä. |
| --- | --- |

1.12

2.   Komission ehdotukset

| 2.1 | Käsillä oleva lausunto koskee kahta Euroopan komission aloitetta: i) ehdotusta asetukseksi kryptovarojen markkinoista ja direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta sekä ii) ehdotusta asetukseksi hajautetun tilikirjan teknologiaan perustuvien markkinainfrastruktuurien pilottijärjestelmästä. Ehdotukset ovat osa komission toimintapoliittista pakettia, johon kuuluvat myös tiedonanto digitaalisen rahoituksen strategiasta ja ehdotus asetukseksi digitaalisesta häiriönsietokyvystä (DORA), joita käsitellään ETSK:n lausunnoissa EU:n digitaalisen rahoituksen strategiasta (2) ja digitaalisesta häiriönsietokyvystä (3). |
| --- | --- |

2.1

2.2   Ehdotus asetukseksi kryptovarojen markkinoista (ja direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta)

| 2.2.1 | MiCA-asetuksella pyritään varmistamaan oikeusvarmuus sellaisten kryptovarojen osalta, jotka eivät kuulu voimassa olevan EU:n lainsäädännön soveltamisalaan, ja vahvistamaan yhdenmukaiset säännöt kryptovarojen liikkeeseenlaskijoille ja tällaisiin varoihin liittyvien palvelujen tarjoajille (virtuaalivaroihin liittyvien palvelujen tarjoajat – virtual asset service providers, VASP). Asetuksen on tarkoitus korvata nykyiset kansalliset sääntelykehykset, jotka eivät tällä hetkellä kuulu voimassa olevan EU:n lainsäädännön piiriin, ja taata näin tavoitteena olevat tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Komissio on korostanut ehdotukseensa liittyen, että tarvitaan ”jäsenvaltioiden kanssa yhteinen lähestymistapa kryptovaluuttoihin, jotta voidaan varmistaa, että niiden tarjoamat mahdollisuudet voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla ja että niiden mahdollisesti aiheuttamat uudet riskit pystytään huomioimaan”. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Ehdotuksella on neljä tavoitetta: i) taata oikeusvarmuus, ii) tukea suurta potentiaalia tarjoavan alan innovointia, iii) taata riittävä kuluttajan- ja sijoittajansuoja sekä markkinoiden luotettavuus ja iv) varmistaa rahoitusvakaus. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Ehdotus kattaa kryptovarojen liikkeeseenlaskijoiden lisäksi myös tällaisiin välineisiin liittyviä palveluja tarjoavat yritykset, kuten asiakkaiden kryptovaroja säilyttävät yritykset, tahot, joiden kautta asiakkaat voivat ostaa tai myydä kryptovaroja (ostaa niitä rahalla tai vaihtaa niitä rahaan), sekä kauppapaikkoja ylläpitävät yritykset. Tästä syystä käyttöön on tarkoitus ottaa suojatoimena esimerkiksi vakavaraisuusvaatimuksia, ohjaus- ja hallintojärjestelmää koskevia vaatimuksia sekä sijoittajien oikeuksia suhteessa liikkeeseenlaskijaan. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Liikkeeseenlaskijoihin sovelletaan tiukempia vaatimuksia etenkin silloin, kun on kyse referenssivaratokeneista tai sähköisen rahan tokeneista, jotka ovat luonteeltaan ”merkittäviä” (volyymiltaan, arvoltaan ja asiakasmäärältään niin suuria, että ne on luokiteltava nk. globaaleiksi stablecoineiksi). |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Koska stablecoinit saatetaan hyvinkin ottaa tulevaisuudessa laajalti käyttöön ja niistä voi tulla merkitykseltään systeemisiä, komission ehdotukseen sisältyy siis myös suojatoimia, joilla puututaan stablecoinien rahoitusvakaudelle ja asianmukaiselle rahapolitiikalle mahdollisesti aiheuttamiin riskeihin. |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | Stablecoinit ovat kryptovaroja, joilla on esimerkiksi – toisin kuin tunnetulla bitcoinilla – suhteellisen vakaa hinta, koska ne on sidottu yhtä lailla vakaaseen vaihdantavälineeseen (viralliseen valuuttaan). Ne voivat näin ollen levitä jo lähitulevaisuudessa laajaan käyttöön maksu- ja sijoitusjärjestelminä. |
| --- | --- |

2.2.7

| 2.2.8 | Ehdotetun asetuksen II osastossa annetaan erityiset säännökset muiden kryptovarojen kuin referenssivaratokenien ja sähköisen rahan tokenien tarjoamisesta yleisölle ja ottamisesta kaupankäynnin kohteeksi. Kyseisten säännösten mukaan liikkeeseenlaskija saa tarjota tällaisia kryptovaroja yleisölle tai hakea niiden ottamista kaupankäynnin kohteeksi kryptovarojen kauppapaikassa, jos se täyttää i) asetuksen 4 artiklassa asetetut vaatimukset, kuten velvoitteen, jonka mukaan sen on oltava oikeushenkilö, ii) velvoitteen, jonka mukaan sen on laadittava kryptovaran kuvaukseksi kutsuttu tietoasiakirja (5 artikla), sekä iii) lisäksi velvoitteen antaa kuvaus tiedoksi toimivaltaisille viranomaisille ja julkaista se (7 ja 8 artikla). |
| --- | --- |

2.2.8

| 2.2.9 | Kryptovaran kuvausta ei vaadita, jos kryptovarojen yleisölle tarjoamisen yhteenlasketut vastikkeet 12 kuukauden aikana ovat alle 1 000 000 euroa. Näin vältetään aiheuttamasta kohtuuttomia hallinnollisia rasitteita pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille). |
| --- | --- |

2.2.9

| 2.2.10 | Komissio esittää lisäksi, että nykyistä rahoitusvälineiden määritelmää – joka määrittää rahoitusmarkkinadirektiivin (MiFID) soveltamisalan – selvennetään siten, että se kattaa myös DLT-pohjaiset rahoitusvälineet. Komissio esittää myös räätälöityä järjestelmää sellaisille kryptovaroille, jotka eivät kuulu nykyisen rahoituspalvelulainsäädännön piiriin, sekä rahatokeneille. |
| --- | --- |

2.2.10

| 2.2.11 | Asetus sisältää säännöksiä kryptovarojen (tai tokenien) liikkeeseenlaskusta siltä osin kuin on kyse toimijoista, jotka haluavat toimia EU:n sisämarkkinoilla. Tällaisten toimijoiden on mukauduttava






  — | asianomaisten tokeneiden liikkeeseenlaskua ja kaupankäynnin kohteeksi ottamista koskeviin läpinäkyvyys- ja julkistamisvaatimuksiin |
| --- | --- | --- |

2.2.11

—

asianomaisten tokeneiden liikkeeseenlaskua ja kaupankäynnin kohteeksi ottamista koskeviin läpinäkyvyys- ja julkistamisvaatimuksiin

| — | palveluntarjoajia ja stablecoinien liikkeeseenlaskijoita koskeviin toimilupa- ja valvontasääntöihin |
| --- | --- |

—

palveluntarjoajia ja stablecoinien liikkeeseenlaskijoita koskeviin toimilupa- ja valvontasääntöihin

| — | stablecoinien liikkeeseenlaskijoiden ja palveluntarjoajien toimintaa, organisaatiota ja hallintoa koskeviin vaatimuksiin (tässäkin yhteydessä on syytä huomata, että sääntö ei koske muita tokeneita, pääasiassa hyödyketokeneita) |
| --- | --- |

—

stablecoinien liikkeeseenlaskijoiden ja palveluntarjoajien toimintaa, organisaatiota ja hallintoa koskeviin vaatimuksiin (tässäkin yhteydessä on syytä huomata, että sääntö ei koske muita tokeneita, pääasiassa hyödyketokeneita)

| — | kryptovarojen liikkeeseenlaskuun, kauppaan ja säilytykseen liittyviin kuluttajansuojasääntöihin |
| --- | --- |

—

kryptovarojen liikkeeseenlaskuun, kauppaan ja säilytykseen liittyviin kuluttajansuojasääntöihin

| — | toimenpiteisiin, joilla estetään markkinoiden väärinkäyttö ja varmistetaan kryptovaramarkkinoiden luotettavuus. |
| --- | --- |

—

toimenpiteisiin, joilla estetään markkinoiden väärinkäyttö ja varmistetaan kryptovaramarkkinoiden luotettavuus.

2.3   Ehdotus asetukseksi hajautetun tilikirjan teknologiaan (DLT) perustuvien markkinainfrastruktuurien pilottijärjestelmästä

| 2.3.1 | Asetusehdotuksella DLT-pohjaisten markkinainfrastruktuurien pilottijärjestelmästä on neljä yleistavoitetta: i) oikeusvarmuus, ii) innovoinnin tukeminen poistamalla esteitä uusien hajautetun tilikirjan teknologioiden soveltamiselta rahoitusalalla, iii) kuluttajan- ja sijoittajansuojan sekä markkinoiden luotettavuuden takaaminen ja iv) rahoitusvakauden varmistaminen. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi pilottijärjestelmään sisältyy asianmukaisia suojatoimia, kuten kaupankäynnin kohteena olevien rahoitusvälinetyyppien rajoituksia sekä säännöksiä, joilla pyritään erityisesti varmistamaan rahoitusvakaus ja kuluttajan- ja sijoittajansuoja. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Ottamalla käyttöön asetusehdotuksen mukainen pilottijärjestelmä DLT-pohjaisten markkinainfrastruktuurien kokeilemista varten pyritään luomaan EU:n yrityksille sellaiset olosuhteet, että ne voivat hyödyntää nykyisen kehyksen koko potentiaalin. Järjestelmän myötä valvojat ja lainsäätäjät pystyvät tunnistamaan sääntelyyn liittyvät esteet ja sääntelyviranomaisille ja itse yrityksille kertyy vähitellen arvokasta tietoa hajautetun tilikirjan teknologian soveltamisesta. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Juuri näistä syistä ja vaiheittaisen lähestymistavan tarpeen vuoksi pilottijärjestelmää pidetään tavoitteisiin nähden oikeasuhteisimpana välineenä, sillä tällä hetkellä ei ole riittävästi näyttöä siitä, että sääntelykehykseen olisi perusteltua tehdä merkittäviä ja laaja-alaisia pysyviä muutoksia. |
| --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | Ehdotuksella pyritään tarjoamaan oikeusvarmuutta ja joustavuutta markkinatoimijoille, jotka haluavat ylläpitää DLT-pohjaisia markkinainfrastruktuureja, vahvistamalla yhdenmukaiset vaatimukset niiden ylläpidolle. Ehdotetun asetuksen nojalla myönnettävät toimiluvat mahdollistavat lisäksi sen, että markkinatoimijat voivat ylläpitää DLT-pohjaisia markkinainfrastruktuureja ja tarjota palveluja kaikissa jäsenvaltioissa asianmukaisen valvonnan alaisena. |
| --- | --- |

2.3.5

| 2.3.6 | Asetuksen 1 artiklassa määritellään sen kohde ja soveltamisala, ja 2 artiklassa esitetään asiaankuuluvat termit ja määritelmät, esimerkiksi se, mitä tarkoitetaan ”DLT-pohjaisella markkinainfrastruktuurilla”, ”DLT-pohjaisella monenkeskisellä kaupankäyntijärjestelmällä”, ”DLT-pohjaisella arvopapereiden selvitysjärjestelmällä” ja ”DLT-siirtokelpoisilla arvopapereilla”. |
| --- | --- |

2.3.6

| 2.3.7 | Asetuksen 3 artiklassa kuvataan DLT-pohjaisissa markkinainfrastruktuureissa kaupankäynnin kohteeksi otettavia tai niissä kirjattavia DLT-siirtokelpoisia arvopapereita koskevat rajoitukset. Osakkeiden osalta DLT-siirtokelpoisten arvopapereiden liikkeeseenlaskijan markkina-arvon tai alustavan markkina-arvon olisi oltava alle 200 miljoonaa euroa; muiden julkisten joukkovelkakirjalainojen kuin valtion joukkovelkakirjalainojen sekä katettujen joukkolainojen ja yrityksen liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjalainojen osalta raja on 500 miljoonaa euroa. DLT-pohjaisten markkinainfrastruktuurien ei pitäisi ottaa kaupankäynnin kohteeksi tai kirjata valtion joukkovelkakirjalainoja. |
| --- | --- |

2.3.7

| 2.3.8 | Asetuksen 4 artiklassa asetetaan DLT-pohjaiselle monenkeskiselle kaupankäyntijärjestelmälle samat vaatimukset kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (4) mukaiselle monenkeskiselle kaupankäyntijärjestelmälle ja määritetään ehdotettavan asetuksen mukaiset mahdolliset poikkeukset. Asetuksen 7 ja 8 artiklassa vahvistetaan DLT-pohjaisen monenkeskisen kaupankäyntijärjestelmän ja DLT-pohjaisen arvopapereiden selvitysjärjestelmän ylläpitämiseen vaadittavan erityisluvan myöntämismenettely ja eritellään toimivaltaiselle viranomaiselle toimitettavat tiedot. Asetuksen 9 artiklassa määritellään DLT-pohjaisen markkinainfrastruktuurin, toimivaltaisten viranomaisten ja ESMAn välinen yhteistyö, ja 10 artiklassa edellytetään, että ESMA laatii pilottijärjestelmästä komissiolle yksityiskohtaisen kertomuksen viimeistään viiden vuoden kuluttua. |
| --- | --- |

2.3.8

3.   Yleistä ja erityistä

| 3.1 | ETSK kannattaa Euroopan komission asettamia tavoitteita ja ilmaisee tässä lausunnossaan tukensa sille, että erilaiset sääntelyn mukauttamistoimet, jotka ovat tarpeen rahoituspalvelujen nykyaikaistamiseksi, on tarkoituksenmukaista ja tärkeää toteuttaa vuoden 2022 puoliväliin mennessä. Tässä yhteydessä ei saa kuitenkaan unohtaa kuluttajien suojelua eikä markkinoiden luotettavuuden turvaamista. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ehdotetuilla säädöksillä pyritään erityisesti varmistamaan oikeusvarmuus kryptovarojen sääntelykohtelussa. Kaikentyyppisiin kryptovaroihin ja niihin liittyvien palvelujen tarjoajiin sovellettavan sääntelykehyksen selkeys on välttämätön edellytys innovatiivisten ja lisäarvoa tuottavien ratkaisujen luomiselle kyseisillä markkinoilla. Nimenomaan asetuksen antaminen direktiivin sijasta on omiaan edistämään sen päämäärän saavuttamista, että uudet sisämarkkinasäännöt ovat sisällöltään ja soveltamiseltaan yhdenmukaiset. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK toteaa, että komission lainsäädäntötoimia on odotettu jo kauan, ja haluaa siksi korostaa, että ne ovat nyt välttämättömiä ja kiireellisiä, jotta tälle jatkuvasti kehittyvälle ja nopeasti muuttuvalle teknologialle saadaan yhtenäinen sääntelykehys. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK pitää hyödyllisinä toimia, joita on tarkoitus toteuttaa i) digitaalisen rahoituksen loppukäyttäjien suojelemiseksi, ii) rahoitusvakauden turvaamiseksi, iii) EU:n rahoitusalan eheyden säilyttämiseksi ja iv) tasapuolisten toimintaedellytysten takaamiseksi talous- ja rahoitusjärjestelmän eri toimijoille. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK kannattaa ja tukee ehdotusta, jonka tavoitteena on asettaa globaaleina stablecoineina tunnettujen merkittävien kryptovarojen liikkeeseenlaskijoille tiukempia pääomaa, sijoittajien oikeuksia ja valvontaa koskevia vaatimuksia. Sääntelytoimia tarvitaan välttämättä, jotta ei syntyisi keskuspankkien, rahaviranomaisten ja demokraattisten instituutioiden valvonnasta riippumattomia rahavirtoja. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK arvostaa komission pyrkimyksiä määritellä kryptovarojen ja hajautetun tilikirjan teknologian käsitteet siten, että määritelmät kattavat erityyppiset kryptovarat ja vastaavat mahdollisen tulevan teknologisen ja markkinakehityksen mukanaan tuomia tarpeita. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK katsoo kuitenkin, että selkeyttä voitaisiin edelleen lisätä erittelemällä kryptovarojen eri alaluokat ja näiden käyttöalat vielä yksityiskohtaisemmin. Tällä tavoin voitaisiin välttää riskit, jotka liittyvät tulkintaan siitä, miten ”muiden kryptovarojen kuin referenssivaratokenien ja sähköisen rahan tokenien” jäännösluokkaan kuuluvia kryptovaroja tulee kohdella. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK kannattaa sitä, että päällekkäisen sääntelyn ehkäisemiseen kiinnitetään paljon huomiota, mikä ilmenee ehdotetun MiCA-asetuksen 2 artiklan 2 kohdasta, jossa tietyt tapaukset suljetaan pois asetuksen soveltamisalasta. Nämä ovat tarkoituksenmukaisia ja merkityksellisiä toimenpiteitä, sillä ehdotetun MiCA-asetuksen ja esimerkiksi MiFID-direktiivin vaatimusten ja säännösten päällekkäisyyttä on syytä välttää. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | On todella tärkeää, etteivät sääntelyjärjestelmät ole keskenään ristiriidassa, sillä tämä lisäisi sääntelyllistä epävarmuutta, aiheuttaisi toimijoille kohtuuttomia sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja rasitteita ja saattaisi rajoittaa innovointia. Jotta voidaan erottaa nämä kaksi alaa selkeästi toisistaan ja saavuttaa siten tarvittava oikeusvarmuus, tulee määritellä, mitä arvopaperitokenilla tarkoitetaan, ja antaa lisäksi selkeät ohjeet siitä, mitkä erityispiirteet tekevät kryptovarasta rahoitusvälineeksi luokiteltavan. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK arvostaakin EPV:n (5) ja ESMAn (6) institutionaalista osallistumista ja niiden operatiivisen asiantuntemuksen hyödyntämistä tässä lausunnossa käsiteltävien ehdotusten julkistamista edeltävässä vaiheessa sekä siinä yhteydessä, kun nämä EU:n erityisviranomaiset ja toimivaltaiset kansalliset viranomaiset tekevät uusien sääntöjen täytäntöönpanovaiheessa niiltä odotettua hallinnollista yhteistyötä. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Rajoittamalla ehdotuksen soveltamisen pääasiassa hyödyketokeneihin ja stablecoineihin komissio kohdistaa sääntelytoimet nimenomaan sellaisiin varoihin, jotka eivät ole rahoitusvälineitä ja sijoitustuotteita, jotka voidaan määritellä hajautetun tilikirjan teknologioiden avulla hallinnoitaviksi, investointeihin ja liiketoimintaan perustuviksi digitaalisiksi oikeuksien kirjauksiksi. Tokenien tai kryptovarojen tulee siis olla konkreettisiin arvonkantajiin kytkettyjä, minkä vuoksi ne ovat vähemmän alttiita sellaisen opportunistisen käytön riskille, joka voisi johtaa säästöjen keräämiseen ilman tarvittavia sijoittajansuojatoimia. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK katsookin, että hybriditokenien luokka olisi määriteltävä selkeämmin. Tiettyjen kryptovarojen luonne voi nimittäin liikkeeseenlaskuvaiheen jälkeen muuttua, kun niillä suoritetaan muunlaisia toimintoja ennalta määrätyin edellytyksin. Tällaisiin kehittyviin hybridivälineisiin sovellettavaa sääntelyjärjestelmää on siksi tarpeen selventää, sillä niiden luonteen muuttuminen saattaa edellyttää erilaisten säännösten soveltamista. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK kannattaa myös EU:n toimien toteuttamista uusien digitaaliteknologioiden mahdollistamaa innovointia mahdollisesti haittaavien esteiden poistamiseksi rahoituspalveluja koskevasta lainsäädännöstä, joka ei aina pysy ajan mittaan tapahtuvien nopeiden teknologisten innovaatioiden tasalla. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Rahoitusalan ja maksuvälineiden kannalta murroksellisista innovaatioista erityistä huomiota ansaitsee varmasti juuri hajautetun tilikirjan teknologia. Tunnettu esimerkki DLT-sovelluksista on lohkoketjuteknologia, johon pohjautuvan infrastruktuurin varaan bitcoinin ja muiden kryptovarojen menestys rakentuu. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ETSK katsoo, että EU pystyy varmistamaan direktiiviin (EU) 2019/1937 ehdotetuilla muutoksilla nykyisten sääntöjen tehokkaan soveltamisen uudessa toimintaympäristössä. Unionitason lainsäädännöllä voidaan myös varmistaa uuden sääntelykehyksen turvallinen kehittäminen siihen tapaan kuin hajautetun tilikirjan teknologiaan perustuvien markkinainfrastruktuurien pilottijärjestelmää koskevassa ehdotuksessa esitetään. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Ehdotetuilla toimilla on määrä varmistaa sääntelyn selkeys ja mahdollistaa se, että rahoituslaitokset voivat tehostaa toimintaansa hyödyntämällä hajautetun tilikirjan teknologiaa entistä laajemmin myös vastatakseen vaihtoehtoisten kryptovaluuttojen ja sääntelemättömien toimijoiden kehittämien maksujärjestelmien toisinaan hallitsemattomaan yleistymiseen. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EU-tason toimiin on syytä ryhtyä pikaisesti muun muassa siksi, että useat jäsenvaltiot ovat alkaneet ottaa käyttöön omia sääntöjä lainsäädännön muodossa sekä toissijaista sääntelyä toteuttavien viranomaisten tai laitosten, kuten keskuspankkien ja rahoitusmarkkinoita valvovien viranomaisten, antamien suositusten ja suuntaviivojen muodossa. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Vaikka tällaisilla toimenpiteillä on samat päämäärät ja perimmäiset tavoitteet, vaarana on, että sisämarkkinoiden sääntelykehyksestä tulee niiden vuoksi pirstaleinen ja epäyhtenäinen. Osa jäsenvaltioista ei ole ryhtynyt vielä mihinkään toimiin, mikä on osaltaan johtanut hajanaiseen ja pirstaleiseen sääntelymalliin, jossa toisaalta toteutetaan erilaisia sääntelytoimenpiteitä mutta toisaalta taas ei minkäänlaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | ETSK katsoo, että asetuksen tulkinnan ja toimivaltaisten kansallisten viranomaisten toimilupaprosessissa tekemien päätösten olisi oltava mahdollisimman johdonmukaisia, jotta varmistettaisiin tasapuoliset toimintaedellytykset ja vältyttäisiin eri jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen erojen hyväksikäytöltä, kun otetaan huomioon toimiluvan saaneiden mahdollisuus hyödyntää luvan EU:n laajuisen käytön mahdollistavaa järjestelmää. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Tätä taustaa vasten ETSK kannattaa komission päätöstä esittää asetusmuotoinen säädös yhtenäisen ja samanaikaisen sääntelyn varmistamiseksi koko unionissa, sillä yhteiset ja yhdenmukaiset säännöt ovat perussopimuksissa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti varmasti tehokkaampi ratkaisu kuin eri maiden kirjavat toimet. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | ETSK on tyytyväinen siihen, että ehdotetun säädöksen keskeisenä tavoitteena on tietojen avoin saatavuus ja asianmukaisen toimilupajärjestelmän luominen. Tarkasteltavana olevia ehdotuksia edeltävästä sääntelykehyksestä nimenomaan puuttuu DLT-pohjaista toimintaa koskeva toimilupajärjestelmä ja toiminnan tehokas valvonta. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | ETSK kehottaa edistämään konkreettisin toimin kuluttajien ja piensijoittajien asianmukaista tiedonsaantia ja tietoisuutta hyväksyttävänä olevista uusista säännöistä. Tässä yhteydessä tulee tuoda esille sekä riskit että hyödyt ja mahdollisuudet, joita uusien teknologioiden soveltaminen rahoitus- ja sijoitusalalla tuo mukanaan. Tämä on tarpeen, jotta saadaan korjattua tässä lausunnossa käsiteltävien uusien ja teknisen luonteensa vuoksi joskus vaikeaselkoisten aiheiden osalta rahoitusalalle tyypillistä tiedon epätasaista jakautumista, joka saattaa haitata erityisesti ja kohtuuttoman paljon juuri kuluttajia ja piensijoittajia. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | ETSK kehottaa kiinnittämään opportunistisen ja haitallisen toiminnan ehkäisemiseksi erityistä huomiota toimilupamenettelyjä edeltäviin tarkistuksiin etenkin siltä osin kuin on kyse toimiluvan hakijoiden luotettavuudesta yrityksinä. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Hajautetun tilikirjan teknologian standardointi ja yhteentoimivuus eivät näytä vielä olevan sellaisella tasolla, että toimijoiden käyttöön ottamien infrastruktuurien teknistä luotettavuutta ja kykyä sietää kyberuhkia voitaisiin niiden perusteella arvioida pitävästi. Tämän vuoksi tulee kiinnittää huomiota korkeatasoisen kuluttajan- ja sijoittajansuojan varmistamiseen. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | ETSK toivoo konkreettista edistymistä digitaalisessa häiriönsietokyvyssä, joka on digitaalisen rahoituksen toimenpidepakettiin kuuluvan erillisen DORA-asetusehdotukseen aiheena. Ehdotuksessa käsitellään rahoitusalan esiin tuomia kriittisiä näkökohtia, ja sen avulla pyritään selkeyttämään oikeudellisesti säännöksiä tieto- ja viestintätekniikkaan (TVT) liittyvistä riskeistä, vähentämään sääntelyn monimutkaisuutta ja keventämään yritysten hallinnollista taakkaa, kuten ETSK:n lausunnossa digitaalisesta häiriönsietokyvystä (7) korostetaan. |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | ETSK suhtautuu tätä taustaa vasten toiveikkaasti asetusehdotukseen hajautetun tilikirjan teknologiaan perustuvien markkinainfrastruktuurien pilottijärjestelmästä. Komission ehdotuksessa tarkastellaan markkinainfrastruktuureja, joiden puitteissa on tarkoitus mahdollistaa kryptovaramuotoisten rahoitusvälineiden kauppa ja niitä koskevien transaktioiden toimitus, ja määritetään yksityiskohtaisesti vaatimukset ja edellytykset, jotka on täytettävä saadakseen erityisluvan ylläpitää DLT-pohjaista monenkeskistä kaupankäyntijärjestelmää. Ehdotuksessa hahmotellaan näille vaatimuksille myös valvontakehys, jota alan viranomaisten on tarkoitus noudattaa. |
| --- | --- |

3.26

| 3.27 | Lisäksi pilottijärjestelmän avulla luodaan nk. sandbox-lähestymistavan mukaisesti kokeiluja varten valvottu toimintaympäristö, jossa voidaan poiketa väliaikaisesti nykyisistä säännöistä. Tämän ansiosta sääntelyviranomaiset ja markkinatoimijat voivat kartuttaa vähitellen kokemustaan hajautetun tilikirjan teknologian käytöstä markkinainfrastruktuureissa. Näin sijoittajiin, markkinoiden luotettavuuteen ja rahoitusvakauteen kohdistuvien riskien asianmukaisen hallinnan järjestämiseen jää riittävästi aikaa. |
| --- | --- |

3.27

| 3.28 | Pilottijärjestelmän (eli testausympäristön) käyttöönotto mahdollistaa siis DLT:n sekä tämän teknologian käytön mahdollistamien innovaatioiden käyttöönottoa ja täysipainoista kehittämistä haittaamatta konkreettiset ja tilapäiset empiiriset kokeilut, joista saatujen kokemusten perusteella sääntelyä voidaan mukauttaa myöhemmin laajemmin. Kokeiluihin osallistuneiden käyttäjien suojelemiseksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, miten pilottijärjestelmän aikaisista kokeiluista siirrytään seuraavaan vaiheeseen. |
| --- | --- |

3.28

| 3.29 | Vaikka pilottijärjestelmää koskeva ehdotus on tervetullut, ETSK pitää viiden vuoden määräaikaa, jonka kuluessa ESMAn on annettava komissiolle kertomus, digitaalisen rahoituksen teknologian kehitysvauhtiin nähden liian pitkänä. |
| --- | --- |

3.29

| 3.30 | Lisäksi olisi harkittava sitä vaihtoehtoa, että pilottijärjestelmä lopetetaan ESMAn kertomuksen jälkeen. Se voidaan poistaa käytöstä asteittain, jolloin toimijat voisivat siirtyä pois pilottijärjestelmästä vähitellen, ja tässä yhteydessä voidaan huolehtia siitä, että mahdollisimman suuri osa kokeilujen kustannuksista saadaan takaisin. ETSK katsoo myös, että pilottijärjestelmämallin avulla voitaisiin myös tutkia sellaisten sijoituspalveluyritysten ja pankkien roolia, jotka hoitavat tehtäviä, jotka liittyvät kaupankäyntipalvelujen tai arvopapereiden säilytys- ja hallinnointipalvelujen DLT-pohjaisten infrastruktuurien toimintaan. |
| --- | --- |

3.30

| 3.31 | ETSK ei voi kuin ilmaista vakavan huolensa MiCA-asetuksen yleiseen soveltamiseen liittyvästä siirtymäjärjestelystä, jonka mukaan kryptovarat, jotka olivat jo markkinoilla ennen asetuksen voimaantuloa ja kuuluvat ”muiden kryptovarojen kuin referenssivaratokenien ja sähköisen rahan tokenien” (123 artikla) jäännösluokkaan, vapautetaan pysyvästi asetuksen säännösten noudattamisesta. |
| --- | --- |

3.31

| 3.32 | ETSK kehottaakin arvioimaan jo liikkeeseen laskettujen kryptovarojen pysyvää vapauttamismahdollisuutta huolellisesti, jotta ei romutettaisi tasapuolisen kohtelun periaatetta, jonka mukaan samanlaiseen ja riskeiltään samankaltaiseen toimintaan sovelletaan samoja sääntöjä. Käytännössä olisi järkevämpää, että kyseinen säännös pätisi vain tietyn siirtymäajan, jonka kuluessa jo markkinoilla olevat tähän luokkaan kuuluvat kryptovarat olisi mukautettava uusiin sääntöihin. |
| --- | --- |

3.32

Bryssel 24. helmikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1937, annettu 23 päivänä lokakuuta 2019, unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta (EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17).

1

(2)  ETSK:n lausunto aiheesta EU:n digitaalisen rahoituksen strategia (ECO/534) (ks. tämän virallisen lehden sivu 27).

2

(3)  ETSK:n lausunto aiheesta Digitaalinen häiriönsietokyky (ECO/536) (ks. tämän virallisen lehden sivu 38).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349).

4

(5)  Euroopan pankkiviranomainen.

5

(6)  Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen.

6

(7)  ETSK:n lausunto aiheesta Digitaalinen häiriönsietokyky (ECO/536), (ks. tämän virallisen lehden sivu 38).

7

---

| 30.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 155/38 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 155/38

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitusalan digitaalisesta häiriönsietokyvystä ja asetusten (EY) N:o 1060/2009, (EU) N:o 648/2012, (EU) N:o 600/2014 ja (EU) N:o 909/2014 muuttamisesta”

(COM(2020) 595 final – 2020/0266 (COD))

ja

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2006/43/EY, 2009/65/EY, 2009/138/EY, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/65/EU, (EU) 2015/2366 ja (EU) 2016/2341 muuttamisesta”

(COM(2020) 596 final – 2020/0268 (COD))

(2021/C 155/06)

| Esittelijä: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |

Esittelijä:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 17.12.2020
  Euroopan unionin neuvosto, 22.12.2020 |
| --- | --- |
| Oikeudellinen perusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 53 artiklan 1 kohta, 114 artiklan 1 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 12.2.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.2.2021 |
| Täysistunnon numero | 558 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 243/1/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 17.12.2020

Euroopan unionin neuvosto, 22.12.2020

Oikeudellinen perusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 53 artiklan 1 kohta, 114 artiklan 1 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

12.2.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

24.2.2021

Täysistunnon numero

558

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

243/1/4

1.   
  Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission esittämään ehdotukseen digitaalisesta häiriönsietokyvystä (Digital Operational Resilience Act, DORA), sillä sen tavoitteena on tuoda oikeudellista selkeyttä tieto- ja viestintätekniikan (TVT) riskejä koskeviin säännöksiin, vähentää sääntelyn monimutkaisuutta, luoda yhteiset standardit TVT-riskien lieventämiseksi ja edistää yhdenmukaistettua valvontamallia samalla kun tarjotaan oikeusvarmuutta ja tarvittavia suojatoimia rahoitusyrityksille ja TVT-palvelujen tarjoajille. Ehdotettu asetus paitsi parantaa alan kykyä sietää TVT-riskejä tuo myös etuja useille sidosryhmille, kuten asiakkaille, sijoittajille ja työntekijöille, ja edistää kestävän kehityksen toteutumista. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK suosittaa, että DORA-säädösehdotuksen tehokkuutta parannetaan seuraavin toimin: |
| --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Sisällytetään asetuksen soveltamisalaan kaikki kriittisten rahoituspalvelujen tarjoajat, jotka kehittävät rahoitustoimintaa, ja suljetaan pois muihin kuin kriittisiin toimintoihin käytetyt TVT-palvelut. |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Varmistetaan DORA-säädösehdotuksen ja Euroopan valvontaviranomaisten antamissa voimassa olevissa ohjeissa vahvistettujen vaatimusten määritelmien ja soveltamisalojen johdonmukaisuus. |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.2.3 | Otetaan TVT-hallinnon osalta käyttöön kehys, jossa keskitytään periaate- ja riskipohjaiseen lähestymistapaan, joka helpottaa tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavan, joustavan ja riskeihin suhteutetun valvonnan toteuttamista. |
| --- | --- |

1.2.3

| 1.2.4 | Varmistetaan TVT:hen liittyvien poikkeamien osalta täysi yhdenmukaisuus finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän (FSB) kyberhäiriötilanteisiin reagoimista ja niistä palautumista koskevan välineistön kanssa. |
| --- | --- |

1.2.4

| 1.2.5 | Korostetaan digitaalisen häiriönsietokyvyn testauksen osalta rahoituslaitoksen koon lisäksi myös palvelun monitahoisuutta ja kriittistä luonnetta. Vältetään ulkoistamisvelvoitetta ulkopuolisten testaajien vähäisen määrän vuoksi ja varmistetaan testitulosten vastavuoroinen tunnustaminen. |
| --- | --- |

1.2.5

| 1.2.6 | Kootaan ulkoistamista koskevat vaatimukset yhteen sääntökirjaan, jotta voidaan varmistaa oikeusvarmuus kaikkien markkinaosapuolten kannalta ja täyttää luotettavasti valvontaan liittyvät odotukset. |
| --- | --- |

1.2.6

| 1.2.7 | Varmistetaan päävalvojien suositusten täysimääräinen noudattaminen sekä kriittisten TVT-palvelun tarjoajina olevien kolmansien osapuolten valvontaan osallistuvien eri viranomaisten selkeät roolit ja vastuualat. |
| --- | --- |

1.2.7

| 1.2.8 | Varmistetaan mahdollisuus ulkoistaa kriittisiksi katsottuja palveluja kolmansiin maihin sijoittautuneille ulkopuolisille palveluntarjoajille, jotta vältetään yritysten sopimusvapauden ja korkean lisäarvon tarjoajien palvelujen käyttömahdollisuuksien rajoittaminen. |
| --- | --- |

1.2.8

| 1.2.9 | Sisällytetään seuraamusjärjestelmään suhteellisuus, vältetään TVT-tarjoajiin vaikuttavia pidäkkeitä palvella EU:n rahoituslaitoksia, ja luovutaan nykyisestä kytköksestä maailmanlaajuiseen liikevaihtoon. |
| --- | --- |

1.2.9

| 1.2.10 | Selkeytetään yritysten mahdollisuuksia jakaa kyberuhkia koskevia tietoja varmistamalla, että tällaiset järjestelyt otetaan käyttöön vapaaehtoisuuden pohjalta ja että DORA-ehdotukseen sisällytetään nimenomainen säännös, joka mahdollistaa henkilötietojen vaihdon. |
| --- | --- |

1.2.10

| 1.2.11 | Harkitaan ehdotuksen poikkeusten laajentamista koskemaan myös pieniä ja mikroyrityksiä komission suosituksen 2003/361/EY liitteen I osaston 2 artiklan 2 kohdan määritelmää (yritys, ”jonka palveluksessa on vähemmän kuin 50 työntekijää ja jonka vuosiliikevaihto tai taseen loppusumma on enintään 10 miljoonaa euroa”) soveltaen ja pk-yrityksiin sovellettavien vaatimusten määrän vähentämistä yrityksen digitaaliseen riskiprofiiliin suhteutettuna (1). |
| --- | --- |

1.2.11

| 1.3 | ETSK kannattaa päävalvojien valtuuttamista suorittamaan kriittisiä TVT-palvelujen tarjoajina olevia kolmansia osapuolia (critical third-party providers, CTTP) koskevia tarkastus- ja auditointimenettelyjä, sillä päävalvojat saisivat näin paremman käsityksen riskeistä, joita nämä tarjoajat voivat aiheuttaa, ja tämä voisi auttaa virtaviivaistamaan pankkien ulkoistamismenettelyjä. |
| --- | --- |

1.3

2.   
  Taustaa

| 2.1 | Eurooppalaiset kuluttajat ja yritykset tukeutuvat yhä enemmän digitaalisiin rahoituspalveluihin, mikä kulkee käsi kädessä sen kanssa, että markkinatoimijat hyödyntävät yhä enemmän ja innovatiivisempia ratkaisuja, jotka perustuvat uusiin teknologioihin. Digitalisaatio on avainasemassa Euroopan elpymisen sekä kestävän ja sopeutumiskykyisen Euroopan talouden luomisen kannalta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Asettamiensa painopisteiden mukaisesti – niiden tavoitteena on kehittää Euroopan digitaalista valmiutta ja rakentaa tulevaisuuden haasteisiin valmista, ihmisten hyväksi toimivaa taloutta – komissio on ehdottanut digitaalista rahoitusta koskevaa pakettia. Paketissa hahmotellaan toimenpiteitä, joilla pyritään edistämään ja tukemaan digitaalisen rahoituksen mahdollisuuksia innovoinnin ja kilpailun näkökulmasta ja samalla lieventämään tällaiseen rahoitukseen liittyviä riskejä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Digitaalista häiriönsietokykyä koskevan ehdotuksen lisäksi digitaalista rahoitusta koskevaan pakettiin sisältyy EU:n rahoitusalan uusi digitaalisen rahoituksen strategia (2) ja ehdotus asetukseksi kryptovarojen markkinoista sekä ehdotus asetukseksi hajautetun tilikirjan teknologiaan perustuvien markkinainfrastruktuurien pilottijärjestelmästä (3). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Digitaalinen häiriönsietokyky merkitsee yritysten valmiutta varmistaa, että ne kestävät kaiken tyyppiset tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvät häiriöt ja uhat. Koska rahoitusala on yhä riippuvaisempi ohjelmistoista ja digitaalisista prosesseista, tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvät riskit ovat alalle luontaisia. Rahoitusyrityksistä on tullut kohteita kyberhyökkäyksille, jotka aiheuttavat vakavaa taloudellista ja maineeseen kohdistuvaa vahinkoa kuluttajille ja yrityksille. Nämä riskit on ymmärrettävä hyvin ja niitä on hallittava, erityisesti stressikausina. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Vaikka vuoden 2008 finanssikriisin vanavedessä toteutettu uudistus vahvisti EU:n rahoitusalan rahoituksellista häiriönsietokykyä, sillä puututtiin tieto- ja viestintätekniikan riskeihin vain välillisesti. Digitaalista häiriönsietokykyä koskevan EU-tason sääntelykehyksen puuttuminen EU:n tasolla on johtanut kansallisten sääntelyaloitteiden määrän lisääntymiseen. Tämä on kuitenkin rajoittanut rajatylittävää tehokkuutta ja johtanut sisämarkkinoiden pilkkoutumiseen, mikä heikentää EU:n rahoitusalan vakautta ja eheyttä. Tätä taustaa vasten komissio ehdottaa kattavan kehyksen luomista EU:n finanssiyhteisöjen digitaalista häiriönsietokykyä varten. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Säädösehdotuksella digitaalisesta häiriönsietokyvystä (DORA) (4) pyritään vahvistamaan ja virtaviivaistamaan finanssiyhteisöjen TVT-riskinhallinnan toteuttamista, ottamaan käyttöön TVT-järjestelmien häiriönsietokyvyn perusteellinen testaus, edistämään tiedonjakoa ja lisäämään valvontaviranomaisten tietoa finanssiyhteisöjen kohtaamista kyberriskeistä ja TVT:hen liittyvistä poikkeamista sekä antamaan finanssivalvojille valtuuksia valvoa riskejä, jotka johtuvat siitä, että finanssiyhteisöt ovat riippuvaisia TVT-palvelujen tarjoajina olevista kolmansista osapuolista. Ehdotuksella pyritään myös luomaan johdonmukainen häiriöiden raportointimekanismi, joka voisi auttaa vähentämään finanssiyhteisöjen hallinnollista rasitetta ja vahvistamaan valvonnan tehokkuutta. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Komissio on esittänyt myös asiaan liittyvän direktiiviehdotuksen (5), koska digitaalista häiriönsietokykyä koskevan ehdotuksen tavoitteiden saavuttamiseksi on tarpeen säätää monenkeskisiä kaupankäyntijärjestelmiä koskevasta väliaikaisesta poikkeuksesta ja muuttaa tai selkeyttää voimassa olevien EU:n rahoituspalveludirektiivien tiettyjä säännöksiä. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | TVT-markkinat ovat yksi maailman suurimmista teollisuudenaloista, ja niiden arvoksi on arvioitu yli viisi biljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuonna 2019 ja yli kuusi biljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuoteen 2022 mennessä. Jatkuva kasvu muistuttaa teknologian yleistymisestä ja merkityksestä nyky-yhteiskunnassa. Säädösehdotuksen vaikutustenarvioinnin mukaan rahoitusala on maailman suurin tieto- ja viestintätekniikan käyttäjä, ja sen osuus kaikista TVT-menoista on noin 20 prosenttia. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Covid-19-pandemia on edistänyt digitaalisten rahoituspalvelujen yleistymistä, samalla kun rahoituslaitosten konttoriverkostot ovat edelleen alikäytettyjä. Tämä kannustaa investointeja digitaalisiin itsepalveluvälineisiin, avoimiin rahoitussovelluksiin ja lisäarvopalveluihin. Kaiken kaikkiaan nykytilanne pakottaa rahoituslaitokset investoimaan enemmän tietotekniikkainfrastruktuuriin, asettamaan kriittisten töiden siirtämisen etusijalle ja päivittämään olemassa olevia sovelluksia. Euroopan rahoitusalalla on jo käynnissä merkittävä digitaalinen muutos, ja sen kyky kilpailla maailmanlaajuisesti riippuu suurelta osin EU:n rahoituslaitosten kyvystä hyödyntää kaikkein edistyneimpiä teknologioita. |
| --- | --- |

2.9

3.   
  Yleisiä huomioita

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission esittämään säädösehdotukseen digitaalisesta häiriönsietokyvystä (DORA), jossa käsitellään monia rahoitusalan esittämiä vaatimuksia ja jolla pyritään tuomaan oikeudellista selkeyttä tieto- ja viestintätekniikkaan liittyviä riskejä koskeviin säännöksiin, vähentämään sääntelyn monimutkaisuutta ja keventämään hallinnollista taakkaa, joka johtuu finanssiyhteisöihin eri puolilla EU:ta sovellettavien sääntöjen eroista. Ehdotettu asetus paitsi parantaa alan kykyä sietää TVT-riskejä tuo myös etuja useille sidosryhmille, kuten asiakkaille, sijoittajille ja työntekijöille, ja edistää kestävän kehityksen toteutumista. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK katsoo, että DORA-säädösehdotus on tärkeä askel kohti yhteisten standardien luomista tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvien riskien alentamiseksi ja yhdenmukaisen valvontamallin edistämiseksi, mutta komitean mielestä olisi varottava lisäämästä esteitä, jotka voisivat rajoittaa EU:n rahoituslaitosten osallistumista maailmanlaajuiseen innovointiprosessiin. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK pitää yleistavoitteena sitä, että EU:n viranomaiset pyrkivät luomaan oikeasuhteisen ja riskiperusteisen järjestelmän, joka tarjoaa finanssivalvojille välineet puuttua huolenaiheisiin ja antaa samalla oikeusvarmuutta ja tarvittavia suojatoimia rahoitusyrityksille ja tieto- ja viestintätekniikan tarjoajille. |
| --- | --- |

3.3

4.   
  Erityiset huomiot

4.1   Soveltamisala ja sääntelyn päällekkäisyys

4.1.1   Uusien relevanttien rahoitusalan toimijoiden sisällyttäminen soveltamisalaan

ETSK panee merkille ehdotetun lainsäädännön kohteena olevien rahoitusmarkkinoiden toimijoiden laajan kattavuuden, jolla varmistetaan sen vaatimusten johdonmukainen soveltaminen koko EU:n rahoitusalalla, ja suhtautuu siihen myönteisesti. Komitea suosittaa kuitenkin, että EU:n poliittiset päättäjät sisällyttävät soveltamisalaan sellaisia rahoitusalan toimijoita, joita ehdotuksessa ei ole otettu huomioon, kuten kiinnitysluottojen ja kulutusluottojen tarjoajia. Tämän tulisi tapahtua asianmukaisessa mitassa, eli riippuen näiden järjestelmälle mahdollisesti aiheuttamasta riskistä. Kaikkiin rahoituspalvelujen tarjoajiin, jotka kehittävät samaa toimintaa ja ottavat samoja riskejä, olisi sovellettava samoja sääntöjä ja valvontaa, jotta varmistetaan samat digitaalisen häiriönsietokyvyn vähimmäisvaatimukset, jotka suojelevat kuluttajia ja rahoitusvakautta.

4.1.2   Johdonmukaisuus kansainvälisellä ja EU:n tasolla sekä yhdenmukaisuus voimassa olevien säännösten kanssa

On erittäin tärkeää tarjota selkeyttä yrityksille ja erityisesti rajojen yli toimiville yrityksille ja varmistaa, että määritelmät ja termit ovat johdonmukaisia ja että vältetään toistot, päällekkäisyydet ja erilaiset tulkinnat siitä, miten vastaavat sääntelyyn liittyvät odotukset voidaan täyttää eri lainkäyttöalueilla. ETSK suosittaa, että EU:n poliittiset päättäjät muuttavat toiminnallisen kestävyyden määritelmää siten, että se on Baselin pankkivalvontakomitean (BCBS) määritelmän (6) mukainen, ja varmistavat, että se on EU:n rahoituslaitoksiin sovellettava ensisijainen järjestelmä, jotta vältetään ristiriidat muiden järjestelmien kanssa. Lisäksi monet DORA-säädösehdotuksen periaatteista ja vaatimuksista on jo määritelty nykyisissä, ulkoistamista koskevissa suuntaviivoissa (7). Myös tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvät riskit ja turvallisuusriskien hallintaa koskevat vaatimukset on jo määritelty EPV:n ohjeissa. On ratkaisevan tärkeää varmistaa johdonmukaisuus DORA-säädösehdotuksen ja voimassa olevissa suuntaviivoissa vahvistettujen vaatimusten ja soveltamisalojen välillä EU:n sääntelyvaatimusten yhdenmukaistamiseksi.

| 4.1.3 | ETSK suosittaa Euroopan komissiolle myös sen varmistamista, että meneillään olevassa verkko- ja tietoturvadirektiivin uudelleentarkastelussa ja DORA-ehdotuksessa sovelletaan samoja määritelmiä ja vaatimuksia, jotka koskevat TVT:hen liittyvien poikkeamien raportoinnin käytänteitä finanssiyhteisöissä. |
| --- | --- |

4.1.3

4.2   Tieto- ja viestintätekniikan riskinhallinta

Tietyissä kehyksen osioissa keskitytään liikaa sääntöjen noudattamiseen eikä niinkään siihen, miten yritykset voivat osoittaa tuloksia periaate- ja riskiperusteisessa toimintamallissa. Koska nämä osiot ovat liian ohjailevia ja yksityiskohtaisia, vaarana on, että ne vanhentuvat kyber- sekä tieto- ja viestintätekniikan riskiympäristön kehittyessä. ETSK suosittelee periaatteellisempaa ja riskiperusteisempaa toimintamallia, joka helpottaa tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavien, joustavien, oikeasuhteisten ja riskeihin suhteutettujen tarkastusten toteuttamista.

4.3   Tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvät häiriöt

ETSK suosittaa, että varmistetaan DORA-ehdotuksessa kaavaillun, TVT:hen liittyvien poikkeamien ehdotetun hallinnan, luokittelun ja raportoinnin täysi yhdenmukaisuus finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän (FSB) äskettäin julkaiseman kyberhäiriötilanteisiin reagoimista ja niistä palautumista (Cyber Incident Response and Recovery, CIRR) koskevan välineistön (8) kanssa: Se käsittää häiriöiden raportointia koskevia hyviä käytänteitä. Olemassa olevat päällekkäisyydet aiheuttavat sääntelyyn liittyvää epävarmuutta ja lisäävät yritysten sääntelytaakkaa.

4.4   Digitaalisen häiriönsietokyvyn testaus

| 4.4.1 | Vaikka ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan laajuiseen uhkaperusteiseen tunkeutumistestausjärjestelmään (Threat Led Penetration Testing, TLPT), koska se lisää tehokkuutta ja vähentää hajanaisuutta, komitea suosittaa, että viranomaiset kiinnittävät huomiota paitsi rahoituslaitosten kokoon myös palvelun kompleksisuuteen ja kriittiseen luonteeseen. Tässä tulisi tarvittaessa ottaa huomioon suhteellisuusperiaate ja poistaa kaikkien rahoituslaitosten tavanomaisten testien ja merkittävien rahoituslaitosten vaativamman testauksen välinen ero. Olisi huolehdittava siitä, että pienempien rahoituslaitosten asiakkaita suojellaan yhdenvertaisesti ja että kaikille finanssiyhteisöille luodaan tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | ETSK suosittaa, että testauksen ulkoistamista ulkopuolisille testaajille ei tulisi tehdä pakolliseksi, koska ulkopuolisia testaajia on vain vähän. Yrityksillä saattaa hyvinkin olla omia sisäisiä testaustiimejä, jotka tuntevat yritysten toimintaympäristön ja pystyvät nopeasti toteuttamaan edistyneempiä ja kohdennetumpia testejä. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Olisi tarkasteltava uudelleen TVT-palveluntarjoajana olevien kolmansien osapuolten sisällyttämistä uhkaperusteisen tunkeutumistestauksen tehtäväkenttään. Se, että TVT-palveluntarjoajina olevat kolmannet osapuolet voivat palvella useita asiakkaita, saattaa johtaa merkittävään toistoon testauksessa, mikä puolestaan mahdollisesti aiheuttaa huomattavia riskejä TVT-palvelujen tarjoajana oleville kolmansille osapuolille ja heidän palvelemilleen asiakkaille. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Lisäksi ETSK suosittaa, että viitataan nimenomaisesti testitulosten vastavuoroiseen tunnustamiseen, koska sillä on keskeinen rooli riskien vähentämisessä ja sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamisessa sekä rajojen yli toimivien rahoituslaitosten kustannusten nousun välttämisessä. |
| --- | --- |

4.4.4

4.5   TVT-palvelujen tarjoajina olevien kolmansien osapuolten riskien hallinta ja kriittisinä TVT-palvelujen tarjoajina olevia kolmansia osapuolia koskeva valvontakehys

4.5.1   Yhdenmukaisuuden varmistaminen nykyisten ulkoistamista koskevien suuntaviivojen kanssa

ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että DORA-säädösehdotus luo yhteisen sääntelykehyksen TVT-palvelujen tarjoajana olevien kolmansien osapuolten riskien moitteettomalle hallinnalle kaikkien finanssimarkkinoiden toimijoiden osalta kaikkialla Euroopassa. On kuitenkin ratkaisevan tärkeää varmistaa asetuksen keskeisten periaatteiden (25, 26 ja 27 artikla) yhdenmukaisuus olemassa olevien sääntöjen, kuten ulkoistamista koskevien Euroopan valvontaviranomaisten ohjeiden kanssa (eli ratkaista ”ulkoistamisen” ja ”kolmannen osapuolen palvelun” välinen nykyinen kahtiajako soveltamisalan osalta (9)). Lisäksi komitea katsoo, että tämä tarjoaa EU:n viranomaisille erinomaisen tilaisuuden koota ulkoistamista koskevat vaatimukset yhteen ja samaan asetukseen, joka on riittävän yksityiskohtainen tulkintaerojen välttämiseksi ja joka voisi tuoda oikeusvarmuutta kaikille markkinatoimijoille ja täyttää luotettavasti valvontaan liittyvät odotukset.

4.5.2   Kriittisiin tai tärkeisiin ulkoistettuihin toimintoihin sovellettavat vaatimukset

Riskipainotteisuuden säilyttämiseksi asetuksessa on sen omaa 25.2 artiklaa sovellettaessa tarkennettava, miten suhteellisuusperiaatetta noudatetaan, ja täsmennettävä vaatimukset, joita sovellettaisiin yhtäältä kriittisiin tai tärkeisiin ulkoistettuihin toimintoihin ja toisaalta muihin ulkoistettuihin toimintoihin (10). ETSK suosittaa, että TVT-palvelujen käyttö muihin kuin kriittisiin toimintoihin jätetään DORA-säädösehdotuksen soveltamisalan ulkopuolelle.

4.5.3   Kriittisiä TVT-palvelujen tarjoajina olevia kolmansia osapuolia koskeva suoran valvonnan kehys

ETSK suhtautuu myönteisesti sellaisen suoran valvonnan kehyksen käyttöönottoon, joka mahdollistaa sen, että rahoitusviranomaiset voivat jatkuvasti seurata kriittisten TVT-palvelujen tarjoajina olevien kolmansien osapuolten toimia, koska unionin horisontaalista, aloista riippumatonta kehystä ei ole olemassa. Ehdotetussa asetuksessa EU:n viranomaisten olisi tunnustettava, että kun kriittinen TVT-palvelujen tarjoajana oleva siirtyy tämän valvonnan piiriin, rahoituslaitosten riskit pienenevät, koska niiden toimintaa seurataan jatkuvasti. Sen vuoksi tällä uudella valvontakehyksellä olisi myös autettava virtaviivaistamaan pankkien ulkoistamismenettelyjä keventämällä jonkin verran finanssiyhteisöille tällä hetkellä aiheutuvaa rasitetta, joka liittyy esimerkiksi kriittisiä ulkopuolisia palveluntarjoajia koskevien tarkastus- ja auditointimenettelyjen suorittamiseen.

| 4.5.4 | ETSK kannattaa päävalvojien valtuuttamista suorittamaan kriittisiä ulkopuolisia TVT-palvelujen tarjoajia koskevia tarkastus- ja auditointimenettelyjä, sillä päävalvojat saisivat paremman käsityksen näiden tarjoajien mahdollisesti aiheuttamista riskeistä, kun ne saavat ensikäden tietoa niiden menettelyistä ja liiketiloista sen sijaan, että ne tukeutuisivat valvottujen rahoituslaitosten nykyiseen raportointiin ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten suorittamiin tarkastuksiin. Finanssiyhteisöjen riskienvähentämispolitiikat on säilytettävä ja niiden oikeudellinen velvoite pysyy, mutta jos päävalvoja jo suorittaa tarkastukset ja auditoinnit, rahoituslaitosten tulisi hyötyä tästä turvallisuuden lisätasosta eikä joutua suorittamaan niitä uudelleen. |
| --- | --- |

4.5.4

4.5.5   Päävalvoja ja kansalliset toimivaltaiset viranomaiset

Kun valvontaprosessi on saatu päätökseen, kansalliset toimivaltaiset viranomaiset seuraavat päävalvojan suositusten noudattamista, ja niillä voi olla oma lähestymistapansa siihen nähden, miten tiettyä kriittistä TVT-palveluntarjoajana olevaa kolmatta osapuolta koskevat päävalvojan päätelmät pannaan täytäntöön. ETSK suosittelee, että eri viranomaisten roolit ja vastuut tehdään täysin selviksi, jotta vältetään tilanne, jossa tulkintaerot vaikuttavat eri tavoin kunkin kriittisen TVT-palvelujen tarjoajana olevan kolmannen osapuolen asiakkaisiin niiden toimivaltaisesta viranomaisesta riippuen, ja vähennetään näin pilkkoutumisen riskiä. Nämä suositukset olisi myös saatettava täysin täytäntöönpanokelpoisiksi, kun otetaan huomioon 37 artiklan nykyinen epäselvyys niiden sitovuudesta.

4.5.6   Kriittisen TVT-palvelujen tarjoajana olevan kolmannen osapuolen tarjoaman palvelun käytön tai käyttöönoton keskeyttäminen

DORA-säädösehdotuksessa annetaan kansallisille rahoitusalan sääntelyviranomaisille valtuudet vaatia asiakkaita tilapäisesti keskeyttämään TVT-palvelujen tarjoajan tarjoaman palvelun käyttö tai lopettamaan se, kunnes suosituksissa yksilöityihin riskeihin on puututtu. Palveluntarjoajan kanssa tehtävän yhteistyön välitöntä päättämistä koskevat vaatimukset vaikuttaisivat epäilemättä nykyiseen tai tulevaan liiketoiminnalliseen ja kaupalliseen päätöksentekoon (esimerkiksi vähentäisivät investointihalukkuutta EU:ssa) ja mahdollisesti rahoitusvakauteen. Ennen tällaisen päätöksen tekemistä olisi toimivaltaisten viranomaisten pohdittava huolellisesti muun muassa palvelun käytön lopettamisen mahdollisia kielteisiä vaikutuksia kyseisen palveluntarjoajan asiakkaina oleviin finanssiyhteisöihin (11) ja asettaa selkeät kriteerit tällaiselle vaatimukselle ja harkittava mahdollisia korjaavia toimia.

| 4.5.7 | Komitea suosittelee myös, että jos tähän tilanteeseen viime kädessä päädytään, finanssiyhteisöille olisi tiedotettava siitä hyvissä ajoin etukäteen ja niille olisi annettava riittävästi aikaa palveluntarjoajasta irtautumiseen. |
| --- | --- |

4.5.7

4.6   Eurooppalaisten rahoituslaitosten maailmanlaajuisen kilpailukyvyn säilyttäminen

| 4.6.1 | Uudessa kehyksessä on säilytettävä eurooppalaisten rahoitusyritysten mahdollisuudet hyödyntää vähintään saman tasoisia teknologioita kuin niiden maailmanlaajuiset kilpailijat. EU:n rahoitusyritykset kilpailevat maailmanlaajuisesti, eikä EU:n tuleva sääntelykehys saisi asettaa EU:n yrityksiä epäedulliseen asemaan rajoittamalla niiden mahdollisuutta käyttää edistyneimpiä teknologioita, kunhan niiden tarjoajat täyttävät EU:n vaatimukset häiriönsietokyvyn ja turvallisuuden osalta. |
| --- | --- |

4.6.1

4.6.2   Kolmansiin maihin sijoittautuneet ulkopuoliset palveluntarjoajat

Asetuksella ei pitäisi rajoittaa mahdollisuutta ulkoistaa kriittisiksi katsottuja palveluja kolmansiin maihin sijoittautuneille palveluntarjoajille. Tällainen sääntö rajoittaisi selvästi yksittäisten yhteisöjen sopimusvapautta ja eurooppalaisten rahoituslaitosten mahdollisuuksia käyttää korkean lisäarvon tarjoajien palveluja, joita ei mitä todennäköisimmin löydy Euroopasta riittävästi. Tämä on erityisen tärkeää, koska ehdotettu valvontakehys rajoittuu rahoitusalaan, mikä luo epätasapuoliset toimintaedellytykset muille toimijoille, joita tämä asetus ei koske, ja saattaa lopulta lisätä keskittymisen riskiä, jota DORA-säädösehdotuksella pyritään välttämään.

4.6.3   Globaalin liikevaihtoon perustuvat rangaistusluonteiset seuraamukset

DORA-säädösehdotus sisältää TVT-palvelujen tarjoajina olevienglobaaliin liikevaihtoon pohjautuvia rangaistusluonteisia seuraamuksia, joita voidaan soveltaa, jos ne eivät noudata EU:n finanssivalvojien vaatimuksia. Näiden seuraamusten suhteeton soveltaminen voisi estää maailmanlaajuisia TVT-palvelujen tarjoajia palvelemasta EU:n rahoitusyrityksiä, mikä voisi käytännössä rajoittaa EU:n rahoitusyritysten valinnanvaraa palveluntarjoajien suhteen. Lisäksi se voi herättää muissa kuin kriittisissä TVT-palvelujen tarjoajina olevissa kolmansissa osapuolissa vastahakoisuutta osallistua valvontajärjestelmään, koska nämä saattavat pelätä joutuvansa maksamaan suhteettomia sakkoja, mikä vähentää kilpailua ketjun alkupään markkinoilla. ETSK suosittaa, että seuraamusjärjestelmässä sovelletaan suhteellisuutta, joka on ratkaisevan tärkeää sellaisiin tieto- ja viestintätekniikan tarjoajiin vaikuttavien pidäkkeiden välttämiseksi, jotka haluavat tarjota palveluja EU:n rahoituslaitoksille.

4.7   Tietojenvaihtojärjestelyt

| 4.7.1 | Koska tietojen oikea-aikainen vaihto on olennaisen tärkeää, jotta hyökkäysvektorit voidaan havaita tehokkaasti ja jotta mahdollisia uhkia voidaan eristää ja ehkäistä, ETSK suhtautuu myönteisesti säännökseen, jolla helpotetaan vapaaehtoisuuden pohjalta tapahtuvaa kyberuhkia koskevien tietojen vaihtoa rahoituslaitosten kesken. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Komitea suosittelee myös, että tämän ehdotuksen ehdoissa EU:n viranomaiset tarjoavat selkeän perustan henkilötietojen (kuten IP-osoitteiden) vaihdolle, koska se vähentäisi epävarmuutta ja parantaisi rahoitusalan toimijoiden kykyä parantaa puolustusvalmiuksiaan, havaita paremmin uhkia ja vähentää niiden leviämisen riskiä. Lisäselvennyksille on tarvetta tietojen luottamuksellisuuden ja arkaluonteisuuden vuoksi. |
| --- | --- |

4.7.2

Bryssel 24. helmikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL L 124, 20.5.2003, s. 6.

1

(2)  Ks. ETSK:n lausunto ECO/534 aiheesta ”EU:n digitaalisen rahoituksen strategia” (katso tämän virallisen lehden sivu 27).

2

(3)  Ks. ETSK:n lausunto ECO/535 aiheesta ”Kryptovarat ja hajautetun tilikirjan teknologia” (katso tämän virallisen lehden sivu 31).

3

(4)  COM(2020) 595 final

4

(5)  COM(2020) 596 final

5

(6)  Baselin pankkivalvontakomitea, Principles for operational resilience, 6. marraskuuta 2020.

6

Principles for operational resilience

(7)  Tällaisia ovat EPV:n ja EIOPAn laatimat suuntaviivat sekä ESMAn suuntaviivaluonnokset, joita koskeva kuulemismenettely on käynnissä.

7

(8)  Finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmä, Final Report on Effective Practices for Cyber Incident Response and Recovery, 19. lokakuuta 2020.

8

Final Report on Effective Practices for Cyber Incident Response and Recovery

(9)  TVT-palvelujen tarjoajana oleviin kolmansiin osapuoliin viitataan DORA-ehdotuksessa ainoastaan kolmansiin osapuoliin liittyvän TVT-riskin moitteetonta hallintaa koskeviin keskeisiin periaatteisiin liittyen (V luku), kun taas ulkoistamista koskevien EPV:n ohjeiden soveltamisala pohjautuu ulkoistamisen määritelmään, jonka mukaan ratkaisevaa on, vastaako palveluntarjoaja sille ulkoistetusta toiminnosta toistuvasti tai jatkuvasti (26 kohta). EPV:n ohjeissa esitetään myös luettelo poikkeuksista, joita ei pidetä ulkoistettuina toimintoina (28 kohta).

9

(10)  Tässäkin yhteydessä on ratkaisevan tärkeää yhdenmukaistaa ”kriittisten tai tärkeiden toimintojen” määritelmä sekä DORA-säädösehdotuksessa että EPV:n ulkoistamista koskevissa ohjeissa. EPV:n ohjeissa määritellään erityisesti tekijät, jotka finanssilaitosten olisi otettava huomioon arvioidessaan, liittyykö ulkoistamisjärjestely kriittiseen tai tärkeään toimintoon (kohdat 29, 30 ja 31).

10

(11)  Yksi kriteeri TVT-palvelujen tarjoajan nimeämiseksi kriittiseksi olisi kolmannen palveluntarjoajan korvattavuus, kun otetaan huomioon todellisten vaihtoehtojen puute, tai vaikeudet, joita palvelujen osittainen tai täysimääräinen siirtäminen aiheuttaa (28 artiklan 2 kohta). Näissä tapauksissa rahoituslaitosten olisi vaikea siirtää palvelua toiselle palveluntarjoajalle. Lisäksi riskeille altistuneiden rahoituslaitosten velvoittaminen palveluntarjoajan vaihtamiseen lisäisi viime kädessä Euroopan markkinoiden keskittymistä, mikä olisi nimenomaan vastoin tämän asetuksen tarkoitusta.

11

---

| 30.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 155/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 155/45

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2021”

(COM(2020) 575 final)

(2021/C 155/07)

| Esittelijä: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |

Esittelijä:

Krzysztof BALON

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 11.11.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 12.2.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 25.2.2021 |
| Täysistunnon numero | 558 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 237/2/22 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 11.11.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

12.2.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

25.2.2021

Täysistunnon numero

558

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

237/2/22

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on tyytyväinen siihen, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskeva asetus (1) on lopultakin vahvistanut, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten aito osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien laatimiseen on tärkeää. ETSK kannattaakin sellaisen sitovan ehdollisuuden periaatteen käyttöönottoa, joka velvoittaa valtiovallan ottamaan työmarkkinaosapuolet ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien ja muiden monivuotisen rahoituskehyksen välineiden laadintaan ja täytäntöönpanoon EU:n tasolla määriteltyjen vähimmäisvaatimusten pohjalta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on vakuuttunut siitä, että talouskehitystä edistävän ympäristön vahvistaminen ja ennen kaikkea sisämarkkinoiden jatkuva toimivuus kaikilta osin on olennaisen tärkeää vuotuisen kestävän kasvun strategian 2021 tehokkaan toteuttamisen ja Euroopan elpymis- ja palautumisvälineen täytäntöönpanon onnistumisen kannalta. Tämä koskee erityisesti henkilöiden ja tavaroiden vapaan liikkuvuuden häiriöiden estämistä. Avointen rajojen säilyttäminen Schengen-alueella on edelleen keskeinen kysymys sekä elpymistä ja selviytymis- ja palautumiskyvyn lisäämistä ja parantamista että eurooppalaisen solidaarisuuden ja identiteetin edistämistä ajatellen. ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden ei pidä ottaa käyttöön sääntelyä, jolla – suoraan tai epäsuorasti – rajoitetaan vapaata liikkuvuutta, ellei sitä koordinoida EU:n tasolla. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK toteaa, että julkisen velan, joka syntyy elpymis- ja palautumistukivälineen ohjelmien rahoittamiseksi tapahtuvasta lainanotosta, ei tulisi rasittaa EU:n tulevia sukupolvia. ETSK suosittaakin, että jäsenvaltiot korvamerkitsevät tukivälineen varoja nykyiseen kriisiin liittyviin talousarviomenoihin ja hyödyntävät mahdollisuutta tehdä talouksistamme ja yhteiskunnistamme kestäviä ja oikeudenmukaisia. ETSK myöntää myös, että infrastruktuuriin ja koulutukseen tarvitaan julkisia investointeja, jotta pystytään varmistamaan taloudellinen, sosiaalinen ja ekologinen kestävyys tuleville sukupolville. Tämä on kaiken lisäksi perusta vaurauden, tulojen ja kilpailukyvyn turvaamiselle pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kun kuitenkin otetaan huomioon, että mainitun välineen mukaiset lainat ovat poikkeuksellinen toimenpide poikkeuksellisissa olosuhteissa, ETSK ehdottaa, ettei niitä oteta lukuun keskipitkällä aikavälillä jäsenvaltion julkisen talouden alijäämänä EU:n finanssipoliittisessa kehyksessä. Lisäksi talouskehitystä tukevaa finanssipolitiikkaa on jatkettava. ETSK varoittaa näin ollen tukitoimenpiteiden, kuten yleisen poikkeuslausekkeen, lakkauttamisesta liian varhaisessa vaiheessa ja kannattaa sellaisten uusien finanssipoliittisten sääntöjen laatimista, joissa otetaan huomioon sosiaaliset ja taloudelliset realiteetit pandemian jälkeen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK on tyytyväinen siihen, että covid-19-pandemian aiheuttamiin haasteisiin on puututtu asianmukaisesti vuotuisessa kestävän kasvun strategiassa 2021 Euroopan vihreän kehityksen ohjelman periaatteiden mukaisesti. Tämä tarkoittaa sitä, että jatketaan pyrkimyksiä kohti kestävämpää ja osallistavampaa talousmallia ja erityisesti siirtymistä vihreään kasvuun. ETSK korostaa kuitenkin, että ekologisen siirtymän onnistumisen ehdottomana edellytyksenä on, että kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat ovat oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin puitteissa ehdotettujen alueellisten oikeudenmukaista siirtymää koskevien suunnitelmien mukaisia. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että digitalisaation ei pitäisi ainoastaan edistää tuottavuuden kasvua vaan myös parantaa kaikkien EU:n asukkaiden koulutusta ja poliittista, sosiaalista ja kulttuurista osallistumista. Digitaalisen infrastruktuurin, laitteiden ja taitojen yhtäläisen saatavuuden edistämiseksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota ikääntyneisiin, vammaisiin, syrjäytymisvaarassa oleviin henkilöihin ja muihin heikossa asemassa oleviin ryhmiin. ETSK katsoo, että digitalisaation yhtenä tavoitteena tulisi olla laajakaistaisen internetin saatavuuden takaaminen kaikille EU:n asukkaille ilmaisena julkisena palveluna. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK pitää valitettavana, että strategiassa kiinnitetään liian vähän huomiota sosiaalisiin kysymyksiin, etenkin kun otetaan huomioon kiireellinen tarve panna Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari täytäntöön johdonmukaisesti. Komitea paneekin huolestuneena merkille, että strategiassa ehdotettu toimintatapa ei ole kaikilta osin kestävällä pohjalla. Pyrkimykset siirtyä nopeasti kohti vihreää ja digitaalista taloutta eivät näet saa johtaa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen lisääntymiseen entisestään. On ratkaisevan tärkeää varmistaa talouden elpymisen hyötyjen tasapainoinen jakautuminen, mikä paitsi parantaa sosiaalista oikeudenmukaisuutta myös vakauttaa kysyntää talouden elpymisen ennakkoedellytyksenä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK katsoo, että nuorten nykyinen sosioekonominen tilanne, mukaan lukien perheen perustamisen kaltaisten keskeisten elämänratkaisujen lykkääminen, voi vaikuttaa kielteisesti EU:n tulevaan kehitykseen. Komitea kehottaakin panemaan vahvistetun nuorisotakuujärjestelmän ja siihen liittyvät aloitteet nopeasti täytäntöön. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Yhtenä toimenpiteenä julkisen talouden vakauden varmistamiseksi tulisi ETSK:n mielestä olla nykyisten välineiden tehokkuuden lisääminen ja uusien välineiden käyttöönotto sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla veronkierron, pimeän työn ja työntekijöiden oikeuksien riittämättömään suojeluun liittyvän harmaan talouden, rahanpesun ja korruption torjumiseksi myös monikansallisten yritysten osalta. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK suosittaa, että Euroopan komission ehdottamia yhteisiä koordinoituja eurooppalaisia lippulaivahankkeita tarkastellaan uudelleen niin, että niissä otetaan paremmin huomioon siirtymän sosiaaliset näkökohdat, ja että näiden aloitteiden luetteloa täydennetään kehittämällä yhteisötaloutta yhdessä yhteisötalouden eurooppalaisen toimintasuunnitelman kanssa ja varmistamalla kohtuuhintaisten ja korkealaatuisten terveydenhuoltojärjestelmien ja sosiaalipalvelujen yhtäläinen saatavuus. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK suosittaa, että Euroopan komissio laatii täydentävän asiakirjan, jossa esitellään tiedonannon sisältö selkeämmin ja yleistajuisemmin, jotta siitä voidaan keskustella kansalaisyhteiskunnan organisaatioissa. |
| --- | --- |

1.11

2.   Johdanto

| 2.1 | Euroopan komissio julkaisi 17. syyskuuta 2020 tiedonannon ”Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2021” (2) ja pyysi 11. marraskuuta 2020 ETSK:lta lausunnon kyseisestä aiheesta. ETSK tukee täysin komission tiedonannon ohjaavaa periaatetta, jossa korostuu tarve suojella kaikkia EU:n kansalaisia sekä heidän terveyttään ja työpaikkojaan ja samalla varmistaa oikeudenmukaisuus, selviytymis- ja palautumiskyky ja makrotalouden vakaus kaikkialla unionissa covid-19-pandemian aiheuttaman äkillisen ja syvän taantuman oloissa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Strategiassa keskitytään selviytymään covid-19-pandemian aiheuttamasta äkillisestä ja syvästä taantumasta ja säilyttämään samalla sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja jatkamaan kestäväpohjaista, oikeudenmukaista ja demokraattista siirtymistä kohti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa YK:n vahvistaminen kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti. ETSK toteaa kuitenkin, että vaikka Euroopan komission asiakirjan otsikossa viitataan vuoteen 2021, sen sisältö liittyy pikemminkin keskipitkän aikavälin näkymiin. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komissio korostaa, että Eurooppa-neuvostossa 21. heinäkuuta 2020 aikaansaatu sopimus seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä ja Next Generation EU -aloitteesta, elpymis- ja palautumistukiväline mukaan luettuna, on erittäin tärkeä. Tämä yhteisymmärrys vahvistettiin yhdessä Euroopan parlamentin kanssa joulukuussa 2020, mikä mahdollisti asiaan liittyvän EU-tason lainsäädännön voimaantulon. Yhtä tärkeää on kuitenkin, että jäsenvaltiot toteuttavat pikaisesti omien perustuslaillisten menettelyjensä mukaisesti omia varoja koskevan päätöksen hyväksymismenettelyt, jotta komissio voi hankkia markkinoilta luototusta tämän välineen mukaisien ohjelmien rahoittamiseksi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK jakaa tiedonannossa ilmaistun näkemyksen, että sisämarkkinoiden jatkuva toimivuus kaikilta osin on olennaisen tärkeää vuotuisen kestävän kasvun strategian 2021 tehokkaan toteuttamisen ja Euroopan elpymis- ja palautumisvälineen täytäntöönpanon onnistumisen kannalta. Tämä koskee erityisesti henkilöiden ja tavaroiden vapaan liikkuvuuden häiriöiden estämistä. ETSK suhtautuukin myönteisesti 12. lokakuuta 2020 annettuun neuvoston suositukseen yhteisestä ja koordinoidusta lähestymistavasta vapaan liikkuvuuden rajoittamiseen nähden (3). Avointen rajojen säilyttäminen, mihin kuuluu pidättyminen rajavalvontatoimenpiteistä Schengen-alueella, on keskeinen kysymys sekä selviytymis- ja palautumiskyvyn lisäämistä ja parantamista että eurooppalaisen solidaarisuuden ja identiteetin tukemista ajatellen. Jäsenvaltioiden ei pidä ottaa käyttöön sääntelyä, jolla – suoraan tai epäsuorasti – rajoitetaan vapaata liikkuvuutta, ellei sitä koordinoida EU:n tasolla. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK katsoo, että toimenpiteet yritysystävällisen toimintaympäristön vahvistamiseksi antavat yksityissektorille mahdollisuuden täyttää tehtävänsä strategian tavoitteiden saavuttamisessa. Tällaisia toimia voisivat olla pk-yritysten hallinnollisen taakan keventäminen, uusien yritysten markkinoillepääsyn esteiden madaltaminen, tarvittavien taitojen puutteen ratkaiseminen, liiketoimintojen rahoituksen helpottaminen ja sääntöjen mukauttaminen uudenlaisiin taloudellisiin riskeihin. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Ekologinen kestävyys, tuottavuus, oikeudenmukaisuus ja makrotalouden vakaus, jotka ovat vuotuisessa kestävän kasvun strategiassa 2021 määritettyjä keskeisiä ulottuvuuksia, ovat eurooppalaisen ohjausjakson ytimessä ja pysyvät jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien ohjaavina periaatteina. Samalla ETSK huomauttaa, että EU-ohjausjakson yhteydessä aiempina vuosina annettuja neuvoston suosituksia on tarkasteltava uudelleen siltä osin kuin on kyse niiden toteutettavuudesta pandemian aiheuttamassa taloudellisessa ja sosiaalisessa tilanteessa. |
| --- | --- |

2.6

3.   Euroopan elpymis- ja palautumistukiväline – Kohti kilpailukykyistä kestävyyttä

| 3.1 | Elpymis- ja palautumistukivälineestä, joka on Next Generation EU -aloitteen keskeinen osa, odotetaan tulevan yksi tärkeimmistä talouden elpymisen työvälineistä. Välineen tehokas hyödyntäminen voisi lisätä BKT:tä 2 prosenttia vuoteen 2024 mennessä ja luoda 2 miljoonaa uutta työpaikkaa (4). ETSK korostaa silti, että vaikka väline on tarkoitettu lyhyellä aikavälillä ensisijaisesti elpymiseen sekä selviytymiskyvyn palauttamiseen ja parantamiseen, sen päätehtävänä tulisi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä olla vihreän siirtymän ja digitalisaation tukeminen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Synergian varmistamiseksi jäsenvaltiot voivat tietyin edellytyksin yhdistää eri välineistä, erityisesti EU:n koheesiopolitiikan rahastoista sekä elpymis- ja palautumistukivälineestä, saatavaa rahoitusta. Tässä yhteydessä on myös tarpeen parantaa jäsenvaltioiden kykyä hyödyntää unionin varoja muun muassa asianmukaisilla mekanismeilla, jotka koskevat oikeusvaltiota ja hyvää hallintotapaa, korkealaatuista julkishallintoa ja tehokasta korruption torjuntaa, ja mukauttaa eurooppalainen ohjausjakso välineen aktivointiin, mihin sisältyy kansallisen uudistusohjelman linkittäminen elpymis- ja palautumissuunnitelmaan yhdessä ja samassa yhdennetyssä asiakirjassa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti puolen vuoden välein päivitettävän tulostaulun käyttöönottoon osana välinettä. ETSK katsoo, että tämä lisää avoimuutta, mikä voisi kasvattaa merkittävästi jäsenvaltioiden välistä luottamusta. Se auttaa myös seuraamaan varojen jakautumista ja käyttöä sekä yleistämään hyviä käytäntöjä maista, missä varoja hyödynnetään. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Samalla ETSK panee merkille mahdollisen riskin siitä, että jäsenvaltiot voivat käyttää elpymis- ja palautumistukivälineestä peräisin olevia varoja talousarviomenoihin, jotka eivät liity meneillään olevaan kriisiin. Komitea suosittaakin, että niiden tarkoituksenmukaista käyttöä valvotaan tiukasti. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK katsoo, että Next Generation EU -aloite on laadittu ja hyväksytty oikeassa muodossa ja hyvissä ajoin. Rahoitustuen avulla varmistetaan talouden elpyminen ja autetaan EU:ta toipumaan nykyisestä kriisistä vahvempana ja iskunkestävämpänä infrastruktuuriin, koulutukseen ja ilmastokriisistä selviytymiseen kohdennettavilla julkisilla investoinneilla. On kuitenkin huomattava, että elpymis- ja palautumistukivälineen ohjelmien rahoittamiseksi otetut lainat on aikanaan maksettava takaisin. Komission asiakirjassa voitaisiin käsitellä toista skenaariota suunnitelman rahoittamiseksi ottaen huomioon tulevien kriisien mahdollisuus. ETSK myöntää kuitenkin myös, että infrastruktuuriin ja koulutukseen tarvitaan julkisia investointeja, jotta pystytään varmistamaan taloudellinen, sosiaalinen ja ekologinen kestävyys tuleville sukupolville. Tämä on kaiken lisäksi perusta vaurauden, tulojen ja kilpailukyvyn turvaamiselle pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

3.5

4.   Vihreä siirtymä

| 4.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että covid-19-pandemian aiheuttamia haasteita käsitellään asianmukaisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä. Tämä tarkoittaa sitä, että covid-19-pandemian maailmanlaajuiseen haasteeseen liittyvästä levottomuudesta huolimatta jatketaan aiemmin ilmoitettuja pyrkimyksiä kohti kestävämpää ja osallistavampaa talousmallia, kestävän kehityksen tavoitteita ja erityisesti siirtymistä vihreään kasvuun. Siirtyminen Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan tarjoaa erityisen tilaisuuden kehittää yrityksiä yhteisötalouden mallin pohjalta. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK tukee tässä yhteydessä unionin toimielinten kantaa, jonka mukaan kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa on käytettävä vähintään 37 prosenttia määrärahoista ilmastotavoitteisiin liittyviin menoihin. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK korostaa, että ekologisen siirtymän onnistumisen ehdottomana edellytyksenä on, että kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat ovat oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin puitteissa ehdotettujen alueellisten oikeudenmukaista siirtymää koskevien suunnitelmien mukaisia. |
| --- | --- |

4.3

5.   Digitalisaatio ja tuottavuus

| 5.1 | ETSK kannattaa sitä, että kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa asetetaan digitalisaatioon liittyville menoille 20 prosentin vähimmäistaso. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Samalla komitea varoittaa luokittelemasta digitalisaatiota puhtaasti tuottavuutta lisääväksi välineeksi. Digitalisaation olisi osaltaan parannettava kaikkien EU:n asukkaiden laajassa merkityksessä ymmärrettyä koulutusta, elämänlaatua ja poliittista, sosiaalista ja kulttuurista osallistumista. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK yhtyykin komission tiedonannossa ilmaisemaan näkemykseen, jonka mukaan olisi edistettävä yhtäläisiä mahdollisuuksia käyttää digitaalista infrastruktuuria, laitteita ja taitoja. ETSK:n mielestä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota digitaaliteknologian saatavuuden ja digitaalisten taitojen edistämiseen ikääntyneiden, vammaisten ja syrjäytymisvaarassa olevien henkilöiden osalta. ETSK katsoo niin ikään, että digitalisaation yhtenä tavoitteena tulisi olla laajakaistaisen internetin yleisen saatavuuden takaaminen kaikille EU:n asukkaille ilmaisena julkisena palveluna. |
| --- | --- |

5.3

6.   Oikeudenmukaisuus

| 6.1 | Covid-19-pandemia on tuonut esiin kiireellisten toimien tarpeen sosiaalisen oikeudenmukaisuuden vahvistamiseksi. Kriisi todennäköisesti pahentaa sosiaalista eriarvoisuutta, kuten epäsuhtaa varallisuudessa ja tuloissa sekä eroja terveydenhuollon ja koulutuksen saatavuudessa, asumistilanteessa ja elinajanodotteessa. Monet EU:n kansalaiset kokevat vuonna 2021 lisääntyvää köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä sekä pelkoa tulevasta ja hyvinvoinnin menetyksestä. Tässä yhteydessä on ratkaisevan tärkeää varmistaa talouden elpymisen hyötyjen tasapainoinen jakautuminen, mikä paitsi parantaa sosiaalista oikeudenmukaisuutta myös vakauttaa kysyntää talouden elpymisen ennakkoedellytyksenä. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Meitä koetteleva kriisi olisi myös nähtävä mahdollisuutena muokata Euroopan sosioekonomista mallia. Elpymis- ja palautumistukivälineellä olisi edistettävä eurooppalaista taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen mallia, joka perustuu sosiaaliseen osallisuuteen sekä laadukkaiden työpaikkojen luomiseen ja tukemiseen (5). |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Strategiassa kiinnitetään liian vähän huomiota sosiaalisiin kysymyksiin. Tämä koskee erityisesti sitä, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari on kiireellisesti pantava täytäntöön johdonmukaisesti myös jäsenvaltioiden tasolla, ja jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimia yhtäläisten mahdollisuuksien, osallistavan koulutuksen, oikeudenmukaisten työolojen ja -ehtojen, yleishyödyllisten palvelujen yleisen saatavuuden ja kohtuuhintaisuuden sekä asianmukaisen sosiaalisen suojelun varmistamiseksi. Pyrkimykset siirtyä nopeasti kohti vihreää ja digitaalista taloutta eivät näet saa johtaa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen lisääntymiseen entisestään. Sen vuoksi taloudellisten vaikutusten tiivis seuranta ei riitä tehokkaaksi reaktioksi covid-19-pandemian seurauksiin. Onkin seurattava myös sosiaalisia indikaattoreita, eikä pelkästään työllisyyden vaan myös sosiaalisen syrjäytymisen, kasvavien erojen ja syrjinnän osalta. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Kriisi on osoittanut, kuinka tärkeää on säilyttää nykyiset työpaikat, luoda uusia työpaikkoja ja vahvistaa sosiaalisen suojelun järjestelmiä. Miljoonat ilman sosiaaliturvaa työskentelevät ihmiset ovat menettäneet toimeentulonsa. Sen vuoksi tarvitaan uudistuksia, jotka johtavat laadukkaampaan ja turvatumpaan työllisyyteen ja työllisyyden tukiohjelmien ylläpitämiseen ja kehittämiseen. ETSK kannattaa yleisiä tavoitteita eli sitä, että tarvitaan tehokkaampia toimia palkkojen lähentämiseksi ja riittävien vähimmäispalkkojen määrittämiseksi jäsenvaltioissa sekä kollektiivisten neuvottelumenettelyjen ja työmarkkinaosapuolten aseman vahvistamiseksi kaikkialla EU:ssa kansallisten työmarkkinasuhdejärjestelmien mukaisesti. Komissio on esittänyt ehdotuksensa direktiiviksi, jolla pyritään edistämään kyseisiä tavoitteita, ja ETSK valmistelee parhaillaan ehdotusta koskevaa lausuntoaan. ETSK peräänkuuluttaa myös riittävän tasoista turvaa ja ihmisarvoista elämää työpaikkansa menettäneille. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti tiedonannossa esitettyihin toimiin, joilla pyritään lisäämään sosioekonomista yhteenkuuluvuutta ja edistämään nuorten, naisten, riskiryhmiin kuuluvien ihmisten ja syrjäytymisvaarassa olevien työllistymistä. Komitea korostaa kuitenkin, että tässä asiassa tarvitaan vieläkin enemmän tarmoa, rohkeampia ja konkreettisempia aloitteita ja kannustimia toimintaan ja kaikkien sidosryhmien tukemista. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | ETSK tähdentää huolestuneena, että strategiassa kiinnitetään riittämättömästi huomiota nuorten nykyiseen sosioekonomiseen tilanteeseen, mukaan lukien perheen perustamisen kaltaisten keskeisten elämänratkaisujen lykkääminen, mikä voi vaikuttaa kielteisesti EU:n tulevaan kehitykseen. Komitea kehottaakin panemaan pikaisesti täytäntöön vahvistetun nuorisotakuujärjestelmän ja siihen liittyvät aloitteet, joilla varmistetaan, että nuoret pääsevät paremmin työmarkkinoille ja saavat käyttöönsä erilaisia tukimuotoja. Muussa tapauksessa, ja kokonaan ”Next Generation EU” -ajattelun vastaisesti, voi tuloksena olla nk. koronaviruspandemiasukupolvi, joka ei koskaan saavuta täyttä potentiaaliaan. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Toinen ryhmä, johon kriisi vaikuttaa erityisen voimakkaasti, ovat ikääntyneet työntekijät, jotka työnnetään pois työmarkkinoilta. Tämä paitsi heikentää sukupolvien välistä sosiaalista tasapainoa myös vaikuttaa kielteisesti sosiaaliturvajärjestelmiin niin nyt kuin vastaisuudessa. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | ETSK suhtautuu myönteisesti strategiassa ilmaistuun aikomukseen edistää lähentymistä ja parantaa alueiden selviytymis- ja palautumiskykyä alueellisten erojen vähentämiseksi. On kuitenkin huolestuttavaa, että oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa varten osoitetut määrärahat ovat suppeat verrattuna Euroopan komission alkuperäiseen ehdotukseen, varsinkin kun tarvitaan suoria julkisia investointeja sekä korvaavien teollisuudenalojen ja uusien yritysten perustamista alueilla, joihin ilmastonmuutos vaikuttaa eniten. ETSK korostaa tässä yhteydessä myös tarvetta mukauttaa valtiontukisääntöjä pätevästi. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | ETSK katsoo, että strategiassa ehdotetun vision toteuttaminen saattaa jäädä vaille täyttä hyväksyntää ja ymmärrystä, koska ei ole olemassa uusia hallintomekanismeja, joiden avulla kansalaiset ja yritykset sekä paikallis- ja aluetason julkiset ja yksityiset toimijat voisivat osallistua aloitteellisesti paikallistason ongelmien määrittelyyn ja ratkaisemiseen. Vuoden 2001 valkoisessa kirjassa esitetyssä eurooppalaisessa yhteishallinnointimallissa määritetyt arvot voisivat olla tässä suhteessa hyödyllisiä. |
| --- | --- |

6.9

7.   Makrotalouden vakaus

| 7.1 | ETSK kannattaa sellaista tasapainoista lähestymistapaa julkisen talouden pohjan kestävyyden ja talouskehityksen edistämisen välillä, jota toteutetaan aktiivisella julkisten investointien politiikalla ja julkisten hankintojen järjestelmällä, jossa otetaan huomioon sosiaaliset tavoitteet. Taloudellisen ja sosiaalisen elpymisen sekä vihreän siirtymän ja digitalisaation onnistuminen riippuu yksityisten investointien lisäksi myös riittävästä julkisesta rahoituksesta. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Julkisen talouden vakauden varmistamiseksi tulisi ETSK:n mielestä parantaa nykyisten välineiden tehokkuutta ja ottaa käyttöön uusia välineitä sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla veronkierron, pimeän työn, työntekijöiden oikeuksia riittämättömästi suojelevien työn eri muotojen liikakäytön, harmaan talouden, rahanpesun ja korruption torjumiseksi myös monikansallisten yhtiöiden osalta. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Tarvitaan jatkuvaa finanssipolitiikkaa, jolla tuetaan luottamuksen lisäämistä, puututaan eriarvoisuuteen ja vältetään uusia riskejä. ETSK varoittaakin poistamasta tukitoimenpiteitä, kuten yleistä poikkeuslauseketta, liian aikaisin. Jos yleinen poikkeuslauseke on voimassa vain vuoden 2021 loppuun asti, jäsenvaltioiden on asteittain supistettava alijäämiään vuodesta 2022 alkaen. Elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa myönnettävät lainat tarjoavat jäsenvaltioille yhtäältä mahdollisuuden vauhdittaa kasvua ja maksuvalmiutta talouksissaan, mikä kuitenkin toisaalta kasvattaa julkisen talouden alijäämää. Tämä luo ristiriitaisen tilanteen, jossa mahdollisuutta laajentaa kasvukapasiteettia elpymis- ja palautumistukivälineen lainojen turvin voidaan rajoittaa, jos jäsenvaltioiden edellytetään samanaikaisesti toteutettavan lisätoimenpiteitä julkisen taloutensa vakauttamiseksi. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Tässä yhteydessä ja ottaen huomioon, että nämä lainat ovat poikkeuksellisissa olosuhteissa toteutettava poikkeuksellinen toimenpide, voi olla hyödyllistä ottaa käyttöön erityisiä sääntöjä niiden kohtelusta EU:n finanssipoliittisessa kehyksessä esimerkiksi siten, että niitä ei oteta huomioon kulloisenkin jäsenvaltion julkisen talouden alijäämänä. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | ETSK ehdottaa lisäksi, että annetaan uusia finanssipoliittisia sääntöjä, joissa otetaan huomioon pandemian jälkeinen taloudellinen ja sosiaalinen todellisuus. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | ETSK kannattaa varauksetta tiedonannossa ilmaistua tarvetta varmistaa laadukas ja tehokas julkishallinto ja yleiseen etuun liittyvät julkiset palvelut, mutta toteaa, että tämä edellyttää eräissä jäsenvaltioissa kunnollisten ja vakaiden työolojen ja -ehtojen varmistamista. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | Kriisistä irtautumisen kustannuksiin liittyvät julkisen talouden alijäämät varjostavat niiden jäsenvaltioiden näkymiä unionin yhteisen valuutan omaksumisesta, jotka eivät vielä ole ottaneet sitä käyttöön, ja heikentävät osaltaan luottamusta euroon. ETSK katsookin, että euroalueeseen liittymisen kriteerejä sekä toimenpiteitä euron vakauttamiseksi suhteessa muihin johtaviin valuuttoihin ja kryptovaluuttoihin on tarkasteltava uudelleen. |
| --- | --- |

7.7

8.   Eurooppalaiset lippulaivahankkeet

| 8.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aikomukseen määritellä yhteisiä koordinoituja eurooppalaisia lippulaivahankkeita ja siihen, että komissio kannustaa voimakkaasti jäsenvaltioita sisällyttämään nämä aloitteet kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiinsa. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Samalla ETSK kehottaa tarkistamaan ehdotettuja aloitteita, jotta niissä otettaisiin kattavammin huomioon siirtymän sosiaaliset näkökohdat ja edistettäisiin paremmin YK:n vahvistamien vuoteen 2030 ulottuvien kestävän kehityksen tavoitteiden ja Euroopan komission vuosiksi 2019–2024 asettamien kuuden ensisijaistavoitteen (6) saavuttamista. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Lisäksi ETSK ehdottaa, että eurooppalaisten lippulaivahankkeiden luetteloa täydennetään yhteisötalouden kehittämisellä yhteisötaloutta koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman yhteydessä sekä toimenpiteillä, joilla edistetään kohtuuhintaisten ja korkealaatuisten terveydenhuoltojärjestelmien ja sosiaalipalvelujen yhtäläistä käytettävyyttä, ottaen huomioon palvelujen toimittamiseen liittyvät paikalliset edellytykset. |
| --- | --- |

8.3

9.   Kansalaisyhteiskunnan rooli, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja kansalaisvuoropuhelu

| 9.1 | Kriisin voittamiseksi ja Next Generation EU -aloitteen panemiseksi tehokkaasti täytäntöön unioni tarvitsee kaikkien kansalaistensa aktiivisen panoksen. ETSK onkin tyytyväinen siihen, että joulukuussa 2020 annetussa elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa on vihdoin vahvistettu, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten aito osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien laatimiseen on tärkeää. Asetuksen 18 artiklan 4 kohdan q alakohdassa säädetään, että kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa on oltava yhteenveto paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, nuorisojärjestöjen ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kuulemismenettelystä, joka on toteutettu suunnitelman valmistelua ja täytäntöönpanoa varten, sekä tiedot siitä, miten sidosryhmien panos on otettu huomioon suunnitelmassa. ETSK tähdentää työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden keskeistä roolia niin elpymis- ja palautumistukivälineen puitteisiin kuuluvien kuin muiden eurooppalaisen ohjausjakson osatekijöiden toiminnan suunnittelussa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että tiedonantoon on sisällytetty demokratia keskeisenä arvona strategiaan liittyen toteutettavissa toimissa. Samalla komitea toteaa, että sanamuoto on tältä osin oletuksen omainen eikä sitä ole otettu riittävästi huomioon suunnitelluissa toimissa, kuten niissä, jotka liittyvät eurooppalaisten lippulaivahankkeiden täytäntöönpanoon tai kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kumppaniroolin tunnustamiseen osallistavan demokratian keskeisinä toimijoina. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Kriisiin liittyvistä uhrauksista ja rajoituksista on paljon helpompi selviytyä, jos kansalaisyhteiskunnan organisaatiot osallistuvat muiden rinnalla laajasti kriisinhallintaan ja tiedotuskampanjoiden järjestämiseen erityisesti paikallis- ja aluetasolla. Paikallisten tiedotusvälineiden ja oppilaitosten olisi tuettava kansalaisyhteiskuntaa tässä asiassa. Jäsenvaltioita olisi kannustettava antamaan rahoitustukea tällaisiin toimiin, mahdollisuuksien mukaan myös EU:n rahastovaroja hyödyntäen. |
| --- | --- |

9.3

| 9.4 | ETSK kannustaa voimakkaasti jäsenvaltioita, alueita ja paikallisyhteisöjä soveltamaan käytännössä Euroopan komission ajamaa yhteiskehittämismallia laadittaessa politiikkoja, ohjelmia ja toimia yhdessä EU:n kansalaisten kanssa eikä niinkään näitä varten. |
| --- | --- |

9.4

| 9.5 | ETSK on toistuvasti kehottanut osallistamaan työmarkkinaosapuolet ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot tiiviimmin talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson prosessiin. Kumppanuusperiaatteen johdonmukainen noudattaminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien suunnittelussa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa on nyt kriisioloissa enemmän kuin koskaan ennakkoedellytys niiden täytäntöönpanon onnistumiselle. Erityisesti kriisin ensimmäisessä vaiheessa julkisen vuoropuhelun ja kuulemisen laatu heikentyi rajusti. Tämä on monissa tapauksissa johtanut laadultaan heikkoon lainsäädäntöön ja sen täytäntöönpanoon liittyviin vaikeuksiin erityisesti yrityksissä. Lisäksi ETSK kiinnittää huomiota siihen, että Euroopan komission tiedonannossa ei viitata kollektiiviseen neuvottelumenettelyyn. |
| --- | --- |

9.5

| 9.6 | Tästä syystä ja ottaen lisäksi huomioon jäsenvaltioista saadut tiedot valmisteltaessa päätöslauselmaa kansalaisyhteiskunnan roolista kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa ETSK kannattaa vankasti sitovan ehdollisuuden periaatteen vahvistamista virallisesti. Tämä periaate edellyttää, että julkinen valta ottaa kansalaisyhteiskunnan mukaan näiden suunnitelmien laadintaan ja täytäntöönpanoon EU:n tasolla määriteltyjen vähimmäisvaatimusten pohjalta. |
| --- | --- |

9.6

| 9.7 | ETSK korostaa myös, että on olennaisen tärkeää harjoittaa vuoropuhelua EU:n nuoren sukupolven – Next Generation EU:n – kanssa muun muassa nuorisojärjestöjen keralla käytävän kansalaisvuoropuhelun avulla. |
| --- | --- |

9.7

| 9.8 | Laajat EU:n kansalaispiirit eivät ymmärrä EU:n toimielimille ja elimille osoitetun komission tiedonannon kieltä, joten siitä on vaikea keskustella kansalaisyhteiskunnan organisaatioissa (7). ETSK ehdottaakin, että Euroopan komissio laatii täydentävän asiakirjan, jossa esitellään tiedonannon sisältö selkeämmin ja yleistajuisemmin. |
| --- | --- |

9.8

Bryssel 25. helmikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

1

(2)  COM(2020) 575 final

2

(3)  Covid-19: neuvosto hyväksyi suosituksen vapaaseen liikkuvuuteen vaikuttavien toimenpiteiden koordinoimiseksi

3

(4)  COM(2020) 575 final, s. 2

4

(5)  How good is your job?
  Measuring and assessing job quality (OECD, helmikuu 2016)

5

How good is your job?

Measuring and assessing job quality

(6)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024_fi

6

(7)  Asiakirja COM(2020) 698 final käy positiiviseksi esimerkiksi yleistajuisesta kielenkäytöstä komission tiedonannoissa.

7

---

| 30.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 155/52 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 155/52

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi brexit-mukautusvarauksen perustamisesta”

(COM(2020) 854 final – 2020/0380 (COD))

(2021/C 155/08)

| Yleisesittelijä: | Florian MARIN |
| --- | --- |

Yleisesittelijä:

Florian MARIN

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 18. tammikuuta 2021
  Eurooppa-neuvosto, 20. tammikuuta 2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 175 artiklan kolmas kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.2.2021 |
| Täysistunnon nro | 558 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 242/0/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 18. tammikuuta 2021

Eurooppa-neuvosto, 20. tammikuuta 2021

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 175 artiklan kolmas kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen täysistunnossa

24.2.2021

Täysistunnon nro

558

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

242/0/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK katsoo, että brexit on erittäin monimutkainen ja hankala toteuttaa. EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimuksen (1) ansiosta taloudelliset ja sosiaaliset vahingot ovat osin lievempiä kuin sopimuksettomassa erossa, mutta tulevia taloudellisia ja rahallisia menetyksiä on hyvin vaikea arvioida määrällisesti näin varhaisessa vaiheessa. On selvää, että tarvitaan kohdennettuja ja nopeita toimia taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten lieventämiseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan keskinäisen taloudellisen, sosiaalisen ja kaupallisen riippuvuussuhteen olemassaolo kyseenalaistetaan suurelta osin uudessa kumppanuudessa. ETSK toteaa, että jo nyt on havaittavissa rajat ylittävään liikkumiseen kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia sekä tavara- ja palvelukaupan esteitä. Tämä voi johtaa työpaikkojen menetyksiin ja yritysten, erityisesti pk-yritysten, konkursseihin. Tämänhetkisessä mukautumisvaiheessa on olennaisen tärkeää osoittaa enemmän joustavuutta ja ymmärrystä EU:n sidosryhmiä kohtaan. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kannattaa brexit-mukautusvarauksen (2) (jäljempänä ”varaus”) perustamista monivuotisen rahoituskehyksen (3) mukaisten EU:n talousarvion enimmäismäärien ulkopuolisiin erityisrahoitusvälineisiin. ETSK katsoo, että yhteenkuuluvuus ja yhteisvastuu jäsenvaltioiden välillä ovat EU:n perusarvoja, ja kannattaa varauksen soveltamista takautuvasti heinäkuusta 2020. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Työntekijöiden oikeudet on suojattava välittömästi, ja neuvotteluja pätevyyden vastavuoroisesta tunnustamisesta on jatkettava. ETSK kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ryhtymään välittömästi toimiin tiedotuskampanjoiden järjestämiseksi, jotta kansalaiset saataisiin tietoisiksi uusista säännöistä. Tiedotuskampanjan onnistuminen edellyttää, että työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta otetaan siihen täysipainoisesti mukaan. Ammattiliitoilla, työnantajajärjestöillä ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on olennaisen tärkeä rooli vahvan taloudellisen ja sosiaalisen kumppanuuden rakentamisessa Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK esittää, että kalastusalaa varten olisi suunniteltava täysin erillinen oma varauksensa, josta tuetaan vain tätä alaa. Erityistä huomioita olisi kiinnitettävä muihinkin aloihin, kuten matkailuun ja maatalouteen. Lisäksi olisi harkittava asianmukaisia infrastruktuuri-investointeja ja tuen antamista niille EU:n kansalaisille, jotka palaavat kotimaahansa brexitin jälkeen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK ennakoi pitkällisiä keskusteluja sidosryhmien välillä siitä, kuka saa suurimman siivun varauksesta, ja katsoo, että lisävaroja olisi myönnettävä välittömästi. ETSK pyytääkin lainsäätäjiä korottamaan ehdotettua enimmäismäärää. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa kaikkia jäsenvaltioita toimimaan vastuullisesti ja ohjaamaan käytettävissä olevat varat niille alueille, yrityksille, työntekijöille ja kansalaisille, jotka tarvitsevat niitä eniten. Muutoin tällaisen varauksen tausta-ajatuksena oleva yhteisvastuu voitaisiin kyseenalaistaa ja välineen onnistuminen olisi epävarmaa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Ehdotuksen 5 artiklan 1 kohdan a alakohta olisi muutettava kuulumaan seuraavasti: ”toimenpiteet, joilla autetaan yrityksiä, työntekijöitä heidän pyrkiessään hankkimaan muutoksen edellyttämiä uusia taitoja ja vaihtamaan työpaikkaa sekä paikallisyhteisöjä, joihin eroaminen vaikuttaa haitallisesti”. Lisäksi 5 artiklan 1 kohdan d alakohta olisi muutettava kuulumaan seuraavasti: ”toimenpiteet työpaikkojen turvaamisen ja työllisyyden tukemiseksi, mukaan lukien lyhennetyn työajan järjestelmien, uudelleenkoulutuksen ja ammatillisen koulutuksen avulla aloilla, joihin vaikutus kohdistuu”. Liitteessä II olevaa indikaattoria 15.4 olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Tukikelpoisuusaikaa voitaisiin pidentää vielä kahdella vuodella, jotta varmistettaisiin, että jäsenvaltioilla on riittävästi aikaa käyttää oma osuutensa varauksesta ja selviytyä Yhdistyneen kuningaskunnan erosta aiheutuneista häiriöistä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK katsoo, että pieni osuus varauksesta olisi korvamerkittävä mahdolliseen uuteen hallinnointijärjestelmään liittyvän teknisen avun antamiseen. ETSK on kuitenkin vahvasti sitä mieltä, että valtaosa varauksesta olisi kohdennettava työllisyyden ja taloudellisen toiminnan tukemiseen. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Uudet tullimenettelyt, sääntelytaakka ja kuljetuskustannusten nousu koskettavat erityisesti pk-yrityksiä. Koska pk-yrityksillä ei useinkaan ole hallinnollista ja oikeudellista kapasiteettia toteuttaa täysimittaista varautumissuunnitelmaa, ETSK peräänkuuluttaa erityisesti niille suunnattuja tukitoimia. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK suosittaa, että käytetään yksinkertaistettua kustannusvaihtoehtoa aina kun mahdollista ja yhteisymmärryksessä Euroopan komission kanssa. Yksinkertaistetut säännöt ja byrokratian vähentäminen täytäntöönpanoprosessissa nopeuttavat rahoitusvarojen jakamista. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK kehottaa perustamaan jokaiseen jäsenvaltioon seurantakomitean, jonka päätehtävänä on torjua täytäntöönpanoprosessissa mahdollisesti ilmeneviä riskejä ja varmistaa kansalaisyhteiskunnan virallinen osallisuus prosessissa. Seurantakomiteassa tulisi olla varauksen täytäntöönpanoon osallistuvien työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen ja viranomaisten edustajia. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK ehdottaa, että hallinnointia selkeytetään nimeämällä erikseen varauksen hallinnointielin. Euroopan komission tulisi turvata tasapuoliset toimintaedellytykset jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK kehottaa luomaan tulosten väliarviointikehyksen, joka perustuu jäsenvaltioiden asettamiin, Euroopan komission vuosittain arvioimiin erityisiin tulosindikaattoreihin. Komitea katsoo, että käytettävissä olevien varojen vajaakäyttö voimistaa brexitin taloudellisia ja sosiaalisia haittavaikutuksia samassa suhteessa. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin liittyvien kumppanuutta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen (4) sisällyttäminen varauksen hallinnointiin antaa sidosryhmille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille elintärkeän roolin välittäjätahoina. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | ETSK ehdottaa lisäksi, että Euroopan komissio esittää arvionsa varauksen vaikuttavuudesta, tehokkuudesta ja lisäarvosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle kolmen kuukauden kuluessa asetetusta määräajasta. |
| --- | --- |

1.17

2.   Johdanto

| 2.1 | EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimus on nyt allekirjoitettu neljä vuotta kestäneiden neuvottelujen jälkeen. Siinä sovitaan tulevasta kumppanuudesta. Sopimuksessa on kolme uutta pilaria:






  — | vapaakauppasopimus |
| --- | --- | --- |

2.1

—

vapaakauppasopimus

| — | uusi kumppanuus kansalaisten turvallisuuden parantamiseksi |
| --- | --- |

—

uusi kumppanuus kansalaisten turvallisuuden parantamiseksi

| — | horisontaalinen sopimus hallinnosta. |
| --- | --- |

—

horisontaalinen sopimus hallinnosta.

| 2.2 | Vaikka pelin tärkeimmät säännöt on nyt vahvistettu, kansalaisten ja yritysten täytyy vielä sopeutua uuteen tilanteeseen ja tutustua uusiin rajoituksiin ja alakohtaisiin haasteisiin yksityiskohdittain. Tulevia taloudellisia ja rahallisia tappioita on hyvin vaikea arvioida määrällisesti näin varhaisessa vaiheessa, mutta on selvää, että tarvitaan kohdennettuja ja nopeita toimia kielteisten taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten lieventämiseksi. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Brexit on todellakin hyvin monimutkainen ja vaikea toteuttaa. Jäsenvaltiot saattavat joutua tehostamaan valvontatoimenpiteitä merellä, satamissa ja lentoasemilla, jotta ne voivat suorittaa täydentävää seurantaa ja tehdä lisätarkistuksia antaessaan todistuksia ja myöntäessään tuotteille lupia sekä huolehtia sijoittautumisvaatimusten, terveys- ja kasvinsuojelusääntöjen ja merkintäsääntöjen noudattamisesta. Niiden on ehkä myös harkittava erityisiä tiedotuskampanjoita siitä, mitä seurauksia erosta on kansalaisille ja yrityksille, ja pidettävä niitä ajan tasalla. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Uudet tulli- ja sääntelytarkastukset aiheuttavat viivästyksiä ja lisäkustannuksia, mikä johtaa usein häiriöihin hankintaketjuissa. Uudet säännöt ja vaatimustenmukaisuusedellytykset vaikuttavat tavanomaisiin liiketoimintakäytäntöihin jo nyt ja etenkin kuluvana vuonna, jona suurin osa haittavaikutuksista todennäköisesti ilmenee. Nyt sovellettavat uudet verot, kuten alv, voivat haitata taloudellisia suhteita ja liikekumppanuuksia. Jotta brexitin kielteiset vaikutukset EU:n talouteen jäisivät mahdollisimman pieniksi, on varmistettava kaikkien sidosryhmien eli EU:n, jäsenvaltioiden, työnantajien, ammattiliittojen, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden jne. aktiivinen osallistuminen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Toistaiseksi ei myöskään ole selvää, miten pätevyyden vastavuoroinen tunnustaminen toteutetaan, miten tiedonkulku varmistetaan tai mitä sääntöjä palvelualaan sovelletaan. Jatkoneuvotteluja kaivataan kipeästi, ja niissä on pyrittävä toteuttamiskelpoisiin ratkaisuihin, jotka hyödyttävät molempia osapuolia. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Toisaalta on totuttava siihen, että kyse on nyt kahdesta eri markkina-alueesta ja kahdesta eri sääntely- ja oikeusalueesta. Muutos asettaa huomattavan esteen kaikille sidosryhmille ja vaikuttaa yhtä lailla julkishallintoon, kansalaisiin kuin yrityksiinkin. EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan keskinäisen taloudellisen, sosiaalisen ja kaupallisen riippuvuussuhteen olemassaolo kyseenalaistetaan suurelta osin uudessa kumppanuudessa. Jo nyt on havaittavissa rajat ylittävään liikkumiseen kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia sekä tavara- ja palvelukaupan esteitä. Tämä voi johtaa työpaikkojen menetyksiin ja yritysten, erityisesti pk-yritysten, konkursseihin. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Asetusehdotuksessa täsmennetään, mitkä ovat tukikelpoisia julkisia menoja. Niitä ovat muun muassa toimenpiteet yritysten ja paikallisyhteisöjen auttamiseksi, toimenpiteet työllisyyden tukemiseksi, mukaan lukien uudelleenkoulutuksen ja ammatillisen koulutuksen avulla, työllisyyden turvaaminen, sertifiointi- ja hyväksymisjärjestelmien suunnittelu, viestintä ja tiedotus sekä rajavalvonnan toimivuuden tukeminen. |
| --- | --- |

2.7

3.   Yleisiä huomioita

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimukseen, joka allekirjoitettiin aivan siirtymäkauden viime hetkillä. Siinä sovitaan tulevista suhteista ja suojellaan samalla EU:n sisämarkkinoiden eheyttä sekä taataan oikeusvarmuus ja tasapuoliset toimintaedellytykset. Sopimus auttaa välttämään suurimman osan sopimuksettoman eron taloudellisista ja sosiaalisista vahingoista, ja sen voidaan katsoa olevan EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan suhteen alkuvaiheen päätöspiste. Viranomaisten tulisi osoittaa enemmän joustavuutta ja ymmärrystä EU:n sidosryhmiä kohtaan tämänhetkisessä mukautumisvaiheessa. EU:n ja jäsenvaltioiden olisi kuitenkin kiinnitettävä erityistä huomiota sisämarkkinoiden ja niillä sovellettavien työ-, sosiaali- ja ympäristö- ja elintarvikenormien suojeluun, jotta vältytään markkina-aseman väärinkäytön riskeiltä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Sopimus tavarakaupan tullittomuudesta, kun tavarat noudattavat alkuperäsääntöjä, ja pääoman yleisestä vapaasta liikkuvuudesta ovat merkittäviä saavutuksia. ETSK on kuitenkin huolissaan siitä, että henkilöiden liikkuvuudesta (30. kesäkuuta 2021 alkaen) ja palvelujen liikkuvuudesta ei ole vielä sovittu. Lisäksi brexit tapahtuu samaan aikaan kuin covid-19-kriisi, joka on jo lisännyt työttömyyttä ja alentanut tuloja. ETSK on myös erittäin huolissaan siitä, että sosiaalisen epätasa-arvon kasvu on tullut yhä näkyvämmäksi eri puolilla EU:ta, ja toistaa, että ”Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpano on asetettava etusijalle koheesiopolitiikassa” (5). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK katsoo, että komissio on valinnut tarkoituksenmukaisen välineen, joka pannaan täytäntöön ja jota hallinnoidaan komission ja jäsenvaltioiden yhteistyöllä. Asetuksella varmistetaan sääntöjen selkeä ja yhdenmukainen soveltaminen kaikissa jäsenvaltioissa sekä yhteiset raportointivelvoitteet ja määräajat. Näin turvataan tasapuoliset toimintaedellytykset jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK kannattaa brexit-mukautusvarauksen perustamista monivuotisen rahoituskehyksen mukaisten EU:n talousarvion enimmäismäärien ulkopuolisiin erityisrahoitusvälineisiin. Sen avulla on tarkoitus puuttua kielteisiin taloudellisiin ja sosiaalisiin seurauksiin kaikissa jäsenvaltioissa, tukea yrityksiä ja työllisyyttä pahiten kärsineillä aloilla ja auttaa alue- ja paikallisyhteisöjä. Brexitin kaltaiset yhteiset haasteet edellyttävät koordinoituja vastauksia, ja ETSK katsoo, että yhteenkuuluvuus ja yhteisvastuu jäsenvaltioiden välillä ovat EU:n perusarvoja. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Brexit-mukautusvarauksen on tarkoitus täydentää muita olemassa olevia varoja, jotka ovat käytettävissä Next Generation EU -ohjelmassa (6) ja monivuotisessa rahoituskehyksessä. Se on täysin uusi väline, josta on tarkoitus antaa tukea Yhdistyneen kuningaskunnan EU-eron kielteisten vaikutusten lieventämiseen ja jonka on samalla määrä lisätä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja suojella työllisyyttä. ETSK on jo aiemmin ehdottanut, että ”komissio harkitsisi sellaisen EU:n välineen luomista, jolla voidaan selviytyä vastaavista poliittisista tilanteista ja kriiseistä tulevaisuudessa” (7). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Ammattiliitoilla, työnantajajärjestöillä ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on olennaisen tärkeä rooli vahvan taloudellisen ja sosiaalisen kumppanuuden rakentamisessa Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK on tyytyväinen siihen, että kaikki jäsenvaltiot ovat tukikelpoisia ja että 80 prosenttia ennakkomaksumäärärahoista maksetaan jo vuonna 2021. Tämä on selkeä osoitus EU:n yhteisvastuusta ja koordinoidusta lähestymistavasta brexitin lyhyen aikavälin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Ehdotetussa jakomenettelyssä otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävän kaupan merkitys sekä kalastusalan merkitys, mutta ETSK katsoo, että nämä kaksi asiaa olisi pitänyt erottaa toisistaan. Komission ehdottama jakokaava merkitsee lähtökohtaisesti sitä, että kalastukseen liittyvän tekijän olisi oltava 600 miljoonaa euroa. ETSK esittää kuitenkin, että kalastusalaa varten olisi suunniteltava täysin erillinen oma varauksensa, josta tuetaan vain kalastusta. Erityistä huomioita olisi kiinnitettävä muihinkin aloihin, kuten matkailuun ja maatalouteen. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | On myös täysin selvää, että varaus on mukautusrahasto, jonka tarkoituksena on kompensoida brexitin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia. ETSK katsoo, että 5,4 miljardin euron varaus ei ole riittävä lieventämään brexitin haittavaikutuksia. ETSK:n mielestä lisävaroja olisikin myönnettävä välittömästi joko varaukseen suunnattavista lisämäärärahoista tai erikseen osoitettavista varoista. ETSK pyytää näin ollen lainsäätäjiä (parlamentti ja neuvosto) korottamaan ehdotettua enimmäismäärää. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK uskoo, että brexit vaikuttaa tiettyihin aloihin enemmän kuin toisiin. Muun muassa maatalouden ja matkailun pitäisi olla tärkeässä asemassa varauksessa ja päästä hyötymään käytettävissä olevista varoista. Matkailu on kärsinyt rajusti covid-19-kriisistä, ja brexit tuo alalle vielä uusia esteitä. Myös viljelijöihin kohdistuu vakavia vaikutuksia esimerkiksi Irlannissa tai Alankomaissa. |
| --- | --- |

3.10

4.   Erityisiä huomioita

| 4.1 | Osa jäsenvaltioista on jo ryhtynyt toteuttamaan kansallisia toimenpiteitä, joilla torjutaan brexitin kielteisiä vaikutuksia talouteen ja julkishallinnon menettelyihin. Varauksen soveltaminen takautuvasti heinäkuusta 2020 onkin tärkeä tukikeino. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Yli 4 miljoonaa EU:n kansalaista on saanut uuden oleskeluaseman Yhdistyneessä kuningaskunnassa (8), joten työntekijöiden oikeudet on suojattava välittömästi ja neuvotteluja pätevyyden vastavuoroisesta tunnustamisesta jatkettava. Jäsenvaltioiden olisi välittömästi ryhdyttävä järjestämään tiedotuskampanjoita, jotta voidaan parantaa kansalaisten tietoisuutta uusista säännöistä ja EU:n ponnisteluista sopimuksen laajentamiseksi. Tiedotuskampanjan onnistuminen edellyttää, että työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta otetaan siihen täysipainoisesti mukaan. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Olisi laadittava erityisiä tukijärjestelyjä, jotta brexitistä kärsivät alueet ja toimialat saisivat asianmukaista tukea. Kaikkien jäsenvaltioiden tulisi toimia vastuullisesti ja ohjata käytettävissä olevat varat niille alueille, yrityksille, työntekijöille ja kansalaisille, jotka tarvitsevat niitä eniten, eikä kohteisiin, joiden rahoittaminen on helpointa. Muutoin tällaisen varauksen tausta-ajatuksena oleva yhteisvastuu voitaisiin kyseenalaistaa ja välineen onnistuminen olisi epävarmaa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Tukikelpoisuusaikaa voitaisiin pidentää vielä kahdella vuodella, jotta varmistettaisiin, että jäsenvaltioilla on riittävästi aikaa käyttää oma osuutensa varauksesta ja selviytyä Yhdistyneen kuningaskunnan eron aiheuttamista häiriöistä. ETSK kehottaa kaikkia jäsenvaltioita harkitsemaan huolellisesti asianmukaisia infrastruktuuri-investointeja ja tuen antamista niille EU:n kansalaisille, jotka palaavat kotimaahansa brexitin jälkeen. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK katsoo myös, että osa varauksesta olisi pitänyt korvamerkitä mahdolliseen uuteen hallinnointijärjestelmään liittyvän teknisen avun antamiseen. Teknisen avun hyödyntäminen hallinnoinnissa, seurannassa, tiedotuksessa ja viestinnässä, valitusten ratkaisemisessa sekä valvonnassa ja tarkastuksissa auttaa varmistamaan välineen toimivuuden, parantamaan riskinhallintaa ja takaamaan, että jaetut rahoitusvarat käytetään tehokkaasti. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Eräät viranomaistahot, erityisesti ne, jotka edustavat Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävän kaupan tärkeimpiä tulo- ja lähtöpaikkoja, ovat jo tehneet huomattavia investointeja infrastruktuuriin ja henkilöstöön, mukaan lukien koulutukseen. Tämä koskee myös niitä jäsenvaltioita, joilla on erityinen suhde Yhdistyneeseen kuningaskuntaan matkailualalla. ETSK on kuitenkin vahvasti sitä mieltä, että valtaosa varauksesta olisi kohdennettava työllisyyden ja talouden toimijoiden tukemiseen. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Komission ehdotukseen sisältyy erityinen toimenpide, jolla lyhennetään pk-yritysten valvonta-aika viidestä kolmeen vuoteen rahoitusosuuden loppumaksun suorittamisen jälkeen. ETSK odottaa, että pk-yritykset kärsivät tilanteesta eniten, ja katsoo, merkittävä osa varauksesta olisi kohdennettava niille annettavaan taloudelliseen tukeen ja rahoitukseen, millä tähdätään viime kädessä työpaikkojen säilyttämiseen ja yritysten pitämiseen hengissä. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Uudet tullimenettelyt, sääntelytaakka ja kuljetuskustannusten nousu koskettavat erityisesti pk-yrityksiä. Tämä kaikki rasittaa niitä covid-19-pandemian jo aiheuttaman ylimääräisen taakan lisäksi, kun yritykset joutuvat kaikissa jäsenvaltioissa sopeutumaan hallitusten asettamiin rajoituksiin. Pk-yrityksillä ei useimmiten ole hallinnollista ja oikeudellista kapasiteettia täysimittaisen varautumissuunnitelman toteuttamiseen. ETSK pyytääkin siksi eniten kärsineiden pk-yritysten tukemiseen suunniteltuja erityistoimenpiteitä, joihin käytetään varaukseen kohdennettuja varoja. Jäsenvaltioita kannustetaan tukemaan pk-yrityksiä myöntämällä niille valtiontukia asetetuissa rajoissa. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK katsoo, että varausta voidaan yksinkertaisuuden vuoksi hallinnoida olemassa olevilla hallinnointijärjestelmillä. Yksinkertaistettua kustannusvaihtoehtoa on käytettävä aina kun mahdollista ja yhteisymmärryksessä Euroopan komission kanssa. Yksinkertaistetut säännöt ja byrokratian vähentäminen täytäntöönpanoprosessissa sekä ylimääräisen rahoitus- ja hallintotaakan välttäminen nopeuttavat rahoitusvarojen jakamista ja auttavat saamaan aikaan parempia tuloksia brexitin kielteisten vaikutusten lieventämisessä. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Koska varaus on täysin uusi väline ja brexitin todellista kielteistä vaikutusta on lähes mahdotonta arvioida, ETSK ehdottaa, että jokaiseen jäsenvaltioon perustetaan seurantakomitea. Seurantakomiteassa tulisi olla varauksen täytäntöönpanoon osallistuvien työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen ja viranomaisten edustajia. Komitean tulisi kokoontua ainakin kahdesti vuodessa arvioimaan, miten varaus on auttanut vähentämään brexitin haittavaikutuksia. Komitean tärkein tehtävä olisi torjua täytäntöönpanoprosessissa mahdollisesti ilmeneviä riskejä ja varmistaa kansalaisyhteiskunnan virallinen osallisuus prosessissa. Laajemmalle (järjestäytymättömälle) yhteiskunnalle olisi tiedotettava täytäntöönpanosuunnitelman etenemisestä, ja loppuraportissa olisi oltava tiivistelmä viestintätoiminnasta. Koordinointi EU:n tasolla olisi varmistettava, jotta turvataan tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla. Olisi myös varmistettava, että ETSK osallistuu tähän aktiivisesti yhdessä Euroopan parlamentin kanssa. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK ehdottaa, että varauksen hallinnointia selkeytetään. Olisi ennen kaikkea tärkeää nimetä varauksen hallinnointielin ja täsmentää, onko niitä mahdollisesti useampi kuin yksi. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Tarvitaan tulosten väliarviointikehys, joka perustuu jäsenvaltioiden asettamiin, Euroopan komission vuosittain arvioimiin erityisiin tulosindikaattoreihin. Näin voidaan seurata ja arvioida tarkasti täytäntöönpano- ja varainkäyttöprosessia sekä hahmottaa, mitkä jäsenvaltiot eivät käytä rahoitusvaroja tai missä jäsenvaltioissa edistyminen on vähäistä. Varojen vajaakäyttö voimistaa brexitin taloudellisia ja sosiaalisia haittavaikutuksia samassa suhteessa. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Kansalaisyhteiskunnan on saatava osallistua virallisesti täytäntöönpanoprosessiin. Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin liittyvien kumppanuutta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen sisällyttäminen varauksen hallinnointiin ”auttaa sidosryhmiä ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita toimimaan elintärkeässä roolissa välittäjäeliminä, jotka tuovat hankkeet lähemmäksi lopullisia edunsaajiaan” (9). Kumppanien valintaprosessin tulisi olla avoin ja selkeä, ja valituille organisaatioille olisi annettava riittävästi hyödyllistä tietoa. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Komissio ehdottaa varauksen vaikuttavuuden, tehokkuuden ja lisäarvon perinpohjaista arvioimista viimeistään 30. kesäkuuta 2026. Tästä olisi raportoitava parlamentille ja neuvolle vuotta myöhemmin. ETSK katsoo, että komissio voisi antaa kertomuksen parlamentille ja neuvostolle kolmen kuukauden kuluessa eli 30. syyskuuta 2026. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | ETSK katsoo, että ehdotuksen 5 artiklan 1 kohdan a alakohta olisi muutettava kuulumaan seuraavasti: ”toimenpiteet, joilla autetaan yrityksiä, työntekijöitä heidän pyrkiessään hankkimaan muutoksen edellyttämiä uusia taitoja ja vaihtamaan työpaikkaa sekä paikallisyhteisöjä, joihin eroaminen vaikuttaa haitallisesti”. Lisäksi 5 artiklan 1 kohdan d alakohta olisi muutettava kuulumaan seuraavasti: ”toimenpiteet työpaikkojen turvaamisen ja työllisyyden tukemiseksi, mukaan lukien lyhennetyn työajan järjestelmien, uudelleenkoulutuksen ja ammatillisen koulutuksen avulla aloilla, joihin vaikutus kohdistuu”. Liitteessä II olevaa indikaattoria 15.4 olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

4.15

Bryssel 24. helmikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Kauppa- ja yhteistyösopimus Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välillä (EUVL L 444, 31.12.2020, s. 14).

1

(2)  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus brexit-mukautusvarauksen perustamisesta (COM(2020) 854 final – 2020/0380 (COD)).

2

(3)  EU:n pitkän aikavälin budjetti 2021–2027 ja elpymispaketti.

3

(4)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 240/2014, annettu 7 päivänä tammikuuta 2014, Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa harjoitettavaa kumppanuutta koskevista eurooppalaisista käytännesäännöistä (EUVL L 74, 14.3.2014, s. 1).

4

(5)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta” (EUVL C 62, 15.2.2019, s. 90).

5

(6)  Next Generation EU.

6

(7)  ETSK:n lausunto ”Solidaarisuusrahaston muuttaminen – sopimukseton brexit” (EUVL C 14, 15.1.2020, s. 84).

7

(8)  Euroopan komissio – Kansalaisten oikeudet.

8

(9)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta” (EUVL C 62, 15.2.2019, s. 90).

9

---

| 30.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 155/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 155/58

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta sekä neuvoston direktiivin 2003/109/EY ja ehdotetun asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto] muuttamisesta”

(COM(2020) 610 final – 2020/0279(COD))

ja

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toiminnasta muuttoliikkeeseen ja turvapaikanhakuun liittyvissä kriisi- ja force majeure -tilanteissa”

(COM(2020) 613 final – 2020/0277(COD))

(2021/C 155/09)

| Esittelijä: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Esittelijä:

Dimitris DIMITRIADIS

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 11.11.2020
  Euroopan komissio, 27.11.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 8.2.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 25.2.2021 |
| Täysistunnon nro | 558 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 235/5/25 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 11.11.2020

Euroopan komissio, 27.11.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

8.2.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

25.2.2021

Täysistunnon nro

558

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

235/5/25

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1. | Turvapaikkahakemusten tasapainoisen käsittelyn, jolla varmistetaan, että kansainvälistä suojelua tarvitsevat henkilöt saavat suojelua ja että henkilöt, jotka eivät ole suojelun tarpeessa, tosiasiallisesti palautetaan, ei pitäisi olla välttämättä yksittäisten jäsenvaltioiden vastuulla, vaan koko EU:n olisi pidettävä huolta siitä yhdessä. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ETSK toteaa, että muuttoliike on inhimillinen ja rakenteellinen ilmiö ja että turvapaikka ja kansainvälinen suojelu ovat vainotuksi joutuneiden henkilöiden perusoikeuksia ja niistä huolehtiminen kuuluu Geneven yleissopimuksen sopimusvaltioiden kansainvälisoikeudellisiin velvollisuuksiin. Komitea kiinnittää huomiota siihen, että lausunnon aiheena olevilla asetuksilla tulee suojella perusoikeuksia ja henkilötietoja. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ETSK pitää myönteisenä, että turvapaikanhakijoiden tiedonsaantia ehdotettujen asetusten mukaisesta hakumenettelystä ja heillä sen perusteella olevista oikeuksista ja velvoitteista aiotaan parantaa, sillä näin he pystyvät puolustamaan oikeuksiaan tehokkaammin. Muutoksenhakuoikeutta tehostetaan määrittelemällä muutoksenhaun soveltamisala ja asettamalla tuomioistuimille tavoite tehdä päätökset yhdenmukaistetussa määräajassa. Oikeussuojakeinoja koskevia sääntöjä on lisäksi mukautettu siten, että muutoksenhakumenettelyä nopeutetaan ja yhdenmukaistetaan tuntuvasti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ETSK on tyytyväinen niin ikään siihen, että oikeutta yksityis- ja perhe-elämään sekä ilman huoltajaa olevien alaikäisten oikeuksia vahvistetaan laajentamalla soveltamisalaa perheenyhdistämisen kriteerien osalta siten, että siihen kuuluvat myös sisarukset sekä kauttakulkumaissa perustetut perheet, ja soveltamalla lapsen edun periaatetta. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ETSK pitää tärkeänä, että ehdotukset ovat oikeudelliselta muodoltaan asetuksia eivätkä direktiivejä, sillä perussopimusten nojalla asetukset ovat kaikilta osiltaan velvoittavia ja niitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Kaikki asiaan liittyvät asetusehdotukset on kuitenkin hyväksyttävä samanaikaisesti, jotta niihin pohjautuva politiikka olisi kattavaa: yhdenkin ehdotuksen hyväksymättä jääminen vaikuttaa vakavasti muiden täytäntöönpanoon. Se, että osa jäsenvaltioista on aiemminkin laistanut EU:n sitovan lainsäädännön noudattamisesta, tekee useiden asetusehdotuksiin sisältyvien säännösten täytäntöönpanosta hyvin epävarmaa. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ETSK pitää ilahduttavana, että ehdotuksia laadittaessa on kuultu perusteellisesti eri sidosryhmiä, valtio- ja paikallistason viranomaisia (1), kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja valtiovallasta riippumattomia ja kansainvälisiä organisaatioita, kuten YK:n pakolaisjärjestöä (UNHCR) (2) ja Kansainvälistä siirtolaisuusjärjestöä (IOM) (3), sekä ajatushautomoita ja tiedemaailmaa. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ETSK on tyytyväinen siihen, että asetuksissa vedotaan yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteisiin, mutta katsoo, että aiheutuvan taakan vastapainona ei ole tarpeeksi vahvaa yhteisvastuuta. Yksinkertaisesti sanottuna yhteisvastuu, joka konkretisoituu sisäisinä siirtoina, ei voi perustua vapaaehtoisuuteen, vaan sen on oltava sitovaa ja sitä on toteutettava pakollisten sisäisten siirtojen muodossa. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ETSK yhtyy huoleen toisaalta kansainvälistä suojelua tai parempaa elämää hakevien ihmisten turvallisuudesta ja toisaalta niiden EU:n ulkorajoilla sijaitsevien maiden hyvinvoinnista, jotka pelkäävät muuttopaineiden ylittävän niiden oman toimintakyvyn. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ETSK on samaa mieltä myös siitä, ettei Dublin III -asetusta ole suunniteltu niin, että sen avulla pystyttäisiin käsittelemään muuttopainetilanteita tai huolehtimaan oikeudenmukaisesta vastuunjaosta jäsenvaltioiden välillä. Siinä ei ole myöskään otettu huomioon tilanteita, joissa on hallittava eri ryhmistä koostuvia muuttovirtoja, tai näistä virroista jäsenvaltioiden muuttoliikejärjestelmiin aiheutuvaa painetta. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Koska muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen yleinen konsepti pohjautuu rajavalvontaan ja edelleen liikkumisen välttämiseen, se lisää vastuutaakkaa ja haittoja sekä ennakkoseulontaa ja rajavalvontaa koskevissa ehdotuksissa kaavailtuja velvoitteita maissa, joihin hakijat saapuvat ensin. Mainitut velvoitteet ovat kyseisille maille työläitä, sillä ne edellyttävät rajahenkilöstön lisäämistä. Seuraukset niiden oman mutta myös vastaanottavien yhteiskuntien hyvinvoinnin kannalta voivat olla vakavia. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ETSK pitää rohkaisevana sen tunnustamista, että tarvitaan laajempaa yhteisvastuun käsitettä ja että yhteisvastuun olisi oltava luonteeltaan pakollista, jotta muuttuvaan tilanteeseen, jossa unioniin tulee yhä enemmän eri ryhmistä koostuvia muuttovirtoja, voitaisiin vastata ennakoitavalla tavalla ja tehokkaasti ja jotta voitaisiin varmistaa oikeudenmukainen vastuunjako perussopimusten mukaisesti. Tämä ei kuitenkaan vastaa odotuksia sellaisesta yhteisvastuumekanismista, joka todella keventäisi niiden valtioiden taakkaa, joihin hakijat saapuvat ensin. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ETSK esittää, että ehdotetun alkuperämaahan palauttamista koskevan politiikan tueksi luodaan selkeä kolmansille maille suunnattu kannustin- ja pidäkejärjestelmä. Palauttamispolitiikasta olisi lisäksi huolehdittava vahvistamalla EU:n roolia ja osallistumista siten, että tukena käytetään jäsenvaltiotason politiikkoja, kun asianomaisella jäsenvaltiolla on vaikutusvaltaa tiettyyn kolmanteen maahan nähden. Turvapaikanhakijoiden alkuperämaissa toteutettavan humanitaarisen toiminnan, kehitysyhteistyön ja rauhanrakentamisen jatkumon (nk. triple nexus) suhteen tarvitaan lisätoimia. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ETSK kannattaa Euroopan komission ehdotuksessa esitetyn laisia välittömiä ja pakollisia toimia, sillä Euroopan kaltaisen suuren ja vauraan maanosan pitäisi pystyä edistämään pakolaisten tehokasta suojelua nykyistä paremmin. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Kun otetaan huomioon, että valinta sisäisen siirron ja palauttamisen tukijärjestelyn välillä on tarkoitus tehdä vapaaehtoispohjalta, ETSK voisi hyväksyä sisäisten siirtojen pakollisen kohdentamisen, sillä jos kaikki valtiot päättävät antaa rahoitusta palautuksia varten mutta ottavat sisäisiä siirtoja vastaan vain hyvin vähän jos lainkaan, niiden maiden tilanne, joihin hakijat saapuvat ensin, heikkenee entisestään. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | ETSK harkitsisi ehdotusta, jonka mukaan olisi tarpeen perustaa seurantamekanismeja menettelyn valvomiseksi seulonnasta palautukseen saakka sekä sen valvomiseksi, että menettelyssä kunnioitetaan perusoikeuksia. Tällaisten mekanismien avulla voitaisiin muun muassa huolehtia siitä, ettei niin sanottuihin käännyttämisiin turvauduta. Mekanismien perustamiseen on lisäksi varattava riittävästi aikaa, sillä seulonta-asetuksessa ja turvapaikkamenettelyasetuksessa ehdotetut menettelyt ja niihin liittyvät määräajat vaikuttavat kaiken kaikkiaan melko haastavilta. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | ETSK kannattaa kriisi- ja force majeure -tilanteita koskevan asetuksen vahvistamista siten, että siihen lisätään aineellisia säännöksiä henkilötietojen suojasta. Lisäksi se ehdottaa, että kriisissä olevan valtion kansainväliset velvoitteet voitaisiin keskeyttää niin pitkäksi aikaa kuin kriisi jatkuu. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | ETSK epäilee mahdollisuuksia soveltaa tarkasteltavana oleviin asetusehdotuksiin sisältyviä säännöksiä käytännössä ja ilmaisee huolensa siitä, että turvapaikkaa tarvitsevat henkilöt eivät ehkä pysty käyttämään oikeuksiaan, koska suunnitellut menettelyt eivät ole toimivia. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Tausta

| 2.1. | Vuoden 2015 kriisi paljasti merkittäviä valuvikoja ja puutteita EU:n turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikan rakenteissa ja toteutuksessa. Dublin-järjestelmää ei ole alun perin suunniteltu varmistamaan kansainvälisen suojelun hakijoita koskevan vastuun kestäväpohjaista jakamista EU:n laajuisesti. Eurooppa-neuvoston 28. kesäkuuta 2018 antamissa päätelmissä kehotettiin uudistamaan Dublin-asetusta siten, että vastuunjako ja yhteisvastuu ovat oikeassa tasapainossa, kun on kyse etsintä- ja pelastusoperaatioiden seurauksena maihin tulevista henkilöistä. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Uusi muuttoliike- ja turvapaikkasopimus, joka on esitetty yhdessä turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallintaa koskevan uuden asetusehdotuksen kanssa, on tarkoitettu uudeksi aluksi muuttoliikekysymyksissä, ja sen lähtökohtana on kokonaisvaltainen muuttoliikkeen hallinta. Ehdotuksella otetaan käyttöön EU-tason yhteinen turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallintakehys keskeisenä osana kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja pyritään edistämään jäsenvaltioiden keskinäistä luottamusta.
  Viimeaikaiset muuttoliikekriisit ovat nostaneet esille etenkin seuraavassa mainitut haasteet. |
| --- | --- |

2.2.

Viimeaikaiset muuttoliikekriisit ovat nostaneet esille etenkin seuraavassa mainitut haasteet.

| 2.2.1. | EU:n turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikan täytäntöönpano ei ole yhtenäistä:






  — | Toimintaedellytykset eivät ole kaikissa jäsenvaltioissa tasapuoliset, mikä haittaa pyrkimyksiä varmistaa menettelyjen piiriin pääsy, yhdenvertainen kohtelu, selkeys ja oikeusvarmuus. |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

—

Toimintaedellytykset eivät ole kaikissa jäsenvaltioissa tasapuoliset, mikä haittaa pyrkimyksiä varmistaa menettelyjen piiriin pääsy, yhdenvertainen kohtelu, selkeys ja oikeusvarmuus.

| 2.2.2. | Turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinta jäsenvaltioissa on tehotonta, eikä sitä ole yhdenmukaistettu riittävästi EU:n tasolla:






  — | Palauttamisen ja turvapaikka-asioiden välisessä yhteydessä on ongelmia. |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

—

Palauttamisen ja turvapaikka-asioiden välisessä yhteydessä on ongelmia.

| — | Tuetun vapaaehtoisen paluun ohjelmia hyödynnetään heikosti. |
| --- | --- |

—

Tuetun vapaaehtoisen paluun ohjelmia hyödynnetään heikosti.

| — | Saapumisten käsittelyä varten ei ole sujuvia menettelyjä. |
| --- | --- |

—

Saapumisten käsittelyä varten ei ole sujuvia menettelyjä.

| — | Asianmukaisen turvapaikkamenettelyn piiriin pääsyssä on viivästyksiä, ja hakemusten käsittely on hidasta. |
| --- | --- |

—

Asianmukaisen turvapaikkamenettelyn piiriin pääsyssä on viivästyksiä, ja hakemusten käsittely on hidasta.

| — | Rajamenettelyä on hankala käyttää. |
| --- | --- |

—

Rajamenettelyä on hankala käyttää.

| 2.2.3. | Laajaa ja joustavaa yhteisvastuumekanismia ei ole:






  — | Sisäiset siirrot eivät ole ainoa tehokas tapa käsitellä eri ryhmistä koostuvia muuttovirtoja. |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

—

Sisäiset siirrot eivät ole ainoa tehokas tapa käsitellä eri ryhmistä koostuvia muuttovirtoja.

| 2.2.4. | Dublin-järjestelmä on osin tehoton:






  — | Vastuu ei jakaudu nykyisessä järjestelmässä kestäväpohjaisesti. |
| --- | --- | --- |

2.2.4.

—

Vastuu ei jakaudu nykyisessä järjestelmässä kestäväpohjaisesti.

| — | Nykyiset säännöt vastuun siirtämisestä ovat omiaan lisäämään luvatonta liikkumista. |
| --- | --- |

—

Nykyiset säännöt vastuun siirtämisestä ovat omiaan lisäämään luvatonta liikkumista.

| — | Tietojen käsittely on tehotonta. |
| --- | --- |

—

Tietojen käsittely on tehotonta.

| — | Dublin-järjestelmän menettelyjen tehottomuus aiheuttaa hallinnollista rasitusta. |
| --- | --- |

—

Dublin-järjestelmän menettelyjen tehottomuus aiheuttaa hallinnollista rasitusta.

| 2.2.5. | Äärimmäisten kriisitilanteiden ratkaisemiseksi ei ole kohdennettuja mekanismeja:






  — | EU:n on vaikea varmistaa rajoillaan pääsy turvapaikka- tai muiden menettelyjen piiriin äärimmäisten kriisien aikana. |
| --- | --- | --- |

2.2.5.

—

EU:n on vaikea varmistaa rajoillaan pääsy turvapaikka- tai muiden menettelyjen piiriin äärimmäisten kriisien aikana.

| 2.2.6. | Perusoikeuksien toteutumisen varmistamiseksi ei ole oikeudenmukaista ja tehokasta järjestelmää. Lisäksi ongelmia on uusien laillisten turvapaikkaväylien määrittelyssä ja muuttoliikkeen syihin – muun muassa humanitaarisiin ja kehitysyhteistyöhön liittyviin seikkoihin ja rauhankysymykseen – puuttumisessa tehokkaalla tavalla. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.3. | Asetusehdotuksilla olisi puututtava näihin haasteisiin seuraavassa kuvailluin tavoin. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Tehdään muuttoliikkeen hallintajärjestelmästä tehokkaampi, saumattomampi ja yhdenmukaisempi seuraavasti:






  — | Varmistetaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan avulla turvapaikka-asioiden tehokas hallinta (ehdotus asetukseksi, jonka tavoitteena on luoda EU:hun yhteinen turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallintakehys). |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

—

Varmistetaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan avulla turvapaikka-asioiden tehokas hallinta (ehdotus asetukseksi, jonka tavoitteena on luoda EU:hun yhteinen turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallintakehys).

| — | Luodaan saumaton turvapaikka- ja palauttamismenettely ja helpotetaan nopeutetun menettelyn ja rajamenettelyn käyttöä. |
| --- | --- |

—

Luodaan saumaton turvapaikka- ja palauttamismenettely ja helpotetaan nopeutetun menettelyn ja rajamenettelyn käyttöä.

| — | Järjestetään koordinoitu, tehokas ja nopea seulonta (ehdotus asetukseksi, jonka tavoitteena on ottaa käyttöön ulkorajan sääntöjenvastaisen ylittämisen yhteydessä kiinni otettuja, etsintä- ja pelastusoperaatioiden seurauksena maihin tulleita tai rajanylityspaikoilla kansainvälistä suojelua hakevia kolmansien maiden kansalaisia koskeva seulonta). |
| --- | --- |

—

Järjestetään koordinoitu, tehokas ja nopea seulonta (ehdotus asetukseksi, jonka tavoitteena on ottaa käyttöön ulkorajan sääntöjenvastaisen ylittämisen yhteydessä kiinni otettuja, etsintä- ja pelastusoperaatioiden seurauksena maihin tulleita tai rajanylityspaikoilla kansainvälistä suojelua hakevia kolmansien maiden kansalaisia koskeva seulonta).

| 2.3.2. | Omaksutaan yhteisvastuuseen ja sisäisiin siirtoihin oikeudenmukaisempi ja kokonaisvaltaisempi näkökulma seuraavasti:






  — | Luodaan yhteisvastuumekanismi, jossa yhteisvastuusta tehdään pakollista ja soveltamisalaltaan nykyistä laajempaa (ehdotus asetukseksi turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta). |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

—

Luodaan yhteisvastuumekanismi, jossa yhteisvastuusta tehdään pakollista ja soveltamisalaltaan nykyistä laajempaa (ehdotus asetukseksi turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta).

| 2.3.3. | Laaditaan yksinkertaisemmat ja vaikuttavammat säännöt muuttoliikkeen tehokasta hallintaa varten seuraavasti:






  — | Määritellään laajemmat ja oikeudenmukaisemmat vastuuperusteet ja rajoitetaan vastuun päättymistä ja siirtymistä (ehdotus asetukseksi turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta). |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

—

Määritellään laajemmat ja oikeudenmukaisemmat vastuuperusteet ja rajoitetaan vastuun päättymistä ja siirtymistä (ehdotus asetukseksi turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta).

| — | Tehostetaan tietojen keruuta ja käsittelyä siten, että voidaan pitää lukua hakemusten määrän sijasta hakijoiden määrästä, ja otetaan käyttöön erityinen kategoria etsintä- ja pelastusoperaatioita varten (uudelleenlaadittu Eurodac-asetus). |
| --- | --- |

—

Tehostetaan tietojen keruuta ja käsittelyä siten, että voidaan pitää lukua hakemusten määrän sijasta hakijoiden määrästä, ja otetaan käyttöön erityinen kategoria etsintä- ja pelastusoperaatioita varten (uudelleenlaadittu Eurodac-asetus).

| — | Tehostetaan menettelyjä (ehdotus asetukseksi turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta). |
| --- | --- |

—

Tehostetaan menettelyjä (ehdotus asetukseksi turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta).

| 2.3.4. | Luodaan kohdennettu mekanismi äärimmäisten kriisitilanteiden käsittelemiseksi (ehdotus asetukseksi toiminnasta kriisitilanteissa). |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Tehostetaan muuttajien ja turvapaikanhakijoiden perusoikeuksien puolustamista (4). |
| --- | --- |

2.3.5.

3.   Huomiot ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta sekä neuvoston direktiivin 2003/109/EY ja ehdotetun asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto] muuttamisesta

| 3.1. | Muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa nostetaan perustellusti valokeilaan epäjohdonmukaisuudet jäsenvaltioiden turvapaikka- ja palauttamisjärjestelmien välillä ja korostetaan tarvetta yhtäältä vahvistaa yhteisvastuuta EU:ssa korjaamalla täytäntöönpanon puutteet ja toisaalta parantaa ja lujittaa yhteistyötä EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. On kuitenkin epäselvää, auttaako vapaaehtoisuuteen ja valinnaisuuteen perustuvan yhteisvastuun periaate ratkaisemaan kuluneen vuosikymmenen aikana ilmenneitä suuria koordinointihaasteita, erityisesti kun otetaan huomioon, että valtiot, joihin hakijat saapuvat ensin, joutuvat kantamaan suhteettoman suuren osan taakasta. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kuten asiakokonaisuuteen SOC/649 kuuluvassa ETSK:n lausunnossa (5) todetaan, jäsenvaltiot voisivat uuden yhteisvastuumekanismin mukaan osallistua EU:n alueella laittomasti oleskelevien henkilöiden sisäisiin siirtoihin tai palauttamisen tukijärjestelyihin. ETSK:lla on omat epäilyksensä siitä, onko tämä oletettuun vapaaehtoiseen yhteisvastuuseen perustuva mekanismi toteuttamiskelpoinen. Sopimuksessa ei esitetä jäsenvaltioille kannustimia osallistua mekanismiin, vaikka ne olisivat tarpeen erityisesti siksi, että eräät jäsenvaltiot ovat kieltäytyneet ottamasta osaa aikaisempaan sisäisten siirtojen ohjelmaan (6), ja siksi, ettei osallistumiseen nimenomaisesti velvoiteta. ”Yhteisvastuuseen perustuvalla” mekanismilla voi olla myös sellainen päinvastainen vaikutus, että palautettava henkilö siirretäänkin tukea antavaan jäsenvaltioon, jos palauttaminen ei toteudu kahdeksan kuukauden kuluessa. Tämä saattaa johtaa palautettavien henkilöiden oikeuksia koskevan vastuuvelvollisuuden puutteellisuuteen. Lisäksi ehdotuksen mukainen uusi yhteisvastuumekanismi kannustaa jäsenvaltioita olemaan osallistumatta sisäisiin siirtoihin, jotka ovat enemmän painetta aiheuttava, vaikeampi ja kalliimpi vaihtoehto, ja valitsemaan siirtojen sijasta palauttamistoimet (7). Sen vuoksi on otettava käyttöön sitovia yhteisvastuutoimenpiteitä, jotka toteutetaan Euroopan komission tiedonannossa esitetyn kaltaisten pakollisten toimien muodossa. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen aseman saannin edellyttämää oleskeluaikaa lyhennetään kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden osalta viidestä kolmeen vuoteen, kun he päättävät jäädä kansainvälisen suojelun myöntäneeseen jäsenvaltioon. Toimenpiteellä on selkeästi tarkoitus helpottaa kotoutumista paikallisyhteisöihin, vaikka sen voitaisiinkin katsoa rajoittavan liikkuvuutta EU:ssa ja antavan siten vahvistuksen sille, että taakka jää edelleen niiden maiden harteille, joihin hakijat saapuvat ensin. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ETSK on tyytyväinen siihen, että ehdotuksessa vedotaan oikeudenmukaiseen vastuunjakoon, mutta katsoo, että aiheutuvan taakan vastapainona ei ole tarpeeksi vahvaa yhteisvastuuta. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ETSK on tyytyväinen toimenpiteisiin, joilla parannetaan turvapaikka- ja palauttamispolitiikkaa koskevien kansallisten strategioiden koordinointia, mutta pitää valitettavana, että palauttamisvälineiden koordinoimiseksi on tehty enemmän ehdotuksia kuin turvapaikkamenettelyjen ja pakolaisten vastaanottomenettelyjen koordinoimiseksi. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ETSK panee merkille vaikeudet, joita EU-mailla on palautusten toteutumisen varmistamisessa, sekä komission halukkuuden siirtyä kohti yhteistä ja tehokasta eurooppalaista palauttamisjärjestelmää. Asiaa koskeva ehdotus perustuu palauttamistoimia varten annettavan operatiivisen tuen parantamiseen, ja siinä esitetään palauttamisasioiden kansallisten koordinaattoreiden nimeämistä. Komitea pitää valitettavana, ettei palauttamisohjelmien operatiivisia ongelmia ole määritetty asianmukaisesti (8), minkä vuoksi tämä strategisesti tärkeänä pidetty toimintamalli on riippuvainen EU:n ulkopuolisten alkuperä- ja kauttakulkumaiden yhteistyöhalukkuudesta. EU:n olisikin otettava vahvempi rooli yleisessä palauttamispolitiikassa. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Yhteisvastuun tulee ETSK:n mielestä olla automaattista. Yhteisvastuuvelvoitteet painottuvat kohtuuttomasti niille valtioille, joihin hakijat saapuvat ensin. Menettelyt ovat edelleen monimutkaisia ja pitkiä, eivätkä ne anna takeita sisäisistä siirroista. Käytössä on vain pakollisia rajamenettelyjä mutta ei automaattista vastuunjakomekanismia. Jäsenvaltioilta edellytettäviä toimenpiteitä ovat infrastruktuurin vahvistaminen (esim. teltat, luontoissuorituksina annettava apu), taloudellisen tuen lisääminen tai vapaaehtoisen paluun järjestelyjen parantaminen. Sille, millaisen panoksen eri maat antavat, ei määritellä selkeitä kriteerejä. Tämä ei ole tehokasta, ja toimet vain lisäävät ensimmäiseen saapumismaahan kohdistuvaa painetta. Täytäntöönpano kestää sitä paitsi kauan (kahdeksan kuukautta), minkä vuoksi vaarana on hakijoiden pakeneminen. Tarvitaan automaattisempaa mekanismia, jonka avulla voidaan varmistaa, että hakijat jakautuvat paremmin kaikkiin jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ETSK pitää lisäksi epäkäytännöllisenä, että yhteisvastuuseen liittyen on määritelty kolme hätätilannekategoriaa (tilanteet, joissa jäsenvaltioon kohdistuu tai uhkaa kohdistua painetta, kriisitilanteet ja etsintä- ja pelastusoperaatiot). Jäsenvaltioiden on haettava tukea jossakin näistä kolmesta kategoriasta, minkä jälkeen komissio määrittää, onko pyyntö pätevä (21 arviointikriteeriä) ja pyytää muilta mailta käytännön apua, joka voi karkeasti jaoteltuna olla muodoltaan joko sisäinen siirto tai palauttamisen tukijärjestely. Menettely on kankea ja aikaa vievä: Yhteisvastuutoimia on ensin pyydettävä, minkä jälkeen laaditaan lausunto. Tämän jälkeen voidaan ryhtyä vapaaehtoisiin yhteisvastuutoimiin ja päättää pakollisista yhteisvastuutoimista. Pakollisen yhteisvastuun tapauksessakin komission päätös riippuu erityisen komitean lausunnosta, ja ellei se ole puoltava, mihinkään toimenpiteisiin ei ryhdytä. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Sen lisäksi, että (etenkin kriisi- ja force majeure -tilanteita koskevassa asetuksessa) esitetyt määritelmät ovat ETSK:n mielestä epätäsmällisiä, komitea katsoo myös, ettei muuttopaineen käsitettä ole määritelty selkeästi, vaikka siihen viitataan useasti kautta koko asetusehdotuksen. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Vaikka ajatus siitä, että jäsenvaltiot toteuttavat palautuksia sen mukaan, millaiset suhteet niillä on mihinkin kolmansiin maihin, saattaa olla houkutteleva, tämä ei ehkä toimi, sillä alkuperämaan olosuhteet saattavat muuttua tai kyseiset maat voivat yksinkertaisesti kieltää palautukset. Esille nousee myös kysymys säilöönoton kaltaisista olosuhteista, sillä palautettavat henkilöt jäävät väistämättä rajalle ja tämän johdosta ne maat, joihin hakijat saapuvat ensin, muuttuvat suuriksi lähtöä odottavien henkilöiden ”säilöiksi”. Käytännössä ei ole edes varmaa, että (seulonta-asetuksessa kaavailtu) menettelyjen nopeuttaminen todella lisäisi palautusten määrää, koska palautukset riippuvat pääasiassa yhteistyöstä sellaisten kolmansien maiden kanssa, joiden kanssa EU:n on vielä neuvoteltava ja käytävä kauppaa (esimerkiksi viisumien myöntämiseen liittyvistä asioista). Tämä kasvattaa ihmisoikeusloukkauksien mahdollisuutta mutta myös paikallisyhteisöihin kohdistuvaa painetta. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ETSK ymmärtää, että turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevaksi maaksi voitaisiin määritellä (tämä kysymys on uuden turvapaikka-asioiden hallinnointimenettelyn peruspilari) maa, jossa maahanmuuttajalla on sisarus tai sisaruksia, jossa hän on työskennellyt tai opiskellut tai joka on myöntänyt hänelle viisumin. Vaikka kriteerien laajentaminen on tervetullutta, se kuitenkin vain vahvistaa niiden maiden jatkuvan suuren taakan, joihin hakijat saapuvat ensin. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Huomiot ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toiminnasta muuttoliikkeeseen ja turvapaikanhakuun liittyvissä kriisi- ja force majeure -tilanteissa

| 4.1. | ETSK suhtautuu myönteisesti kriisi- ja force majeure -tilanteisiin liittyvien näkökohtien huomioimiseen muuttoliike- ja turvapaikka-asioissa. Komitea pitää kuitenkin varsinaisia määritelmiä epäselvinä ja riittämättöminä. Tämä seikka johtaa yhdessä objektiivisten indikaattorien puuttumisen tai olemassaolon kanssa oikeusvarmuuden puuttumiseen. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ETSK huomauttaa, että vaikka kriisi- ja force majeure -tilanteita koskeva asetus tarjoaa mahdollisuuden varmistaa sitova yhteisvastuu, se kattaa lähinnä menettelyllisen tuen eikä niinkään kiireellisiä yhteisvastuutoimia. Yhteisvastuulta vievät pohjaa monimutkaiset ja byrokraattiset menettelyt, joita sen toteuttaminen edellyttää. On selvää, että kriisi- tai painetilanteessa on taattava sisäiset siirrot. Lisäksi olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla estetään jäsenvaltioita joutumasta kriisitilanteeseen. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ETSK huomauttaa, että muuttoliikkeeseen ja turvapaikanhakuun liittyvien kriisi- ja force majeure -tilanteiden ratkaisemismenettelyjä ja -mekanismeja luotaessa tulee huolehtia myös siitä, että ne ovat perusoikeuksien ja unionin yleisten periaatteiden sekä kansainvälisen oikeuden mukaisia. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ETSK on tyytyväinen siihen, että mekanismin aktivoiva jäsenvaltio voi kriisitilanteessa keskeyttää kansainvälisten velvoitteidensa (esim. turvapaikkahakemusten käsittely) täyttämisen jopa kolmeksi kuukaudeksi. Keskeyttämistä olisi myös voitava jatkaa niin kauan kuin kriisi kestää. Olisi hyödyllistä tehdä selväksi, miten kriisitilanteet määritellään, ja asettaa selkeät vertailuarvot sille, milloin maan kapasiteetti ylittyy tai saattaa ylittyä. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen siitä, että jäsenvaltioille annetaan kriisitilanteiden hoitamiseen tarvittavaa lisäaikaa ja että samalla varmistetaan asianomaisten menettelyjen ja oikeuksien tosiasiallinen ja nopea saatavuus ja että komissio voi antaa luvan turvapaikanhakua koskevan kriisinhallintamenettelyn ja palauttamisia koskevan kriisinhallintamenettelyn soveltamiseen kuuden kuukauden määräajaksi, jota voidaan pidentää enintään vuoteen. Turvapaikanhakua ja palauttamisia koskevien kriisinhallintamenettelyjen mukaisia pidennettyjä määräaikoja ei voida kyseisen ajanjakson päätyttyä soveltaa uusiin kansainvälistä suojelua koskeviin hakemuksiin. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ETSK katsoo kuitenkin, että ehdotetun asetuksen suppea soveltamisala – sen puitteissa voidaan vain pidentää tai nopeuttaa menettelyjä – heikentää sen toimivuutta mekanismina, jota voidaan käyttää hätätilanteissa yhteisvastuutoimien toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ETSK katsoo, että ehdotus voi tarjota mahdollisuuden edistää pakollista yhteisvastuuta, mutta tätä näkökohtaa ei ole sisällytetty asianomaisen asetuksen säädösosaan. Komitea katsookin, että ehdotus olisi sisällytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta sekä neuvoston direktiivin 2003/109/EY ja ehdotetun asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto] muuttamisesta, jotta vältetään kaikki epävarmuustekijät ja se riski, ettei sitä hyväksytä, sillä nämä säädökset ovat riippuvaisia toisistaan. |
| --- | --- |

4.7.

Bryssel 25. helmikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Esimerkiksi Berlin Action Plan on a new European Asylum Policy, 25. marraskuuta 2019, allekirjoittajina 33 järjestöä ja kuntaa.

1

Berlin Action Plan on a new European Asylum Policy

(2)  UNHCR Recommendations for the European Commission’s proposed Pact on Migration and Asylum, tammikuu 2020.

2

UNHCR Recommendations for the European Commission’s proposed Pact on Migration and Asylum

(3)  IOM Recommendations for the new European Union Pact on Migration and Asylum, helmikuu 2020.

3

IOM Recommendations for the new European Union Pact on Migration and Asylum

(4)  SWD(2020) 207 final.

4

(5)  EUVL C 123, 9.4.2021, s. 15.

5

(6)  Tuomio yhdistetyissä asioissa C-715/17, C-718/17 ja C-719/17 komissio v. Puola, Unkari ja Tšekin tasavalta.

6

(7)  Valitettavasti ei ole mitään takeita sitä vastaan, että jotkin hallitukset päättävät ottaa palauttamistoimissa keskeisen roolin osana muuttajien ja pakolaisten vastaisia populistisia pyrkimyksiä.

7

(8)  Komission tiedonanto COM(2017) 200 final.

8

---

| 30.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 155/64 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 155/64

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista

”Muutettu ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kansainvälistä suojelua unionissa koskevan yhteisen menettelyn luomisesta ja direktiivin 2013/32/EU kumoamisesta”

(COM(2020) 611 final – 2016/0224(COD))

”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kolmansien maiden kansalaisia ulkorajoilla koskevan seulonnan käyttöönotosta ja asetusten (EY) N:o 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240 ja (EU) 2019/817 muuttamisesta”

(COM(2020) 612 final – 2020/0278(COD))

ja

”Muutettu ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Eurodac-järjestelmän perustamisesta biometristen tietojen vertailua varten asetuksen (EU) XXX/XXX [asetus turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta] ja asetuksen (EU) XXX/XXX [uudelleensijoittamisasetus] tehokkaaksi soveltamiseksi, laittomasti oleskelevan kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön tunnistamiseksi sekä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin esittämistä, Eurodac-tietoihin lainvalvontatarkoituksessa tehtäviä vertailuja koskevista pyynnöistä ja asetusten (EU) 2018/1240 ja (EU) 2019/818 muuttamisesta”

(COM(2020) 614 final – 2016/0132(COD))

(2021/C 155/10)

Esittelijä:
  Panagiotis GKOFAS

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 27.11.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| | |
| Vastaava jaosto | Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 8.2.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 25.2.2021 |
| Täysistunnon nro | 558 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 210/9/28 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 27.11.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

8.2.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

25.2.2021

Täysistunnon nro

558

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

210/9/28

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK panee merkille uuden muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen, jonka tavoitteena on puuttua monitahoiseen ja monimutkaiseen ilmiöön. ETSK katsoo, että uudet asetukset auttavat parantamaan EU:n rajaturvallisuutta. EU:hun saapuvien henkilöiden valvontaa varten ollaan perustamassa parempaa ja turvallisempaa menettelyä. Yhdennettyä, yhteistä EU:n strategiaa, joka on joustava ja tulevaisuuteen suuntautuva, onkin kaivattu kipeästi ja jouduttu odottelemaan turhan pitkään. Valitettavasti nykyisiä ehdotuksia ei voida pitää kipeästi kaivattuna selkeänä edistysaskeleena maahanmuutto- ja turvapaikkakysymyksessä. Lisäksi asianomaisten neljän tai viiden jäsenvaltion on perustettava maahanpääsyn epäämisen periaatteen pohjalta (1)
  ”suljettuja keskuksia”, joissa ihmiset joutuvat odottamaan jopa kuuden tai seitsemän kuukauden ajan, ellei pitempään, kunnes menettelyjen tulokset ovat tiedossa, mikä johtaa tilanteisiin, jotka ovat moninkertaisesti aiempaa huonompia. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Euroopan komissiolta ja EU:n jäsenvaltioilta tarvitaan huomattavia lisätoimia. ETSK:n tuoreissa lausunnoissa (asiakokonaisuudet SOC/649 (2), SOC/669 (3)) kritisoidaan sekä turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinta-asetuksen että turvapaikkamenettelyasetuksen keskeisiä näkökohtia. ETSK toteaa yhdeksän asetuksen tarkastelun ja komission kanssa käymänsä yhteydenpidon perusteella myös, että näiden yhdeksän asetuksen täytäntöönpano vaikuttaa monilta osin ongelmalliselta. Tarvitaan kattavampaa muuttoliikestrategiaa, jotta voidaan varmistaa parempi synergia EU:n eri asetusten välillä sekä vastaukset niihin merkittäviin ongelmiin, joita esiintyy jäsenvaltioissa, joissa muuttoliikkeen vaikutukset tuntuvat voimakkaimmin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK haluaa ilmaista huolensa uusista rajamenettelyistä ja erityisesti tarpeesta suojella oikeutta anoa turvapaikkaa sekä seuraavista seikoista:






  — | virheellinen käsite ”maat, joilla on alhainen turvapaikkahakemusten hyväksymisaste” |
| --- | --- | --- |

1.3

—

virheellinen käsite ”maat, joilla on alhainen turvapaikkahakemusten hyväksymisaste”

| — | huonosti määriteltyjen oikeudellisten käsitteiden (”turvallisuusuhka”, ”yleinen järjestys”) käyttö, joka johtaa oikeudelliseen epävarmuuteen |
| --- | --- |

—

huonosti määriteltyjen oikeudellisten käsitteiden (”turvallisuusuhka”, ”yleinen järjestys”) käyttö, joka johtaa oikeudelliseen epävarmuuteen

| — | ulkomaalaiset 12–18-vuotiaat lapset, joita lapsen oikeuksista vuonna 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen mukaisesti pidetään myös ”lapsina” |
| --- | --- |

—

ulkomaalaiset 12–18-vuotiaat lapset, joita lapsen oikeuksista vuonna 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen mukaisesti pidetään myös ”lapsina”

| — | miten ja missä ihmisiä pidetään rajamenettelyn ajan, ja miten välttää oikeudellinen välitila takaamalla oikeus tosiasialliseen oikeussuojaan. |
| --- | --- |

—

miten ja missä ihmisiä pidetään rajamenettelyn ajan, ja miten välttää oikeudellinen välitila takaamalla oikeus tosiasialliseen oikeussuojaan.

| 1.4 | ETSK tunnustaa kansainvälisten yleissopimusten ja oikeudellisten takeiden mukaisten yhteisten, kattavien ja tehokkaiden turvapaikkamenettelyjen lisäarvon ja tarpeen EU:n ja jäsenvaltioiden luottamuksen voittamiseksi konkreettisten yhteisvastuumekanismien ja oikeudenmukaisesti jaettujen vastuualueiden ja sitoumusten avulla. Tällaista yhteistä turvapaikkajärjestelmää – joka on kattava, ilmentää yhteisvastuuta ja jakaa vastuun oikeudenmukaisesti jäsenvaltioiden kesken – ei kuitenkaan esitetä tarkastelun kohteena olevassa komission ehdotuksessa. Yhteisvastuuta koskeva säännös olisi sisällytettävä myös turvapaikkamenettelyasetukseen heti seulontavaiheen jälkeen Eurodacin antaman tietoteknisen tuen avulla. Jos ”pakollinen yhteisvastuu” ei johda ”pakollisiin siirtoihin” turvapaikkamenettelyasetuksen säännösten mukaisesti tai jos ei luoda menettelyjä, jotka mahdollistaisivat turvapaikan hakemisen EU:n jäsenvaltiosta ilman tarvetta ylittää EU:n rajoja, asetus ei käytännössä voi toimia. Olisi myös oltava kannustimia ja rajoituksia siirroille, ja joka tapauksessa turvapaikkamenettely pitäisi voida toteuttaa muussakin jäsenvaltiossa eikä ainoastaan ensimmäisessä saapumismaassa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK korostaa, että ehdotettujen uusien menettelyjen tehokkuutta on jatkuvasti mitattava järjestelmillä, joilla valvotaan perusoikeuksien kunnioittamista, erityisesti kun on kyse haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten ja lasten oikeuksista, turvapaikkahakemusten yksilöllisestä arvioinnista ja tehokkaista oikeussuojakeinoista. Herää kuitenkin kysymys siitä, missä ja miten parannettu uusi paketti ja siihen liittyvät ehdotukset aiotaan panna täytäntöön ja minkä tyyppisin yhteisvastuu-, siirto- tai uudelleensijoittamissjärjestelyin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kannattaa yhdennetympää ja tasapainoisempaa tietoteknistä muuttoliikkeen hallintajärjestelmää, joka perustuu parannettuun Eurodac-tietokantaan ja jossa keskitytään hakemuksiin ja hakijoihin. ETSK:n käsityksenä on ollut, että komissio on tietoinen siitä, että tarvitaan yhteinen lähestymistapa sormenjälkien ja terveys- ja turvallisuusriskien pakolliseen seulontaan ennen maahantuloa. Ehdotetusta pitkälle kehitetystä järjestelmästä huolimatta henkilöllä ei valitettavasti ole mahdollisuutta hakea turvapaikkaa muusta jäsenvaltiosta kuin ensimmäisestä maahantulomaasta, vaikka sen pitäisi olla mahdollista. Turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinta-asetukseen tällä hetkellä sisältyvät säännöt siitä, mikä jäsenvaltio vastaa turvapaikkahakemuksen käsittelystä, olisi vahvistettava turvapaikkamenettelyasetuksessa siten, että tehdään Eurodacin kautta mahdolliseksi se, että hakemuksen voivat käsitellä myös muut jäsenvaltiot. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kannattaa EU:n rajoilla käyttöön otettavia uusia, nopeampia päätöksentekomenettelyjä, joissa kunnioitetaan kaikkia perusoikeuksia, ihmisoikeuksia ja oikeudellisia menettelyjä, mutta useita kysymyksiä herää: Miten menettelyt pannaan täytäntöön ja niiden noudattaminen varmistetaan? Miten palautukset toteutetaan? Missä on yhteisvastuu turvapaikkamenettelyasetuksessa, puhumattakaan turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinta-asetuksesta – jos niissä ylipäätään edes säädetään yhteisvastuusta? Kun henkilölle myönnetään turvapaikka, voiko tämä mennä toiseen jäsenvaltioon ensimmäisen saapumismaan sijasta (4)? Voiko jäsenvaltio myöntää turvapaikan apua tarvitsevan henkilön suojelemiseksi, vai aletaanko hakemuksia hylätä? ETSK kehottaakin komissiota tarkistamaan ja selittämään ehdotuksen kauttaaltaan ja perinpohjaisesti ja erityisesti vastaamaan seuraavaan kysymykseen: Miten tämä uusi paketti parantaa yhteistä turvapaikkamenettelyä ja takaa oikeuden hakea turvapaikkaa? |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK on huolissaan kolmansien maiden kansalaisten uusien seulontamenettelyjen täytäntöönpanosta ulkorajoilla. Uusi mekanismi asettaa lisäpaineita niille EU:n jäsenvaltioille, jotka sijaitsevat EU:n meriulkorajoilla, ja suosii suljettujen keskusten perustamista ulkorajoille tai niiden läheisyyteen. Vastaavat keskukset ovat herättäneet vakavaa huolta ihmisoikeuksien suojelun ja kelvollisten asuinolojen näkökulmasta. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Rajamenettelyn tuloksena on joko turvapaikan myöntäminen tai hylkäävä päätös ja palautus. Jos turvapaikka myönnetään, sen myöntänyt jäsenvaltio on vastuussa asianomaisen henkilön kotouttamisesta. Uuden paketin mukaisesti tämä merkitsee kuitenkin heidän kotouttamistaan eteläisiin valtioihin, ilman minkäänlaista siirtomahdollisuutta tai yhteisvastuuta muilta jäsenvaltioilta. Jos turvapaikkaa ei myönnetä, jäsenvaltion täytyy palauttaa hylkäävän päätöksen saanut turvapaikanhakija. Tässä lähestymistavassa täytyy löytää keinoja tehdä sopimuksia EU:n ja kolmansien lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa ja varmistaa tehokkaat menettelyt kansainvälisen oikeuden ja ihmisoikeussopimusten mukaisesti. Jäsenvaltiot eivät voi tehdä keskenään yksittäisiä sopimuksia, eikä komissio mainitse mitään tällaisesta menettelystä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Muuttoliikkeen hallinnan haasteisiin, jotka liittyvät erityisesti sen varmistamiseen, että kansainvälisen suojelun tarpeessa olevat henkilöt tunnistetaan nopeasti tai ryhdytään tosiasiallisesti palautustoimiin (niiden tapauksessa, jotka eivät ole suojelun tarpeessa), on tarkoitus vastata ”yhdenmukaisella tavalla” koko EU:n voimin, mutta nykyisten ehdotusten ei voida katsoa toimivan näin. Todellisuudessa asia jää yksinomaan ensimmäisen maahantulon jäsenvaltion hoidettavaksi, eikä oikeudenmukainen taakanjako toteudu. Sen toteutuminen edellyttäisi esimerkiksi turvapaikanhakijoiden pakollista siirtoa turvapaikkamenettelyn ja turvapaikkahakemusten käsittelyn aikana. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Erityisesti olisi luotava parempia menettelyjä sellaisten henkilöiden tunnistamiseksi, jotka eivät todennäköisesti saa suojelua EU:lta (5). Komission ehdotuksessa otetaan käyttöön maahantuloa edeltävä seulonta, jota olisi sovellettava kaikkiin ulkorajalla oleviin kolmansien maiden kansalaisiin, jotka eivät täytä maahantuloedellytyksiä tai ovat tulleet maihin etsintä- ja pelastusoperaatioiden seurauksena. Valitettavasti tämä ”maahantuloa edeltävä seulonta” tehdään kuitenkin sen EU:n jäsenvaltion alueella, joka on ensimmäinen maahantulovaltio EU:n rajalla. ”Edeltävä” tarkoittaa sitä, että henkilö viedään ”suljettuun säilöönottokeskukseen” odottamaan ilman mahdollisuutta liikkua, kunnes jäsenvaltion viranomaiset ovat joko päättäneet myöntää turvapaikan (6) tai palauttaa hänet lähtö- tai kauttakulkumaahan, jos palautus on mahdollinen – mitä se useimmissa tapauksissa ei ole. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK kannattaa EU:n kehystä, jossa otetaan käyttöön yhdenmukaiset säännöt sellaisten sääntöjenvastaisesti maahan tulleiden henkilöiden seulomista varten, jotka on otettu kiinni EU:n alueella ja jotka ovat välttäneet Schengen-alueelle saapumisen yhteydessä tehtävät rajatarkastukset. Tämän tarkoituksena on suojella Schengen-aluetta ja varmistaa sääntöjenvastaisen tai laittoman muuttoliikkeen tehokas hallinta. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK kehottaa EU:n toimielimiä, virastoja ja työmarkkinaosapuolia osallistumaan uusien toimintapolitiikkojen ja ohjelmien laatimiseen (esim. osaamiskumppanuudet), hyvien käytänteiden vaihtoon ja monenvälisiin kumppanuusohjelmiin, jotka liittyvät olemassa oleviin ”humanitaarisiin käytäviin”. Lisäksi se pyytää kehittämään uusia oikeudellisia kehyksiä, ottamaan käyttöön nopeita menettelyjä, joiden ansiosta humanitaarisia viisumeja voidaan käyttää laajemmin ja myöntää suuremmalle joukolle ihmisiä (muuttamalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 810/2009 (7) 25 artiklan säännöksiä), ja sisällyttämään myös ”tukijärjestelyt” muuttoliikepolitiikan tavanomaiseksi lailliseksi maahantulokanavaksi, jota sovelletaan EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisiin. ETSK kehottaa lainsäätäjiä kiinnittämään huomiota siihen, että olemassa olevaan EU:n lainsäädäntöön, kuten Schengenin sopimukseen ja Lissabonin sopimukseen, sisältyy jo säännöksiä ja määräyksiä niiden henkilöiden toissijaisesta ja väliaikaisesta suojelusta, jotka pakenevat sotia tai luonnonkatastrofeja. Tämä osoittaa, että kansainvälistä suojaa tarvitseville haavoittuvassa asemassa oleville henkilöille voidaan Euroopan unionin jäsenvaltioilla jo käytössä olevien lainsäädäntövälineiden avulla turvata sääntöjenmukainen maahantulo. |
| --- | --- |

1.13

2.   Yleisiä huomioita ja kommentteja

| 2.1 | Uuden eurooppalaisen paketin luvataan edistävän yhdennettyä päätöksentekoa, jossa yhdistetään turvapaikka-asioihin, muuttoliikkeeseen, palauttamiseen, ulkorajojen suojeluun, maahantulijoiden salakuljetuksen torjuntaan ja suhteisiin keskeisessä asemassa oleviin kolmansiin maihin liittyvä politiikka, mikä kuvastaa kaikki hallinnonalat kattavaa lähestymistapaa. Tarkasteltavana olevat asetusehdotukset aiheuttavat kuitenkin viime kädessä valtavan taakan Etelä-Euroopan jäsenvaltioille, mistä väistämättä seuraa, että asetuksia ei pystytä soveltamaan eikä niillä saavuteta tavoiteltua tulosta. Jonkin ajan kuluttua jäsenvaltioiden on käytännössä pakko hylätä lukuisia turvapaikkahakemuksia, vaikka ne täyttäisivät turvapaikan myöntämisen perusteet, jotta ei jouduttaisi pitämään yhä suurempia ihmisjoukkoja epäinhimillisissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Eteläeurooppalaisilla jäsenvaltioilla ei ole muuta vaihtoehtoa kuin ryhtyä säilöönotto- tai lähdönodottelukeskuksiksi. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Tässä lausunnossa käsitellään kolmea uuteen pakettiin sisältyvistä yhdeksästä välineestä: i) uusi seulonta-asetus, ii) muutettu ehdotus turvapaikkamenettelyasetuksen tarkistamisesta ja iii) muutettu ehdotus Eurodac-asetuksen uudelleenlaatimisesta. |
| --- | --- |

2.3

3.   Erityisiä huomioita uudesta seulonta-asetuksesta

| 3.1 | Uudessa seulonta-asetuksessa ehdotetaan ensimmäisen saapumisvaltion alueella toteutettavaa maahantuloa edeltävää seulontaa, jota olisi sovellettava kaikkiin ulkorajalla oleviin kolmansien maiden kansalaisiin, jotka eivät täytä maahantuloedellytyksiä tai ovat tulleet maihin etsintä- ja pelastusoperaatioiden seurauksena. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Saatavilla olevat maahantuloa koskevat tiedot osoittavat, että vuosina 2015–2016 selvästi kansainvälisen suojelun tarpeessa olleet kolmansien maiden kansalaiset ovat osittain korvautuneet muilla ryhmillä. |
| --- | --- |

3.2

3.3   Erityisiä huomioita seulontamenettelyn tavoitteista ja pääkohdista

| 3.3.1 | Seulonnan tavoitteena on edistää muuttoliikettä ja eri ryhmistä koostuvia muuttovirtoja koskevaa uutta kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa henkilöiden henkilöllisyys mutta myös mahdolliset terveys- ja turvallisuusriskit todetaan nopeasti ja kaikki ulkorajalla olevat kolmansien maiden kansalaiset, jotka eivät täytä maahantuloedellytyksiä tai ovat tulleet maihin etsintä- ja pelastusoperaatioiden seurauksena, ohjataan nopeasti sovellettavaan menettelyyn. Tavoitteena tulisi myös olla hyödyllisen välineen tarjoaminen ja se, että muut EU-maat voivat osallistua ja arvioida hakemusta turvapaikkamenettelyn aikana. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Ehdotuksessa esitetään, että asianomaisten henkilöiden perusoikeuksia olisi suojeltava jäsenvaltioiden jatkossa perustaman mekanismin avulla. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Seulontaan olisi kuuluttava erityisesti






  a) | alustava terveys- ja haavoittuvuustarkastus |
| --- | --- | --- |

3.3.3

a)

alustava terveys- ja haavoittuvuustarkastus

| b) | henkilöllisyyden tarkistaminen eurooppalaisiin tietokantoihin verraten |
| --- | --- |

b)

henkilöllisyyden tarkistaminen eurooppalaisiin tietokantoihin verraten

| c) | biometristen tietojen (sormenjälki- ja kasvokuvatietojen) kirjaaminen asianmukaisiin tietokantoihin siltä osin kuin sitä ei ole vielä tehty |
| --- | --- |

c)

biometristen tietojen (sormenjälki- ja kasvokuvatietojen) kirjaaminen asianmukaisiin tietokantoihin siltä osin kuin sitä ei ole vielä tehty

| d) | turvallisuustarkastus tekemällä haku asiaankuuluviin kansallisiin ja unionin tietokantoihin, erityisesti Schengenin tietojärjestelmään, sen varmistamiseksi, että henkilö ei muodosta uhkaa sisäiselle turvallisuudelle. |
| --- | --- |

d)

turvallisuustarkastus tekemällä haku asiaankuuluviin kansallisiin ja unionin tietokantoihin, erityisesti Schengenin tietojärjestelmään, sen varmistamiseksi, että henkilö ei muodosta uhkaa sisäiselle turvallisuudelle.

| 3.3.4 | Seulonnan olisi oltava pakollinen, ja sitä ei pitäisi soveltaa vain ensimmäisessä maahantulovaltiossa, vaan kaikissa jäsenvaltioissa EU:n yhteisvastuuperiaatteen mukaisesti. Kuten uudessa paketissa on kuvattu, turvapaikkamenettely toteutetaan vain ensimmäisessä saapumismaassa. Jos ”pakollinen yhteisvastuu” ei johda ”pakollisiin siirtoihin” turvapaikkamenettelyasetuksen säännösten mukaisesti tai jos ei luoda menettelyjä, jotka mahdollistaisivat turvapaikan hakemisen EU:n jäsenvaltiosta ilman tarvetta ylittää EU:n rajoja, asetus ei käytännössä voi toimia. Olisi myös oltava kannustimia ja rajoituksia siirroille, ja joka tapauksessa turvapaikkamenettely pitäisi toteuttaa muussakin jäsenvaltiossa eikä ainoastaan ensimmäisessä saapumismaassa. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Ehdotetun seulonnan odotetaan tuovan lisäarvoa nykyisille menettelyille, ja se pitäisi toteuttaa muissakin kuin ulkorajavaltioissa, terveyskysymyksiä lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Riippumattomassa, tehokkaassa ja jatkuvassa seurantamekanismissa olisi otettava huomioon erityisesti perusoikeuksien kunnioittaminen seulonnan yhteydessä ja sovellettavien kansallisten sääntöjen noudattaminen säilöönottotapauksissa sekä palauttamiskiellon periaatteen noudattaminen. Lisäksi sen yhteydessä olisi varmistettava, että valitukset käsitellään viipymättä ja asianmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | Ehdotuksessa otetaan huomioon EU:n virastojen eli Frontexin ja Euroopan unionin turvapaikkaviraston rooli, sillä virastot voivat auttaa ja tukea toimivaltaisia viranomaisia kaikissa näiden seulontaan liittyvissä tehtävissä, mutta se ei ole riittävän selkeä. Lisäksi siinä annetaan perusoikeusvirastolle tärkeä mutta täysin läpinäkymätön tehtävä tukea jäsenvaltioita riippumattoman perusoikeuksien seurantamekanismin kehittämisessä seulonnan yhteydessä ja sovellettavien kansallisten sääntöjen noudattamisessa säilöönottotapauksissa sekä palauttamiskiellon periaatteen noudattamisessa. |
| --- | --- |

3.3.7

4.   Muutettu ehdotus turvapaikkamenettelyasetuksen tarkistamiseksi

| 4.1 | ETSK pitää asianmukaisena tässä tehtyä valintaa eli uutta muutettua säädösehdotusta EU:n asetuksen muodossa direktiivin sijaan. ETSK:n mielestä tähän liittyy kuitenkin avoin kysymys siitä, miten se voidaan saattaa voimaan ja panna täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa ja erityisesti niissä, joihin on kohdistettu rikkomusmenettelyjä. Komitea voi hyväksyä tämän ehdotuksen vain, jos eteläiset jäsenvaltiot eivät muutu sen seurauksena ihmisten säilöönotto- tai lähdönodottelukeskuksiksi. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK on tyytyväinen komission ehdotukseen parantaa kansainvälisen suojelun myöntämiseen tai peruuttamiseen liittyvää koordinointia ja yhteisiä menettelyjä ja yhdenmukaistaa turvapaikka- ja palauttamispäätöksiä. Komitea pitää kuitenkin valitettavana, että ensimmäisiin maahantulovaltioihin perustettavien suljettujen säilöönottokeskusten toteuttamisen koordinoinnista on esitetty enemmän ehdotuksia kuin yhteisestä turvapaikkajärjestelmästä, sillä ensimmäisille maahantulovaltioille asetetaan yksinomainen velvoite vastata turvapaikanhakijoista. Tästä saa sen hallitsevan vaikutelman, että ehdotukset on suunnattu eteläisille jäsenvaltioille. ”Rajamenettelyjen” soveltamisen yhteydessä ei myöskään mainita lainkaan siirron mahdollisuutta. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK pitää valitettavana myös sitä, että ehdotuksessa ei ole kartoitettu asianmukaisesti mahdollisia ongelmia palautusohjelmien toteuttamisessa, erityisesti kun ajatellaan EU:n ulkopuolisten alkuperämaiden tai kauttakulkumaiden halukkuutta tehdä yhteistyötä EU:n kanssa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK korostaa, että tarvitaan kiireellisesti kattavampi strategia, joka perustuu muuttovirtojen hallintaa koskevaan tasapainoiseen ja jaettuun vastuuseen EU-maiden ja EU:n ulkopuolisten maiden välillä. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Lisäksi ETSK korostaa tarvetta suojella lapsiperheitä riittävällä tavalla ja kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin, turvapaikkaan liittyvien ohjausmenettelyjen yleiseen tehokkuuteen, toiminnan vaatimustasoa koskeviin indikaattoreihin ja hyvistä käytännöistä saatujen esimerkkien keräämiseen (ja julkaisemiseen Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston EASOn toimesta). Ei voida hyväksyä, että lasta pidetään lapsena vain alle 12-vuotiaana eikä alle 18-vuotiaana kansainvälisen oikeuden mukaisesti. Lapsen oikeuksista vuonna 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen mukaan jokainen alle 18-vuotias on lapsi. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat viimeaikaisissa kuulemisissa ehdottaneet eräiden vastuun määrittämistä koskevien sääntöjen tarkistamista ja pakollista yhteisvastuumekanismia, joka koskee myös etsintä- ja pelastusoperaation myötä maihin tulleita henkilöitä. Kansalaisjärjestöt ovat myös kannattaneet yhteisymmärrykseen pääsemistä vastuun käsitteestä jäsenvaltioiden välillä ja kehottaneet sisällyttämään aiempaa pysyvämmän sisäisten siirtojen mekanismin tarkistettuihin Dublin-sääntöihin (8)
  .
  ETSK pohtii, miten asianmukaisesti toimiva jäsenvaltioiden yhteisvastuumekanismi voitaisiin realistisesti toteuttaa uuden muutetun ehdotuksen nojalla. Turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinta-asetukseen tällä hetkellä sisältyvät säännöt siitä, mikä jäsenvaltio vastaa turvapaikkahakemuksen käsittelystä, olisi vahvistettava turvapaikkamenettelyasetuksessa siten, että tehdään Eurodacin kautta mahdolliseksi se, että hakemuksen voivat käsitellä myös muut jäsenvaltiot. |
| --- | --- |

4.6

5.   Muutettu vuoden 2016 ehdotus Eurodac-asetuksen uudelleenlaatimisesta

| 5.1 | Muutetussa vuoden 2016 ehdotuksessa Eurodac-asetuksen uudelleenlaatimisesta pyritään luomaan yhteys tiettyjen henkilöiden ja heihin sovellettavien menettelyjen välille, jotta pystytään paremmin hallitsemaan sääntöjenvastaista muuttoliikettä ja havaitsemaan luvatonta liikkumista. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Eurodac-järjestelmän tärkein tehtävä on tunnistaa turvapaikanhakijat ja helpottaa sormenjälki- ja kasvokuvatietojen (biometristen tietojen) avulla näytön keräämistä, jotta voidaan määrittää, mikä jäsenvaltio on vastuussa EU:ssa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK ei ole vakuuttunut siitä, että Eurodac-järjestelmä (9) on asianmukainen väline sääntöjenvastaisen muuttoliikkeen torjumiseksi tai tukee jäsenvaltioita tehokkaasti vapaaehtoiseen paluuseen ja uudelleenkotouttamiseen myönnettävän tuen seurannassa (10). |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Ehdotus vuoden 2016 ehdotuksen muuttamisesta perustuu lainsäätäjien väliseen alustavaan yhteisymmärrykseen, ja sillä täydennetään lainsäätäjien tekemiä muutoksia. Ehdotuksella pyritään muuttamaan Eurodac yhteiseksi eurooppalaiseksi tietokannaksi, jolla tuetaan turvapaikka-asioita, uudelleensijoittamista ja laitonta muuttoliikettä koskevia EU:n politiikkoja. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Lisäksi tavoitteena on kerätä tarkempia ja kattavampia tietoja päätöksenteon tueksi laskemalla hakemusten lisäksi yksittäisiä hakijoita ja siten myötävaikuttaa paremmin laittoman muuttoliikkeen hallintaan ja luvattoman liikkumisen havaitsemiseen. ETSK katsoo kuitenkin, että tämän pitkälle viedyn järjestelmän on myös tarjottava muuttajalle mahdollisuus hakea turvapaikkaa toisesta jäsenvaltiosta eikä vain ensimmäisestä maahantulomaasta. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Eurodac-järjestelmän tarkoituksena on myös tukea asianmukaisten politiikkaratkaisujen määrittämistä tällä alalla mahdollistamalla tilastojen laatiminen useista tietokannoista peräisin olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | ETSK on samaa mieltä siitä, että yhteisiä sääntöjä sormenjälkien ja kasvokuvien ottamisesta kolmansien maiden kansalaisista Eurodacia varten on sovellettava samalla tavalla kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | ETSK kannattaa sellaisen tietopohjavälineen luomista, joka tarjoaa Euroopan unionille tietoa EU:n alueelle laittomasti tai etsintä- ja pelastusoperaatioiden seurauksena tulevien kansainvälistä suojelua hakevien kolmansien maiden kansalaisten lukumäärästä, mikä on välttämätöntä kestäväpohjaiselle ja näyttöön perustuvalle päätöksenteolle muuttoliike- ja viisumipolitiikkaa koskevissa asioissa. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Eurodacin tarkoituksena on myös antaa lisätukea kansallisille viranomaisille näiden ollessa tekemisissä sellaisten turvapaikanhakijoiden kanssa, joiden hakemus on jo hylätty toisessa jäsenvaltiossa, mahdollistamalla hylättyjen hakemusten merkitseminen järjestelmään, mutta kansallisille viranomaisille on myös annettava oikeus käsitellä toisen jäsenvaltion käsittelemä hakemus uudelleen. |
| --- | --- |

5.9

Bryssel 25. helmikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Maahanpääsyn epäämisen käsitettä on käytetty sekä Schengen-järjestelmässä että turvapaikkasäännöstössä (turvapaikkamenettelydirektiivin 43 artikla).

1

(2)  EUVL C 123, 9.4.2021, s. 15.

2

(3)  Ks. tämän virallisen lehden s. 58.

3

(4)  Aseman määrittelyä koskevan asetuksen mukaan pakolaisaseman tai toissijaisen suojeluaseman tuomat oikeudet ja edut ovat kytköksissä siihen jäsenvaltioon, joka on myöntänyt tämän aseman.

4

(5)  Niiden muuttajien osuus, jotka ovat lähtöisin maista, joiden osalta hyväksymisaste on alle 25 prosenttia, on noussut 14 prosentista vuonna 2015 57 prosenttiin vuonna 2018.

5

(6)  Säilöönotosta rajamenettelyn aikana ks. EU:n tuomioistuimen tuomio C-808/18, kohdat 179 ja 183: ”Kyseisen 43 artiklan nojalla jäsenvaltiot nimittäin saavat ottaa direktiivin 2013/33 2 artiklan h alakohdassa tarkoitetulla tavalla ’säilöön’ niiden rajoille tulevat kansainvälisen suojelun hakijat – ennen maahantulo-oikeuden myöntämistä heille – kyseisessä 43 artiklassa säädetyin edellytyksin ja tässä samassa 43 artiklassa säädettyjen menettelyjen tehokkuuden takaamiseksi”; ”direktiivin 2013/32 43 artiklan 1 kohdasta ilmenee, että tähän säännökseen perustuva säilöönotto on oikeutettu vain siksi, että asianomainen jäsenvaltio voi tutkia ennen maahantulo-oikeuden myöntämistä kansainvälisen suojelun hakijalle, onko hänen hakemuksensa jätettävä tutkimatta [– –] tai onko se hylättävä perusteettomana [– –].”

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 810/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009 , yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) (EUVL L 243, 15.9.2009, s. 1).

7

(8)  CEPS-tutkimusraportti, Search and rescue, disembarkation and relocation arrangements in the Mediterranean. Sailing Away from Responsibility?, kesäkuu 2019.

8

(9)  Se parantaa jäsenvaltioiden seurantavalmiuksia tällä alalla ja ehkäisee avustettua vapaaehtoista paluuta ja uudelleenkotoutumista koskevan tuen väärinkäyttöä, sillä jäsenvaltio saa tämän tiedon käyttöönsä välittömästi ja henkilö, jolle on myönnetty apua yhdessä jäsenvaltioissa, ei saa liikkua toiseen jäsenvaltioon saadakseen toisenlaista tai parempaa apua. Jäsenvaltioilla ei tällä hetkellä ole yhteistä tietokantaa tai muutakaan tapaa saada selville, onko palautettava henkilö jo saanut avustusta paluuseen ja uudelleenkotouttamiseen. Tämä tieto on olennaisen tärkeä väärinkäytön ja kaksinkertaisen hyödyntämisen estämiseksi.

9

(10)  Rajanylitystietojärjestelmän (EES) ansiosta jäsenvaltiot voivat tunnistaa laittomasti oleskelevat kolmansien maiden kansalaiset, vaikka he olisivat tulleet EU:hun laillisesti. Tällaista järjestelmää ei kuitenkaan ole sellaisten laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten tunnistamiseksi, jotka ovat tulleet EU:hun sääntöjenvastaisesti ulkorajojen kautta. Nykyinen Eurodac-järjestelmä on ihanteellinen tietokanta tällaisen tiedon keräämiseksi, koska siihen sisältyy jo vastaavaa tietoa. Toistaiseksi tällaisten tietojen keräämisen tarkoituksena on vain auttaa määrittelemään, mikä jäsenvaltio on vastuussa turvapaikkahakemuksen käsittelystä. Laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten ja Euroopan unioniin sääntöjenvastaisesti ulkorajojen kautta tulleiden tunnistaminen auttaa jäsenvaltioita ennen kaikkea hankkimaan palauttamista varten tarvittavat asiakirjat kolmansien maiden kansalaisille.

10

---

LIITE

Seuraava muutosehdotus, joka sai äänestyksessä tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä, hylättiin keskustelussa (työjärjestyksen 43 artiklan 2 kohta):

Kohta 2.2

Muutetaan.

| 2.2 | Eteläeurooppalaisilla jäsenvaltioilla ei ole muuta vaihtoehtoa kuin ryhtyä säilöönotto- tai lähdönodottelukeskuksiksi
  perustaa suljettuja lähdönodottelukeskuksia, joissa turvapaikanhakijoiden tilanne on erittäin ongelmallinen elinolojen ja oikeuksien kannalta. |
| --- | --- |

2.2

Perustelu

Nykyinen teksti voidaan hyvin helposti tulkita väärin, sillä jäsenvaltiot eivät ryhdy säilöönottokeskuksiksi tai miksikään muuksikaan, vaan lähdönodottelukeskuksia perustetaan jäsenvaltioihin.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 96 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 100 |
| Pidättyi äänestämästä: | 47 |

Puolesta:

96

Vastaan:

100

Pidättyi äänestämästä:

47

Seuraavat jaoston lausunnon kohdat muutettiin täysistunnossa hyväksytyn muutosehdotuksen mukaisiksi, mutta ne saivat tuekseen yli neljänneksen annetuista äänistä (työjärjestyksen 43 artiklan 2 kohta):

| 1.1 | ETSK panee merkille uuden muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen, jonka tavoitteena on puuttua monitahoiseen ja monimutkaiseen ilmiöön. ETSK katsoo, että uudet asetukset auttavat parantamaan EU:n rajaturvallisuutta. EU:hun saapuvien henkilöiden valvontaa varten ollaan perustamassa parempaa ja turvallisempaa menettelyä. Yhdennettyä, yhteistä EU:n strategiaa, joka on joustava ja tulevaisuuteen suuntautuva, onkin kaivattu kipeästi ja jouduttu odottelemaan turhan pitkään. Valitettavasti komissio ehdottaa maahanmuutto- ja turvapaikkakysymykseen kaiken kaikkiaan samaa vanhaa keittoa, jota on kuumennettu uudelleen ja jota kuitenkin tavanomaiseen tapaan tarjoillaan eteläisen Euroopan maille kylmänä.

  Lisäksi asianomaisista neljästä tai viidestä jäsenvaltiosta on tulossa ihmisille tarkoitettuja ”suljettuja säilöönottokeskuksia”
   (1)

  vähintään kuuden tai seitsemän kuukauden ajaksi, ellei pitempään, kunnes menettelyjen tulokset ovat tiedossa, mikä johtaa tilanteisiin, jotka ovat moninkertaisesti aiempaa huonompia. |
| --- | --- |

1.1

Äänestystulos:

| Puolesta: | 105 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 99 |
| Pidättyi äänestämästä: | 43 |

Puolesta:

105

Vastaan:

99

Pidättyi äänestämästä:

43

| 1.2 | ETSK huomauttaa, että komissio ei näytä pyrkivän ehdotuksillaan täysin vilpittömään onnistumiseen. Kaikissa komitean lausunnoissa (asiakokonaisuudet SOC/649, SOC/669 ja SOC/670) kritisoidaan sitä, että annetaan sekä turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinta-asetus että turvapaikkamenettelyasetus. ETSK toteaa yhdeksän asetuksen tarkastelun ja komission kanssa käymänsä yhteydenpidon perusteella myös, että näiden yhdeksän asetuksen täytäntöönpano ei todennäköisesti toimi ilman ongelmia. On komissiolle tyypillistä, että se ei käsittele muuttoliikettä yhtenäisenä kysymyksenä, vaan toteaa, että mahdolliset ehdotukset ja suositukset esitetään toisessa asetuksessa. Näin ollen mitään kysymyksiä ei voida sisällöllisesti liittää toisiinsa, vaan niitä käsitellään yksitellen kunkin yksinomaisen asetuksen soveltamisalan puitteissa. Toisin sanottuna jokaista asiakohtaa käsiteltäessä ”pallo heitetään toiseen sääntöön”, eli komissio yksinkertaisesti torjuu kaikki kommentit sillä perusteella, että kyse on eri säännöistä. |
| --- | --- |

1.2

Äänestystulos:

| Puolesta: | 101 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 97 |
| Pidättyi äänestämästä: | 41 |

Puolesta:

101

Vastaan:

97

Pidättyi äänestämästä:

41

---

(1)  Maahanpääsyn epäämisen käsitettä on käytetty sekä Schengen-järjestelmässä että turvapaikkasäännöstössä (turvapaikkamenettelydirektiivin 43 artikla).

---

| 30.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 155/73 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 155/73

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ’Euroopan rakennusten perusparannusaalto — ympäristöystävällisempiä rakennuksia, lisää työpaikkoja ja parempaa elämänlaatua’”

(COM(2020) 662 final)

(2021/C 155/11)

| Esittelijä: | Pierre Jean COULON |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Aurel Laurențiu PLOSCEANU |

Esittelijä:

Pierre Jean COULON

Toinen esittelijä:

Aurel Laurențiu PLOSCEANU

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 11.11.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen jaostossa | 11.2.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.2.2021 |
| Täysistunnon nro | 558 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 212/0/5 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 11.11.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen jaostossa

11.2.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

24.2.2021

Täysistunnon nro

558

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

212/0/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen eurooppalaisesta strategiasta ”Euroopan rakennusten perusparannusaalto – ympäristöystävällisempiä rakennuksia, lisää työpaikkoja ja parempaa elämänlaatua”. Tällainen strategia on ehdottoman tarpeellinen ja välttämätön Euroopan unionille ja sen kansalaisille, ja ETSK aikoo tukea tätä strategiaa ja osallistua sen muokkaamiseen aktiivisesti esittämällä näkemyksiään ja ehdotuksiaan. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että koska rakennusten osuus Euroopan unionin kokonaisenergiankulutuksesta on 40 prosenttia, asuin- ja muissa rakennuksissa on toteutettava Euroopan unionin tuella perusparannusaalto osana kokonaisvaltaista pitkän aikavälin investointitoimintaa, jonka tavoitteina ovat yleinen etu, kestävä kehitys, terveyden suojelu eli myös asbestityöt remonttien yhteydessä, vihreä siirtymä ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tosiasiallinen täytäntöönpano kestävyysperiaatteiden mukaisen ja kohtuuhintaisen asumisen alalla. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kannattaakin perusparannusaaltostrategiaa, sillä siitä on kolminkertaista hyötyä Euroopan unionille: ilmastolle, paikalliselle työllisyydelle sekä pandemian ja energiaköyhyyden torjumiselle ja kohtuuhintaisten asuntojen tarjoamiselle kaikille, myös haavoittuvassa asemassa oleville. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että kun otetaan huomioon strategian erityisluonne ja jatkuminen vuoteen 2050 asti, tarvitaan vakaa, selkeä ja soveltuva oikeudellinen ja rahoituskehys, joka perustuu tarkoitusta varten perustetun eurooppalaisen investointirahaston täytäntöönpanoon, monivuotisiin investointisuunnitelmiin, uuteen ”vihreään ohjausjaksoon” sekä erityisen, tarkoitukseen sopivan oikeuskehyksen luomiseen esimerkiksi valtiontukien, sovellettavien alv-kantojen, julkisten hankintojen, ”vihreiden” asuntolainojen sekä energiatehokkuusstandardien kautta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa komissiota ottamaan käyttöön järjestelyjä, joilla kannustetaan energiaremontoinnin teollistamiseen ja perusparannusten laajamittaistamiseen paikallistasolla, ja luomaan uuden ”energiaremonttien Erasmus-ohjelman 2050”, jonka avulla houkutellaan nuoria eurooppalaisia näihin uusiin tulevaisuuden ammatteihin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kehottaa myös kannustamaan jäsenvaltioita toteuttamaan EIP:n ELENA-ohjelmaa esimerkkinä käyttäen etenkin kotitalouksille suunnattuja julkisia diagnosointi-, teknisen avun ja neuvontapalveluja, jotta voidaan välttää energiaremontteihin tarkoitetun tuen kaikenlainen kaupallinen väärinkäyttö ja huijaaminen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo ennen kaikkea, että strategian tulee antaa Euroopan unionille mahdollisuus tulla lähemmäs kansalaisia ja alueita viestimällä tarkoituksenmukaisella tavalla voimassa olevista tukijärjestelyistä ja mahdollisuuksista päästä niiden piiriin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa luomaan todellista synergiaa rakennuskannan seurantakeskuksen ja energiaköyhyyden seurantakeskuksen välille. |
| --- | --- |

1.8

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission antamaan tiedonantoon ”Euroopan rakennusten perusparannusaalto – ympäristöystävällisempiä rakennuksia, lisää työpaikkoja ja parempaa elämänlaatua”. Laajamittaiset perusparannukset Euroopan unionin rakennuskannassa – yksityisomistuksessa olevat asunnot ja sosiaaliset vuokra-asunnot, julkiset rakennukset ja toimistorakennukset – ovat tulleet ehdottoman välttämättömiksi, sillä alalla vallitsee rakenteellinen pitkäaikaisten investointien vaje ja parannusten laiminlyönti aiheuttaa ilmastoon, ympäristöön, talouteen ja yhteiskuntaan kohdistuvia vaikutuksia. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komitea kannattaa komission ehdottamaa strategiaa, jonka tavoitteena on saavuttaa ilmastoneutraalius, soveltaa kiertotalouden periaatteita, edistää kestävän kehityksen tavoitteita ja Euroopan kilpailukykyä, turvata kulttuuriperintö sekä ennen kaikkea suojella kaikkien oikeutta kohtuuhintaiseen, asumiskelpoiseen, esteettömään ja terveelliseen asuntoon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 19 mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Koska rakennusten osuus Euroopan unionin kokonaisenergiankulutuksesta on 40 prosenttia, asuin- ja muissa rakennuksissa on toteutettava perusparannusaalto osana kokonaisvaltaista pitkän aikavälin investointitoimintaa, jonka tavoitteina ovat yleinen etu, kestävä kehitys ja vihreä siirtymä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Myös pandemia on korostanut asumisen roolia kriisin hallinnassa terveydenhuollon näkökulmasta ja tarvetta pohtia uudelleen asuntojen käyttötarkoitusta ja sitä kautta niiden suunnittelua liikkumisrajoitusten valossa. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Pandemia on erityisesti paljastanut yhteyden asuntojen kunnon, energiaköyhyyden ja pandemian torjuntakyvyn välillä. Tätä ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Rakennusten perusparannusaaltoa koskevasta strategiasta onkin kolminkertaista hyötyä: se edistää tehokkaasti ilmastonmuutoksen torjuntaa, tuo mukanaan pitkäaikaisia investointeja ja paikallisia työpaikkoja, jotka tukevat aktiivisesti talouden elpymistä, sekä osallistuu energiaköyhyyden torjuntaan ja yhteenkuuluvuuden ja sosiaalisen osallisuuden edistämiseen kehittämällä Europan unionin kansalaisille suunnattua kohtuuhintaista asuntotarjontaa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Rakennusten perusparannusaallon tulee siksi perustua pysyviin ja samansuuntaisiin linjauksiin ja virtauksiin niin Euroopan unionin sääntöjen ja tuen osalta kuin jäsenvaltioiden monivuotisten investointiohjelmien osalta. Näiden on oltava ymmärrettäviä ja kaikkien ulottuvilla, ja niissä on otettava huomioon alan toimijoiden erilaisuus ja kunkin oma investointilogiikka, olipa kyse eurooppalaisista kotitalouksista, jotka asuvat omassa tai asunto-osakeasunnossa, kotitalouksista, joilla on yksi tai useampia asuntoja vuokramarkkinoilla, sosiaaliseen vuokra-asumiseen erikoistuneista organisaatioista, joiden toimintaa säätelevät yleisen edun mukaiset erityistehtävät ja tästä seuraavat julkisen palvelun velvoitteet, viranomaisista ja julkisista rakennuksista, suojelluista historiallisista rakennuksista tai yrityksistä ja niiden omistamista kiinteistöistä. Näiden kaikkien joukossa on mahdollisia perusparannusaallon hyödyntäjiä, joita on kannustettava tekemään pitkäaikaisia investointeja asuin- ja muihin kiinteistöihinsä vuoteen 2050 mennessä sellaisten rakennusten luonteeseen soveltuvien rahoitusmekanismien avulla, joissa yhdistetään pitkäaikaisia tai ”vihreitä” lainoja, julkisia takauksia ja etenkin kotitalouksille välttämättömiä tukia, joita ei tarvitse maksaa takaisin. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Rakennusten perusparannusaaltoa on tuettava ennen kaikkea teollistamalla ja laajamittaistamalla toimintaa paikallistasolla Euroopassa niin, että perusparannuskustannukset alenevat ja urakan kesto lyhenee kotitalouksille, jotka asuvat kyseisissä asunnoissa. Sitä varten on ulkoistettava ja digitalisoitava prosesseja. Teollistamisen rinnalla on otettava käyttöön uusia rakentamisen malleja, jotka perustuvat asianmukaisiin teknisiin velvoitteisiin ja rakennusstandardeihin, ja ennen kaikkea on toteutettava eurooppalainen tiedotuskampanja tämän uuden alan hyödyistä ja nuorille sukupolville mahdollisesti tarjoutuvista uusista työpaikoista käynnistämällä komitean lämpimästi toivoma ”energiaremonttien Erasmus-ohjelma 2050”. Erityistä huomiota on kiinnitettävä myös sosiaalisen polkumyynnin riskeihin, joita liittyy näihin ulkoistamisiin ja muunlaiseen työn teettämiseen alihankintana. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Komission täytyy samaan aikaan varmistaa voimassa olevien säännösten, tarkistettavien säännösten ja uusien säännösehdotusten lähentyminen. Tämä ei koske ainoastaan jäsenvaltioita ja niiden pitkän aikavälin investointistrategioita, vaan myös kotitalouksia, sosiaalisten vuokra-asuntojen omistajia, viranomaisia ja yrityksiä, sillä nämä kaikki tekevät viime kädessä oman toimintalogiikkansa pohjalta päätöksiä yksittäisistä investointitoimista, joilla perusparannusaalto etenee vuoteen 2050 asti. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Lähentymisestä on huolehdittava tarkistettaessa alalla voimassa olevia säännöksiä, kuten direktiivejä, jotka koskevat rakennusten energiatehokkuutta, julkisia hankintoja ja sovellettavia valtiontukia erityisesti sosiaalisen vuokra-asumisen alalla, erityisiä alv-kantoja, ”vihreitä” asuntolainoja jne., mutta myös Next Generation EU -elpymisvälineen ja koheesiopolitiikan 2021–2027 säännöissä ja ehdoissa, joiden on oltava ymmärrettäviä kohteena oleville eurooppalaisille kotitalouksille. Elpymissuunnitelmasta on tehtävä dynaamisempi harjoittamalla politiikkaa, jossa todella tehdään konkreettisia ehdotuksia ja suosituksia, ja koordinoimalla toiminnassa olevien kansallisten seurantakeskusten toimintaa. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Komitea toivoo, että Euroopan rakennuskannan seurantakeskus toimisi tiiviissä yhteistyössä energiaköyhyyden seurantakeskuksen kanssa. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Komitea toivoo, että jäsenvaltioihin järjestetään julkinen palvelu, joka vastaa perusparannusaallon edistämisestä ja tarjoaa energiaremontointiin liittyvää diagnosointi- ja teknistä apua ennen kaikkea kotitalouksille, jotta vältytään kaikenlaisilta kaupallisilta väärinkäytöksiltä perusparannusten yhteydessä. |
| --- | --- |

2.12

3.   Huomioita: Ilmastoneutraaliuden ja talouden elpymisen tukeminen edistämällä rakennusten perusparannuksia

| 3.1 | Laajamittaiset perusparannukset Euroopan unionin rakennuskannassa – yksityisomistuksessa olevat asunnot ja sosiaaliset vuokra-asunnot, julkiset rakennukset ja toimistorakennukset – ovat tulleet ehdottoman välttämättömiksi, sillä alalla vallitsee rakenteellinen pitkäaikaisten investointien vaje, jonka vaikutukset kohdistuvat ilmastoon, ympäristöön, talouteen ja yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Komitea yhtyy komission näkemykseen siitä, että asuin- ja muiden rakennusten kunnostamisella on ilmaston näkökulmasta kiire ja että covid-19-kriisi tarjoaa tilaisuuden pohtia uudelleen, suunnitella uudelleen ja nykyaikaistaa rakennuksia soveltaen lähestymistapaa, joka tuo ekologisia, sosiaalisia ja taloudellisia hyötyjä. Tämä on ainutlaatuinen mahdollisuus toimia yhtä aikaa ilmastoneutraaliuden, talouden elpymisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden hyväksi.
  Komitea haluaa kiinnittää huomiota rakennusten ja erityisesti kunnostettavien asuntojen monimuotoisuuteen: niihin kuuluvat rakennukset omakotitaloista aina neuvostoajan suuriin kerrostaloalueisiin ja työväenluokan asuinlähiöihin. Tästä asuinrakennusten suuresta kirjosta voidaan poimia ensisijaisiksi kohteiksi Itä-Euroopan kerrostalot, arvonalennuksen kärsineiden kaupunkikeskustojen erittäin vanhat asuintalot, asuinlähiöt ja maaseudun asuintalot. Rakennuskanta on vanhentunutta ja vaatii perusparannuksia sekä asukkaiden elämänlaadun että rakennusten teknisen tason parantamiseksi, ja tässä yhteydessä on huolehdittava rahoitusmahdollisuuksien tarjoamisesta asukkaille, sillä tämä on tällä hetkellä merkittävä perusparannusten este. Lisäksi on otettava huomioon esteettömyys vammaisille henkilöille. Euroopan unionin tulee tarttua tähän tilaisuuteen toteuttaa laajamittaisia toimia myös siksi, että näin voidaan tarkoituksenmukaisen viestinnän avulla päästä lähemmäs kansalaisia ja heidän kotialueitaan. |
| --- | --- |

3.2

Komitea haluaa kiinnittää huomiota rakennusten ja erityisesti kunnostettavien asuntojen monimuotoisuuteen: niihin kuuluvat rakennukset omakotitaloista aina neuvostoajan suuriin kerrostaloalueisiin ja työväenluokan asuinlähiöihin. Tästä asuinrakennusten suuresta kirjosta voidaan poimia ensisijaisiksi kohteiksi Itä-Euroopan kerrostalot, arvonalennuksen kärsineiden kaupunkikeskustojen erittäin vanhat asuintalot, asuinlähiöt ja maaseudun asuintalot. Rakennuskanta on vanhentunutta ja vaatii perusparannuksia sekä asukkaiden elämänlaadun että rakennusten teknisen tason parantamiseksi, ja tässä yhteydessä on huolehdittava rahoitusmahdollisuuksien tarjoamisesta asukkaille, sillä tämä on tällä hetkellä merkittävä perusparannusten este. Lisäksi on otettava huomioon esteettömyys vammaisille henkilöille. Euroopan unionin tulee tarttua tähän tilaisuuteen toteuttaa laajamittaisia toimia myös siksi, että näin voidaan tarkoituksenmukaisen viestinnän avulla päästä lähemmäs kansalaisia ja heidän kotialueitaan.

| 3.3 | Komitea kannattaa ehdotettua tavoitetta kaksinkertaistaa energiaremontoitavien asuinrakennusten ja muiden rakennusten vuotuinen osuus vuoteen 2030 mennessä ja edistää pitkälle meneviä perusparannuksia, mikä tarkoittaa 35:tä miljoonaa rakennusyksikköä vuoteen 2030 mennessä, ja jäädä tälle korkeammalle tasolle, jotta koko EU saadaan ilmastoneutraaliksi vuoteen 2050 mennessä. Olisi ihanteellista, jos kaksinkertaistamistavoite ylittyisi ja pyrittäisiin kolminkertaiseen määrään. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Komitea korostaa, että tavoite, joka ulottuu 30 vuoden päähän, on kunnianhimoinen, ja että on tarpeen yhdenmukaistaa perinpohjaisesti alalla voimassa olevat lait ja säännökset sekä rahoitustukimekanismit, jotka on suunnattu asianomaisille kotitalouksille, sosiaalisten vuokra-asuntojen tarjoajille, viranomaisille ja muille kohteena olevien rakennusten omistajille, sillä kaikki nämä ovat potentiaalisia investoijia, joita on kannustettava tekemään pitkäaikaisia investointeja oman toimintalogiikkansa ja kykynsä mukaisesti. Tästä kertoo se, että jäsenvaltiot ja niiden alueelliset hallintoviranomaiset pyrkivät parhaillaan sovittelemaan yhteen Next Generation EU -elpymisvälinettä ja vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikkaa. |
| --- | --- |

3.4

4.   Huomioita: Rakennusten perusparannusten periaatteet vuosiksi 2030 ja 2050

| 4.1 | Komitea on samaa mieltä tarpeesta omaksua kattava ja yhdennetty strategia, johon asianomaiset toimijat osallistuvat ja joka perustuu seitsemään periaatteeseen: energiatehokkuus etusijalle, kohtuuhintaisuus, hiilestä irtautuminen ja uusiutuvien energialähteiden integrointi, elinkaariajattelu ja kiertotalous, korkeat terveys- ja ympäristönormit, vihreään siirtymään ja digitalisaatioon liittyviin haasteisiin vastaaminen yhdessä sekä esteettisyyden ja arkkitehtonisen laadun kunnioittaminen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Komitea korostaa, että on erityisen tärkeää ottaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 19 mukaisesti huomioon asuntojen ja asianomaisilta kotitalouksilta edellytettävien investointien kohtuuhintaisuus, olipa kyse omistusasunnossa asuvista, vuokralaisista tai huonokuntoisessa yhteisomistuskiinteistössä asuvista – erityisesti silloin, kun korjataan puutteellista eristystä ja torjutaan energiaköyhyyttä – mutta myös sosiaalisten vuokra-asuntojen omistajista, sillä niissä vuokrataso perustuu jäsenvaltioiden asettamien julkisen palvelun velvoitteiden piiriin kuuluvien erityistehtävien mukaisiin kohtuuhintaisuutta koskeviin vaatimuksiin. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK korostaa, että rakoseinä- ja lattiaeristys on eniten hiilidioksidipäästöjä vähentävä, yksinkertaisin ja edullisin toimenpide. Mutta nämäkin suhteellisen halvat toimenpiteet ovat monille kotitalouksille liian kalliita, vaikka ne alentavat energiakustannuksia. Tästä syystä ETSK vaatii kansallisia hallituksia luomaan tukijärjestelmän näitä toimenpiteitä varten. Alankomaissa tehdyt laskelmat osoittavat, että 2 000 euron kotitalouskohtainen tuki on riittävä toimenpiteiden toteuttamiseksi. Hiilidioksidipäästöjen huomattavan vähennyksen lisäksi järjestelmä tuo myös merkittävästi työpaikkoja covid-19-pandemiasta pahasti kärsineelle rakennusalalle. Myös Ranskassa on äskettäin otettu käyttöön kaikille kotitalouksille tarkoitettu asuinkiinteistöjen energiaremonttituki ”MaPrimeRenov”. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | On myös syytä noudattaa ETSK:n lausunnon ”Asbestityöt energiaperuskorjaushankkeissa” päätelmiä ja suosituksia ja edistää niiden mukaisesti asbestin poistamista energiaperuskorjauksen aikana, kun se on tarpeen ja mahdollista (1). |
| --- | --- |

4.4

5.   Huomioita: Nopeampien ja pitemmälle menevien perusparannusten toteuttaminen rakennusten laadun parantamiseksi

| 5.1 | Komitea yhtyy komission analyysiin yksittäisten investointipäätösten moninaisista esteistä ja rahoituksen saannin hankaluudesta erityisesti paikallistasolla. Hankaluuksia ilmenee niin kansallisissa järjestelyissä kuin rakennerahastoissakin erityisesti hankkeiden ennakkoarvioinnin osalta mutta myös tukien maksuaikojen vuoksi. Hankaluuksien ja toimintahäiriöiden poistaminen tulee ottaa ensisijaiseksi tavoitteeksi, jotta asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa, myös vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan mukaisten toimien täytäntöönpanossa heti vuodesta 2021. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Komitea panee merkille, että komissio on kartoittanut näitä esteitä julkisessa kuulemisessa ja on esittänyt ehdotuksia tiedotuksen, oikeusvarmuuden ja investointikannustinten parantamisesta, riittävästä ja kohdennetusta rahoituksesta, valmiuksista valmistella ja toteuttaa hankkeita, kattavien ja yhdennettyjen perusparannustoimien edistämisestä, ekosysteemin muokkaamisesta sellaiseksi, että sen avulla voidaan toteuttaa kestävyysajattelun mukaisia perusparannuksia, ja perusparannusten käyttämisestä keinona puuttua energiaköyhyyteen ja edistää kohtuuhintaista asumista erityisen eurooppalaisen aloitteen avulla. Näiden ehdotusten täytäntöönpanossa on sovellettava yksinkertaisuuden periaatetta, ennalta vahvistettua mahdollisuutta yhdistellä viranomaisten käyttöön antamaa rahoitusta ja valtiontukien valvonnan suhteellisuuden periaatetta. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Komitea kannattaa komission ehdotusta antaa Euroopan rakennuskannan seurantakeskuksen tehtäväksi ylläpitää eurooppalaista energiatehokkuustietokantaa ja tukea kannustimien suunnittelua tällä alalla. Seurantakeskuksen on työskenneltävä yhdessä energiaköyhyyden seurantakeskuksen kanssa, ja viimeksi mainitun toimintaa on tässä yhteydessä aktivoitava. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Komitea myöntää, että tämänhetkinen tilanne on täysin erityinen, kun ajatellaan mahdollisten EU-varojen mobilisoimista energiaremontointiin toisaalta Next Generation EU -elpymisvälineen ja toisaalta vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan kautta. Energiaremontointia voitaisiin osarahoittaa jopa 13 välineestä myöntämällä joko tukia, joita ei makseta takaisin, tai pitkäkestoisia lainoja edullisin koroin ja julkisin takauksin. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Komitea katsoo, että tässä poikkeuksellisessa tilanteessa Euroopan unionin tulee paitsi esittää määrällisiä perusparannustavoitteita myös tukea jäsenvaltioita ja niiden vuotuisia energiaremontointiin tarkoitettuja investointiohjelmia sekä varmistaa näiden ohjelmien arviointi vuosittain EU-ohjausjakson puitteissa. Sitä varten on otettava käyttöön erillinen ”vihreä ohjaus- ja hallintajärjestelmä” talouden ohjauksen ja hallinnan rinnalle tai soveltaen avointa koordinointimenetelmää. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Komitea katsoo, että tämä ainutlaatuinen tilanne on hyödynnettävä myös energiaköyhyyden torjumiseksi ja kitkemiseksi ottamalla tämä painopisteeksi rahoitusta myönnettäessä. Euroopan energiaköyhyyden seurantakeskuksen toimintaa ja tehtäviä on vahvistettava, ja siitä on tehtävä jäsenvaltioiden energiaköyhyyden seurantakeskusten eurooppalaisen verkoston keskus. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Komitea haluaa kuitenkin muistuttaa komissiota siitä, miten vaikeaa potentiaalisille investoijille ja erityisesti kotitalouksille ja sosiaalisten vuokra-asuntojen omistajille on yhdistää erilaisia rahoituskanavia ja sovitella niitä yhteen erilaisten säännösten, tukikelpoisten veroperustojen ja vaadittujen tarkastusten kanssa. Näitä järjestelyjä olisi yhdenmukaistettava vuoteen 2050 ulottuvaa tavoitejaksoa silmällä pitäen, jotta ne olisivat ymmärrettävämpiä ja kohderyhmänä olevien kotitalouksien ja viranomaisten ulottuvilla. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Kun otetaan huomioon asianomaisten investointien kesto ja vuoteen 2050 ulottuva tavoite, komitea kehottaa komissiota yksinkertaisuuden ja ymmärrettävyyden tarjoamiseksi asianomaisille eurooppalaisille kotitalouksille tutkimaan mahdollisuutta perustaa Euroopan investointipankin (EIP) alaisuuteen erityinen investointirahasto, joka huolehtisi teknisestä avusta, olemassa olevien järjestelyjen yhdistelystä ja toiminnan jatkuvuuden takaamisesta vuoteen 2050 asti. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Komitea kannattaa komission aikomusta tarkistaa energiaremontointiin kohdistuviin investointeihin sovellettavia valtiontukijärjestelmiä tämänsuuntaisesti. Energiaremontointiin tarkoitettuja valtiontukijärjestelmiä on yksinkertaistettava niin, että ne eivät ole investointipäätösten este, sillä nämä ovat ehdottoman välttämättömiä. Komitea on myös tyytyväinen komission päätökseen arvioida vuonna 2021 komission päätöstä 2012/21/EU (2) korvauksena julkisista palveluista myönnettävästä valtiontuesta. Sosiaalisten vuokra-asuntojen energiaremontteja varten tarkoitetut tuet kuuluvat nimittäin tähän järjestelmään, jota sovelletaan julkisen palvelun velvoitteiden täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Komitea kannattaa komission ehdotusta käynnistää eurooppalainen kohtuuhintaisen asumisen aloite, jossa rahoitetaan 100 innovatiivista ja osallistavaa lippulaivahanketta, joissa keskitytään sosiaalisten vuokra-asuntoalueiden kokonaisvaltaiseen kunnostamiseen. Tätä voitaisiin käyttää mallina laajamittaiselle kehittämiselle Euroopan unionissa. Kun otetaan huomioon sosiaalisten vuokra-asuntojen omistajien kyky investoida yleisen taloudellisen edun mukaisten palvelujen tarjoajina ja EIP:n tuella, toiminnan laajamittaistaminen ja kiinteistöjen perusparannusjärjestelmien teollistaminen paitsi luo paikallisia työpaikkoja myös alentaa perusparannusten kustannuksia muissa asunnoissa ja julkisissa rakennuksissa, kun syntyy uusia paikallisia teollisuudenaloja. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | Komitea ehdottaa komissiolle ELENA-ohjelmasta saatujen kokemusten perusteella, että se kannustaisi jäsenvaltioita EIP:n tuella järjestämään energiaremontointia käsittelevää teknistä apua koskevan julkisen palvelun, joka on suunnattu erityisesti asianomaisille kotitalouksille, jotta vältytään eräissä jäsenvaltioissa jo havaituilta kaupallisilta väärinkäytöksiltä ja huijauksilta energiaremonttien yhteydessä. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | Komitea kannattaa kaikilta osin puheenjohtaja Ursula von der Leyenin unionin tilasta pitämässään puheessa esittämää ”uutta eurooppalaista Bauhausia”, jota kehitellään eteenpäin tiedonannossa. Siinä eri alojen ammattilaiset pohtivat huomisen rakennuksia ja tulevia, kestävyysperiaatteita toteuttavia elintapoja. Komitea kehottaa kaikkia asianomaisia toimijoita osallistumaan komission käynnistämään julkiseen kuulemismenettelyyn. |
| --- | --- |

5.12

Bryssel 24. helmikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 240, 16.7.2019, s. 15

1

(2)  Komission päätös 2012/21/EU, annettu 20 päivänä joulukuuta 2011 , Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen (EUVL L 7, 11.1.2012, s. 3).

2

---

| 30.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 155/78 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 155/78

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi maanteiden tavara- ja henkilöliikenteeseen tarkoitettujen tiettyjen ajoneuvojen kuljettajien perustason ammattipätevyydestä ja jatkokoulutuksesta” (kodifikaatio)

(COM(2021) 34 final – 2021/0018 (COD))

(2021/C 155/12)

| Lausuntopyynnöt | Euroopan unionin neuvosto, 8.2.2021
  Euroopan parlamentti, 8.2.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 artikla ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.2.2021 |
| Täysistunnon numero | 558 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 234/0/8 |

Lausuntopyynnöt

Euroopan unionin neuvosto, 8.2.2021

Euroopan parlamentti, 8.2.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 artikla ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen täysistunnossa

24.2.2021

Täysistunnon numero

558

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

234/0/8

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 24.–25. helmikuuta 2021 pitämässään 558. täysistunnossa (helmikuun 24. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 234 ääntä puolesta 8:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 24. helmikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

Oikaisuja

| 30.4.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 155/79 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 155/79

---

Oikaisu Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskevan toimintaohjelman perustamisesta euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä kaudeksi 2021–2027 (Perikles IV -ohjelma)” (COM(2018) 369 final – 2018/0194(CNS))

(
  Euroopan unionin virallinen lehti C 440, 6. joulukuuta 2018
  )

(2021/C 155/13)

Kansisivulla, sisällysluettelossa ja sivulla 199, otsikossa:

| on: | ”Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ’Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskevan toimintaohjelman perustamisesta euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä kaudeksi 2021–2027 (Perikles IV -ohjelma)’ (COM(2018) 369 final – 2018/0194(CNS))” |
| --- | --- |

on:

”Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ’Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskevan toimintaohjelman perustamisesta euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä kaudeksi 2021–2027 (Perikles IV -ohjelma)’ (COM(2018) 369 final – 2018/0194(CNS))”

| pitää olla: | ”Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ’Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskevan toimintaohjelman perustamisesta euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä kaudeksi 2021–2027 (Perikles IV -ohjelma)’ (COM(2018) 369 final – 2018/0194(COD))” |
| --- | --- |

pitää olla:

”Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ’Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskevan toimintaohjelman perustamisesta euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä kaudeksi 2021–2027 (Perikles IV -ohjelma)’ (COM(2018) 369 final – 2018/0194(COD))”

---