# Jurnalul Oficial C 171/6 ma

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 171 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 646 mai 2021 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 171

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 646 mai 2021

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2019-2020Ședințele dintre 16 și 19 septembrie 2019
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 107, 26.3.2021
  TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2019-2020Ședințele dintre 16 și 19 septembrie 2019
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 107, 26.3.2021
  TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 107, 26.3.2021

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 18 septembrie 2019 |
| 2021/C 171/01 | Rezoluția Parlamentului European din 18 septembrie 2019 referitoare la situația retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană (2019/2817(RSP)) | 2 |
| | Joi, 19 septembrie 2019 |
| 2021/C 171/02 | Rezoluția Parlamentului European din 19 septembrie 2019 referitoare la situația din Turcia, în special la îndepărtarea din funcție a primarilor aleși (2019/2821(RSP)) | 8 |
| 2021/C 171/03 | Rezoluția Parlamentului European din 19 septembrie 2019 referitoare la Myanmar/Birmania, în special la situația populației rohingya (2019/2822(RSP)) | 12 |
| 2021/C 171/04 | Rezoluția Parlamentului European din 19 septembrie 2019 referitoare la Iran, în special situația apărătorilor drepturilor femeilor și a deținuților cu dublă cetățenie UE-iraniană (2019/2823(RSP)) | 17 |
| 2021/C 171/05 | Rezoluția Parlamentului European din 19 septembrie 2019 referitoare la brevetabilitatea plantelor și a procedeelor esențialmente biologice (2019/2800(RSP)) | 22 |
| 2021/C 171/06 | Rezoluția Parlamentului European din 19 septembrie 2019 referitoare la importanța memoriei istorice europene pentru viitorul Europei (2019/2819(RSP)) | 25 |
| 2021/C 171/07 | Rezoluția Parlamentului European din 19 septembrie 2019 referitoare la stadiul punerii în aplicare a legislației Uniunii de combatere a spălării banilor (2019/2820(RSP)) | 30 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Miercuri, 18 septembrie 2019

2021/C 171/01

Rezoluția Parlamentului European din 18 septembrie 2019 referitoare la situația retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană (2019/2817(RSP))

2

Joi, 19 septembrie 2019

2021/C 171/02

Rezoluția Parlamentului European din 19 septembrie 2019 referitoare la situația din Turcia, în special la îndepărtarea din funcție a primarilor aleși (2019/2821(RSP))

8

2021/C 171/03

Rezoluția Parlamentului European din 19 septembrie 2019 referitoare la Myanmar/Birmania, în special la situația populației rohingya (2019/2822(RSP))

12

2021/C 171/04

Rezoluția Parlamentului European din 19 septembrie 2019 referitoare la Iran, în special situația apărătorilor drepturilor femeilor și a deținuților cu dublă cetățenie UE-iraniană (2019/2823(RSP))

17

2021/C 171/05

Rezoluția Parlamentului European din 19 septembrie 2019 referitoare la brevetabilitatea plantelor și a procedeelor esențialmente biologice (2019/2800(RSP))

22

2021/C 171/06

Rezoluția Parlamentului European din 19 septembrie 2019 referitoare la importanța memoriei istorice europene pentru viitorul Europei (2019/2819(RSP))

25

2021/C 171/07

Rezoluția Parlamentului European din 19 septembrie 2019 referitoare la stadiul punerii în aplicare a legislației Uniunii de combatere a spălării banilor (2019/2820(RSP))

30

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 17 septembrie 2019 |
| 2021/C 171/08 | Decizia Parlamentului European din 17 septembrie 2019 privind recomandarea Consiliului privind numirea președintei Băncii Centrale Europene (N9-0023/2019 – C9-0048/2019 – 2019/0810(NLE)) | 34 |
| 2021/C 171/09 | Decizia Parlamentului European din 17 septembrie 2019 privind propunerea Băncii Centrale Europene de numire a vicepreședintelui Consiliului de supraveghere al Băncii Centrale Europene (N9-0008/2019 – C9-0028/2019 – 2019/0903(NLE)) | 35 |
| 2021/C 171/10 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 septembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele privind înmatricularea vehiculelor în Irlanda (07290/2019 – C8-0154/2019 – 2019/0806(CNS)) | 36 |
| | Miercuri, 18 septembrie 2019 |
| 2021/C 171/11 | Rezoluția Parlamentului European din 18 septembrie 2019 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2019 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2019: înregistrarea excedentului aferent exercițiului financiar 2018 (11730/2019 – C9-0115/2019 – 2019/2021(BUD)) | 37 |
| 2021/C 171/12 | Rezoluția Parlamentului European din 18 septembrie 2019 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2019 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2019 – consolidarea programelor-cheie pentru competitivitatea UE: Orizont 2020 și Erasmus+ (11731/2019 – C9-0112/2019 – 2019/2022(BUD)) | 39 |
| 2021/C 171/13 | Rezoluția Parlamentului European din 18 septembrie 2019 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență României, Italiei și Austriei (COM(2019)0206 – C9-0005/2019 – 2019/2023(BUD)) | 41 |
| 2021/C 171/14 | Rezoluția Parlamentului European din 18 septembrie 2019 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2019 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2019, care însoțește propunerea de mobilizare a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene pentru a se acorda asistență României, Italiei și Austriei (11732/2019 – C9-0113/2019 – 2019/2024(BUD)) | 43 |
| 2021/C 171/15 | Rezoluția Parlamentului European din 18 septembrie 2019 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (EGF/2019/000 TA 2019 – Asistență tehnică la inițiativa Comisiei) (COM(2019)0290 – C9-0026/2019 – 2019/2036(BUD)) | 45 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 17 septembrie 2019

2021/C 171/08

Decizia Parlamentului European din 17 septembrie 2019 privind recomandarea Consiliului privind numirea președintei Băncii Centrale Europene (N9-0023/2019 – C9-0048/2019 – 2019/0810(NLE))

34

2021/C 171/09

Decizia Parlamentului European din 17 septembrie 2019 privind propunerea Băncii Centrale Europene de numire a vicepreședintelui Consiliului de supraveghere al Băncii Centrale Europene (N9-0008/2019 – C9-0028/2019 – 2019/0903(NLE))

35

2021/C 171/10

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 septembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele privind înmatricularea vehiculelor în Irlanda (07290/2019 – C8-0154/2019 – 2019/0806(CNS))

36

Miercuri, 18 septembrie 2019

2021/C 171/11

Rezoluția Parlamentului European din 18 septembrie 2019 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2019 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2019: înregistrarea excedentului aferent exercițiului financiar 2018 (11730/2019 – C9-0115/2019 – 2019/2021(BUD))

37

2021/C 171/12

Rezoluția Parlamentului European din 18 septembrie 2019 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2019 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2019 – consolidarea programelor-cheie pentru competitivitatea UE: Orizont 2020 și Erasmus+ (11731/2019 – C9-0112/2019 – 2019/2022(BUD))

39

2021/C 171/13

Rezoluția Parlamentului European din 18 septembrie 2019 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență României, Italiei și Austriei (COM(2019)0206 – C9-0005/2019 – 2019/2023(BUD))

41

2021/C 171/14

Rezoluția Parlamentului European din 18 septembrie 2019 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2019 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2019, care însoțește propunerea de mobilizare a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene pentru a se acorda asistență României, Italiei și Austriei (11732/2019 – C9-0113/2019 – 2019/2024(BUD))

43

2021/C 171/15

Rezoluția Parlamentului European din 18 septembrie 2019 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (EGF/2019/000 TA 2019 – Asistență tehnică la inițiativa Comisiei) (COM(2019)0290 – C9-0026/2019 – 2019/2036(BUD))

45

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

6.5.2021

| 6.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 171/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 171/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2019-2020

Ședințele dintre 16 și 19 septembrie 2019

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 107, 26.3.2021

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Miercuri, 18 septembrie 2019

| 6.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 171/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 171/2

---

P9_TA(2019)0016

Retragerea Regatului Unit din UE

Rezoluția Parlamentului European din 18 septembrie 2019 referitoare la situația retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană (2019/2817(RSP))

(2021/C 171/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene din 7 decembrie 2000 („carta”), care a fost proclamată la 12 decembrie 2007, la Strasbourg, și a intrat în vigoare în decembrie 2009, odată cu Tratatul de la Lisabona, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene din 7 decembrie 2000 („carta”), care a fost proclamată la 12 decembrie 2007, la Strasbourg, și a intrat în vigoare în decembrie 2009, odată cu Tratatul de la Lisabona,

| — | având în vedere notificarea făcută de prim-ministrul Regatului Unit, adresată Consiliului European la 29 martie 2017 în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere notificarea făcută de prim-ministrul Regatului Unit, adresată Consiliului European la 29 martie 2017 în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 5 aprilie 2017 referitoare la negocierile cu Regatul Unit ca urmare a notificării intenției sale de a se retrage din Uniunea Europeană (1), din 3 octombrie 2017 referitoare la stadiul actual al negocierilor cu Regatul Unit (2), din 13 decembrie 2017 referitoare la stadiul actual al negocierilor cu Regatul Unit (3) și din 14 martie 2018 referitoare la cadrul viitoarelor relații dintre UE și Regatul Unit (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 5 aprilie 2017 referitoare la negocierile cu Regatul Unit ca urmare a notificării intenției sale de a se retrage din Uniunea Europeană (1), din 3 octombrie 2017 referitoare la stadiul actual al negocierilor cu Regatul Unit (2), din 13 decembrie 2017 referitoare la stadiul actual al negocierilor cu Regatul Unit (3) și din 14 martie 2018 referitoare la cadrul viitoarelor relații dintre UE și Regatul Unit (4),

| — | având în vedere orientările Consiliului European (articolul 50) din 29 aprilie 2017, în urma notificării Regatului Unit în temeiul articolului 50 din TUE, precum și anexa la Decizia Consiliului din 22 mai 2017 care stabilește directivele de negociere în vederea încheierii unui acord cu Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de stabilire a condițiilor de retragere a acestui stat din Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările Consiliului European (articolul 50) din 29 aprilie 2017, în urma notificării Regatului Unit în temeiul articolului 50 din TUE, precum și anexa la Decizia Consiliului din 22 mai 2017 care stabilește directivele de negociere în vederea încheierii unui acord cu Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de stabilire a condițiilor de retragere a acestui stat din Uniunea Europeană,

| — | având în vedere orientările Consiliului European (articolul 50) din 15 decembrie 2017 și anexa la Decizia Consiliului din 29 ianuarie 2018 de completare a Deciziei Consiliului din 22 mai 2017 de autorizare a deschiderii negocierilor în vederea încheierii unui acord cu Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de stabilire a condițiilor de retragere a acestui stat din Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările Consiliului European (articolul 50) din 15 decembrie 2017 și anexa la Decizia Consiliului din 29 ianuarie 2018 de completare a Deciziei Consiliului din 22 mai 2017 de autorizare a deschiderii negocierilor în vederea încheierii unui acord cu Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de stabilire a condițiilor de retragere a acestui stat din Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Raportul comun al negociatorilor Uniunii Europene și ai Guvernului Regatului Unit din 8 decembrie 2017 privind progresele înregistrate în cursul etapei 1 a negocierilor în temeiul articolului 50 TUE cu privire la retragerea ordonată a Regatului Unit din Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul comun al negociatorilor Uniunii Europene și ai Guvernului Regatului Unit din 8 decembrie 2017 privind progresele înregistrate în cursul etapei 1 a negocierilor în temeiul articolului 50 TUE cu privire la retragerea ordonată a Regatului Unit din Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, astfel cum a fost aprobat de Consiliul European la 25 noiembrie 2018 („acordul de retragere”) și declarațiile consemnate în procesul-verbal al reuniunii Consiliului European din aceeași dată, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, astfel cum a fost aprobat de Consiliul European la 25 noiembrie 2018 („acordul de retragere”) și declarațiile consemnate în procesul-verbal al reuniunii Consiliului European din aceeași dată,

| — | având în vedere Declarația politică de stabilire a cadrului viitoarelor relații dintre Uniunea Europeană și Regatul Unit, astfel cum a fost aprobată de Consiliul European la 25 noiembrie 2018 („declarația politică”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația politică de stabilire a cadrului viitoarelor relații dintre Uniunea Europeană și Regatul Unit, astfel cum a fost aprobată de Consiliul European la 25 noiembrie 2018 („declarația politică”),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European (articolul 50) din 13 decembrie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European (articolul 50) din 13 decembrie 2018,

| — | având în vedere Declarația comună în completarea Declarației politice și Instrumentul referitor la Acordul de retragere din 11 martie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună în completarea Declarației politice și Instrumentul referitor la Acordul de retragere din 11 martie 2019,

| — | având în vedere Decizia (UE) 2019/476 a Consiliului European adoptată de comun acord cu Regatul Unit din 22 martie 2019 privind prelungirea termenului în temeiul articolului 50 alineatul (3) din TUE (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2019/476 a Consiliului European adoptată de comun acord cu Regatul Unit din 22 martie 2019 privind prelungirea termenului în temeiul articolului 50 alineatul (3) din TUE (5),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2019/584 a Consiliului European adoptată de comun acord cu Regatul Unit din 11 aprilie 2019 privind prelungirea termenului în temeiul articolului 50 alineatul (3) din TUE (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2019/584 a Consiliului European adoptată de comun acord cu Regatul Unit din 11 aprilie 2019 privind prelungirea termenului în temeiul articolului 50 alineatul (3) din TUE (6),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2019/642 a Consiliului din 13 aprilie 2019 (7) de modificare a Deciziei (UE) 2019/274 a Consiliului din 11 ianuarie 2019, prin care semnarea, în numele Uniunii Europene și al Comunității Europene a Energiei Atomice, a acordului de retragere a fost autorizată sub rezerva încheierii acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2019/642 a Consiliului din 13 aprilie 2019 (7) de modificare a Deciziei (UE) 2019/274 a Consiliului din 11 ianuarie 2019, prin care semnarea, în numele Uniunii Europene și al Comunității Europene a Energiei Atomice, a acordului de retragere a fost autorizată sub rezerva încheierii acestuia,

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Brexitul este un eveniment regretabil și fără precedent, ale cărui consecințe negative ar fi atenuate printr-o retragere ordonată a Regatului Unit din Uniunea Europeană (UE); |
| --- | --- |

A.

întrucât Brexitul este un eveniment regretabil și fără precedent, ale cărui consecințe negative ar fi atenuate printr-o retragere ordonată a Regatului Unit din Uniunea Europeană (UE);

| B. | întrucât Regatul Unit și UE vor rămâne vecini apropiați și vor continua să aibă numeroase interese comune; întrucât cadrul în care să se desfășoare această relație strânsă este stabilit în Declarația politică, în temeiul căreia aceste interese comune pot fi protejate și promovate, inclusiv prin intermediul unei noi relații comerciale; |
| --- | --- |

B.

întrucât Regatul Unit și UE vor rămâne vecini apropiați și vor continua să aibă numeroase interese comune; întrucât cadrul în care să se desfășoare această relație strânsă este stabilit în Declarația politică, în temeiul căreia aceste interese comune pot fi protejate și promovate, inclusiv prin intermediul unei noi relații comerciale;

| C. | întrucât Parlamentul European reprezintă cetățenii europeni și va acționa pe parcursul întregului proces care va duce la retragerea Regatului Unit astfel încât să protejeze interesele acestora; |
| --- | --- |

C.

întrucât Parlamentul European reprezintă cetățenii europeni și va acționa pe parcursul întregului proces care va duce la retragerea Regatului Unit astfel încât să protejeze interesele acestora;

| D. | întrucât în prezent sunt circa 3,2 milioane de cetățeni din celelalte 27 de state membre (UE-27) rezidenți în Regatul Unit și 1,2 milioane de cetățeni din Regatul Unit („cetățeni britanici”) rezidenți în UE-27; întrucât cetățenii care au reședința în alt stat membru au procedat așa pe baza drepturilor de care beneficiază în temeiul dreptului Uniunii Europene, plecând de la premisa că vor continua să se bucure de aceste drepturi tot restul vieții; |
| --- | --- |

D.

întrucât în prezent sunt circa 3,2 milioane de cetățeni din celelalte 27 de state membre (UE-27) rezidenți în Regatul Unit și 1,2 milioane de cetățeni din Regatul Unit („cetățeni britanici”) rezidenți în UE-27; întrucât cetățenii care au reședința în alt stat membru au procedat așa pe baza drepturilor de care beneficiază în temeiul dreptului Uniunii Europene, plecând de la premisa că vor continua să se bucure de aceste drepturi tot restul vieții;

| E. | întrucât, în plus, există 1,8 milioane de cetățeni născuți în Irlanda de Nord care, în virtutea Acordului din Vinerea Mare, au dreptul la cetățenia irlandeză și, implicit, la cetățenia UE și pot revendica drepturile care decurg din cetățenia UE în locul în care își au reședința; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în plus, există 1,8 milioane de cetățeni născuți în Irlanda de Nord care, în virtutea Acordului din Vinerea Mare, au dreptul la cetățenia irlandeză și, implicit, la cetățenia UE și pot revendica drepturile care decurg din cetățenia UE în locul în care își au reședința;

| F. | întrucât UE și Regatul Unit, în calitate de stat membru care părăsește Uniunea, au o obligație primordială de a asigura o abordare cuprinzătoare și reciprocă privind protecția drepturilor cetățenilor UE care trăiesc în Regatul Unit și drepturile cetățenilor britanici care trăiesc în UE-27; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE și Regatul Unit, în calitate de stat membru care părăsește Uniunea, au o obligație primordială de a asigura o abordare cuprinzătoare și reciprocă privind protecția drepturilor cetățenilor UE care trăiesc în Regatul Unit și drepturile cetățenilor britanici care trăiesc în UE-27;

| G. | întrucât declarațiile recente ale guvernului Regatului Unit în favoarea adoptării unei politici de reglementare divergente de cea a UE ridică semne de întrebare despre cât de apropiată poate fi viitoarea relație economică dintre UE și Regatul Unit; |
| --- | --- |

G.

întrucât declarațiile recente ale guvernului Regatului Unit în favoarea adoptării unei politici de reglementare divergente de cea a UE ridică semne de întrebare despre cât de apropiată poate fi viitoarea relație economică dintre UE și Regatul Unit;

| H. | întrucât retragerea Regatului Unit din UE nu trebuie să pericliteze în niciun fel procesul de pace din Irlanda de Nord și nici nu trebuie să dăuneze economiei din insula Irlanda, lucru care s-ar produce în cazul impunerii unor măsuri mai stricte la frontiera dintre Irlanda de Nord și Irlanda și pe care mecanismul de protecție convenit de Regatul Unit și UE în Acordul de retragere era menit să îl evite cu orice preț; |
| --- | --- |

H.

întrucât retragerea Regatului Unit din UE nu trebuie să pericliteze în niciun fel procesul de pace din Irlanda de Nord și nici nu trebuie să dăuneze economiei din insula Irlanda, lucru care s-ar produce în cazul impunerii unor măsuri mai stricte la frontiera dintre Irlanda de Nord și Irlanda și pe care mecanismul de protecție convenit de Regatul Unit și UE în Acordul de retragere era menit să îl evite cu orice preț;

| I. | întrucât Acordul din Vinerea Mare recunoaște legitimitatea oricărei alegeri exercitate în mod liber de majoritatea populației din Irlanda de Nord în ceea ce privește statutul său; |
| --- | --- |

I.

întrucât Acordul din Vinerea Mare recunoaște legitimitatea oricărei alegeri exercitate în mod liber de majoritatea populației din Irlanda de Nord în ceea ce privește statutul său;

| J. | întrucât guvernul Regatului Unit insistă asupra faptului că mecanismul de protecție trebuie eliminat din Acordul de retragere, însă până în prezent nu a prezentat propuneri viabile din punct de vedere juridic pentru a înlocui acest mecanism; |
| --- | --- |

J.

întrucât guvernul Regatului Unit insistă asupra faptului că mecanismul de protecție trebuie eliminat din Acordul de retragere, însă până în prezent nu a prezentat propuneri viabile din punct de vedere juridic pentru a înlocui acest mecanism;

| K. | întrucât principala prioritate politică a guvernului Regatului Unit a devenit, aparent, planificarea scenariului fără niciun acord, iar unii membrii ai guvernului Regatului Unit sunt de opinie că un Brexit fără acord ar constitui rezultatul optim al procesului de retragere a Regatului Unit din UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât principala prioritate politică a guvernului Regatului Unit a devenit, aparent, planificarea scenariului fără niciun acord, iar unii membrii ai guvernului Regatului Unit sunt de opinie că un Brexit fără acord ar constitui rezultatul optim al procesului de retragere a Regatului Unit din UE;

| L. | întrucât premierul britanic a afirmat că un Brexit fără acord ar constitui un „eșec în arta de a guverna”; |
| --- | --- |

L.

întrucât premierul britanic a afirmat că un Brexit fără acord ar constitui un „eșec în arta de a guverna”;

| M. | întrucât, în conformitate cu instrumentul comun privind Acordul de retragere convenit la 11 martie 2019 la insistențele Regatului Unit, colaborarea în ceea ce privește mecanisme alternative presupune ratificarea Acordului de retragere; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în conformitate cu instrumentul comun privind Acordul de retragere convenit la 11 martie 2019 la insistențele Regatului Unit, colaborarea în ceea ce privește mecanisme alternative presupune ratificarea Acordului de retragere;

| N. | întrucât retragerea Regatului Unit din UE fără acord ar fi foarte dezavantajoasă, pe plan economic, pentru ambele părți, cu toate că, potrivit cifrelor oficiale și rapoartelor întocmite de guvernul britanic, aceste dezavantaje ar afecta în mod disproporționat Regatul Unit, inclusiv teritoriile sale de peste mări; |
| --- | --- |

N.

întrucât retragerea Regatului Unit din UE fără acord ar fi foarte dezavantajoasă, pe plan economic, pentru ambele părți, cu toate că, potrivit cifrelor oficiale și rapoartelor întocmite de guvernul britanic, aceste dezavantaje ar afecta în mod disproporționat Regatul Unit, inclusiv teritoriile sale de peste mări;

| O. | întrucât continuă să fie esențial ca instituțiile UE și UE-27 să fie unite, |
| --- | --- |

O.

întrucât continuă să fie esențial ca instituțiile UE și UE-27 să fie unite,

Acordul de retragere și declarația politică

| 1. | consideră că este mai ales în interesul Regatului Unit, dar și în interesul UE, ca retragerea Regatului Unit din UE să se facă ordonat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | este în continuare de părere că Acordul de retragere, mijlocul care permite o astfel de ieșire ordonată a Regatului Unit din UE, este echitabil și echilibrat, respectând totodată punctele nenegociabile ale Regatului Unit, dar și principiile UE; |
| --- | --- |

2.

| 3. | menționează că valoarea Acordului de retragere este dată de faptul că oferă securitate juridică tuturor părților afectate de retragerea Regatului Unit din UE și că, în măsura posibilului:






  — | garantează drepturile și opțiunile de viață ale cetățenilor UE care își au reședința în Regatul Unit, respectiv ale cetățenilor britanici care își au reședința în UE-27; |
| --- | --- | --- |

3.

—

garantează drepturile și opțiunile de viață ale cetățenilor UE care își au reședința în Regatul Unit, respectiv ale cetățenilor britanici care își au reședința în UE-27;

| — | include mecanismul de protecție pentru frontiera dintre Irlanda și Irlanda de Nord care, în absența unor soluții convenite împreună în contextul unui viitor acord sau a unor mecanisme alternative viabile ce oferă aceleași garanții, va proteja Acordul din Vinerea Mare și procesul de pace din Irlanda de Nord și va evita impunerea unor măsuri mai stricte la frontieră, în acest mod sprijinind cooperarea nord-sud și economia întregii insule și garantând integritatea pieței interne a UE; |
| --- | --- |

—

include mecanismul de protecție pentru frontiera dintre Irlanda și Irlanda de Nord care, în absența unor soluții convenite împreună în contextul unui viitor acord sau a unor mecanisme alternative viabile ce oferă aceleași garanții, va proteja Acordul din Vinerea Mare și procesul de pace din Irlanda de Nord și va evita impunerea unor măsuri mai stricte la frontieră, în acest mod sprijinind cooperarea nord-sud și economia întregii insule și garantând integritatea pieței interne a UE;

| — | prevede un decont financiar unic cu Regatul Unit, ce include toate răspunderile juridice care decurg din angajamentele restante și prevede elemente extrabilanțiere, datorii contingente și alte costuri financiare rezultate direct în urma retragerii Regatului Unit; |
| --- | --- |

—

prevede un decont financiar unic cu Regatul Unit, ce include toate răspunderile juridice care decurg din angajamentele restante și prevede elemente extrabilanțiere, datorii contingente și alte costuri financiare rezultate direct în urma retragerii Regatului Unit;

| — | include, astfel cum a solicitat Regatul Unit și în scopul asigurării securității juridice și a continuității, precum și a timpului necesar pentru negocierea viitoarei relații dintre UE și Regatul Unit, o perioadă de tranziție până la 31 decembrie 2020, care poate fi prelungită o dată cu până la doi ani; |
| --- | --- |

—

include, astfel cum a solicitat Regatul Unit și în scopul asigurării securității juridice și a continuității, precum și a timpului necesar pentru negocierea viitoarei relații dintre UE și Regatul Unit, o perioadă de tranziție până la 31 decembrie 2020, care poate fi prelungită o dată cu până la doi ani;

| — | abordează alte aspecte legate de separare, pentru a permite o ieșire ordonată a Regatului Unit din UE; |
| --- | --- |

—

abordează alte aspecte legate de separare, pentru a permite o ieșire ordonată a Regatului Unit din UE;

| — | conține dispoziții privind guvernanța care garantează rolul Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) în interpretarea Acordului de retragere, după caz; |
| --- | --- |

—

conține dispoziții privind guvernanța care garantează rolul Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) în interpretarea Acordului de retragere, după caz;

| 4. | ia act de faptul că opțiunile fundamentale de care dispune Regatul Unit în ceea ce privește frontiera dintre Irlanda și Irlanda de Nord sunt și vor rămâne aceleași, indiferent de guvern; reamintește că guvernul Regatului Unit a respins prima propunere a UE privind un mecanism de protecție doar pentru Irlanda de Nord și a solicitat ulterior ca acesta să fie redefinit în forma care se regăsește actualmente în Acordul de retragere; își manifestă disponibilitatea de a reveni la un mecanism de protecție doar pentru Irlanda de Nord, însă subliniază că nu va aproba un acord de retragere care nu conține un mecanism de protecție; |
| --- | --- |

4.

| 5. | menționează că mecanismul de protecție este susținut de o majoritate covârșitoare a partidelor politice reprezentate în Adunarea Irlandei de Nord și, potrivit unor sondaje recente, de majoritatea cetățenilor din Irlanda de Nord; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește că mecanismul de protecție trebuie să fie folosit doar ca măsură temporară de ultimă instanță și salută toate măsurile care urmăresc să clarifice acest lucru; salută în special, astfel cum se prevede în însuși acordul de retragere, faptul că activitățile și investițiile urmează să fie îndreptate către găsirea unor eventuale soluții alternative pentru frontieră, pe baza noilor tehnologii, care să evite în viitor necesitatea unei frontiere strict controlate pe insula Irlanda; |
| --- | --- |

6.

| 7. | menționează faptul că respectivele soluții alternative sunt acceptabile numai dacă permit evitarea infrastructurii fizice la frontieră sau verificările și controalele aferente, protejarea economiei întregii insule, protejarea Acordului din Vinerea Mare, inclusiv menținerea condițiilor necesare pentru continuarea cooperării nord-sud, și asigurarea integrității pieței interne a UE; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că este de datoria Regatului Unit să prezinte propuneri scrise pentru astfel de soluții alternative care să fie pe deplin operaționale, să abordeze toate fațetele verificărilor și controalelor efectuate la frontierele externe ale UE, să fie conforme cu punctele 43 și 49 din Raportul comun din 8 decembrie 2017 și să poată ține seama de o eventuală divergență de reglementare în viitor între Regatul Unit și UE; regretă faptul că, în ciuda declarațiilor unora dintre membrii guvernului britanic privind disponibilitatea unor soluții alternative, acesta nu a prezentat până în prezent propuneri viabile din punct de vedere juridic care ar putea înlocui mecanismul de protecție; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ia act de faptul că Declarația politică, ce stabilește cadrul viitoarelor relații dintre UE și Regatul Unit, este conformă cu Rezoluția Parlamentului European din 14 martie 2018 referitoare la cadrul viitoarelor relații dintre UE și Regatul Unit, în care se solicită un acord de asociere, precum și cu contribuțiile detaliate ale comisiilor sale, și reflectă alegerile Regatului Unit în ceea ce privește sfera de aplicare și profunzimea viitoarei sale relații cu UE; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își exprimă disponibilitatea de a transforma Declarația politică într-un document cu un caracter mai formal și juridic, în care să se stabilească drept obiectiv încheierea unui acord de asociere între UE și Regatul Unit atât de strâns încât, chiar și în absența unor soluții alternative viabile, să nu fie necesar să se recurgă la mecanismul de protecție; |
| --- | --- |

10.

Scenariul fără niciun acord

| 11. | reamintește că, în conformitate cu articolul 50 din TUE, în lipsa unui acord sau a prelungirii perioadei menționate la articolul 50 alineatul (3) din TUE, tratatele încetează să se aplice Regatului Unit începând de la 1 noiembrie 2019; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că dacă Regatul Unit ar părăsi UE fără un acord, întreaga responsabilitate pentru acest lucru ar reveni guvernului Regatului Unit; evidențiază, de asemenea, implicațiile pe care un Brexit fără acord le-ar avea asupra frontierei dintre Irlanda de Nord și Irlanda, precum și asupra funcționării și punerii în aplicare a Acordului din Vinerea Mare; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ia act de opoziția puternică din Camera Comunelor și nu numai față de decizia de a suspenda activitățile Parlamentului Regatului Unit până la 14 octombrie 2019, fapt care crește probabilitatea retragerii Regatului Unit din UE fără un acord; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută, între timp, măsurile de pregătire și de planificare pentru situații neprevăzute în cazul unui scenariu fără niciun acord, adoptate de instituțiile UE și UE-27; menționează faptul că acestea sunt unilaterale, sunt în interesul UE și au un caracter temporar; subliniază, de asemenea, că ele nu au același efect ca și un acord care permite retragerea ordonată și nici nu reproduc beneficiile care decurg din calitatea de membru al UE sau condițiile unei eventuale perioade de tranziție prevăzute în Acordul de retragere; salută cele mai recente propuneri prezentate de Comisie la 4 septembrie 2019 și se angajează să se ocupe de ele cât mai curând posibil și, în special pentru a oferi asistență financiară întreprinderilor mici și mijlocii, să se asigure că sarcinile care decurg din procedurile administrative sunt reduse la minimum; |
| --- | --- |

14.

| 15. | menționează că nu poate exista o perioadă de tranziție în absența Acordului de retragere și nici nu pot fi introduse „mini-acorduri” pentru a contribui la atenuarea perturbărilor cauzate de o retragere dezordonată a Regatului Unit din UE; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că, odată ce Regatul Unit se va fi fost retras din UE fără un acord, nu pot avea loc negocieri suplimentare decât dacă Regatul Unit își onorează obligațiile și angajamentele în ceea ce privește drepturile cetățenilor, decontul financiar și Acordul din Vinerea Mare, în toate părțile sale; |
| --- | --- |

16.

| 17. | menționează că în cazul unui Brexit fără acord, obligațiile financiare și de altă natură ale Regatului Unit vor persista; afirmă că, într-o astfel de situație, va refuza să aprobe orice acord între UE și Regatul Unit până când Regatul Unit nu își onorează angajamentele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reamintește că odată ce aceste angajamente sunt îndeplinite, negocierile privind viitoarele relații dintre UE și Regatul Unit vor necesita garanții ferme și dispoziții privind condiții de concurență echitabile, pentru a proteja piața internă a UE și pentru a evita ca societățile din UE să fie expuse unor potențiale dezavantaje concurențiale inechitabile; reiterează, în acest sens, condițiile expuse în rezoluția sa din 14 martie 2018 privind asigurarea unor niveluri ridicate de protecție a mediului, a locurilor de muncă și a consumatorilor; menționează că orice acord de liber schimb care nu respectă aceste niveluri de protecție nu va fi ratificat de Parlamentul European; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reamintește că garantarea drepturilor și a opțiunilor de viață, inclusiv statutul profesional și drepturile sociale, ale cetățenilor UE care își au reședința în Regatul Unit și ale cetățenilor britanici care își au reședința în UE-27 continuă să fie prioritatea sa absolută și că ar trebui să se depună toate eforturile pentru a asigura că acești cetățeni nu sunt afectați de retragerea Regatului Unit din UE; |
| --- | --- |

19.

| 20. | își exprimă îngrijorarea cu privire la punerea în aplicare a programului de obținere a dreptului de ședere pentru cetățenii UE cu reședința în Regatul Unit, precum și la numărul mare de solicitanți, de până la 42 % potrivit ultimelor cifre oficiale furnizate de Regatul Unit, cărora li s-a acordat doar un statut preliminar; reamintește că acest lucru poate fi evitat dacă Regatul Unit optează pentru o procedură administrativă cu caracter declarativ și impune sarcina probei autorităților britanice pentru contestarea declarației; îndeamnă, prin urmare, Regatul Unit să își revizuiască abordarea; |
| --- | --- |

20.

| 21. | încurajează Regatul Unit și UE-27 să adopte măsuri care oferă securitate juridică cetățenilor UE care își au reședința în Regatul Unit și cetățenilor britanici care își au reședința în UE-27; reamintește poziția sa potrivit căreia UE-27 ar trebui să adopte o abordare consecventă și generoasă de protecție a drepturilor cetățenilor britanici care au reședința în respectivele state membre; |
| --- | --- |

21.

| 22. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că recentele anunțuri contradictorii ale Ministerului de Interne în ceea ce privește libera circulație după 31 octombrie 2019 au generat o incertitudine inutilă pentru cetățenii UE care își au reședința în Regatul Unit, existând riscul ca respectivele anunțuri să agraveze ostilitatea față de aceștia și să aibă un impact negativ asupra capacității lor de a-și exercita drepturile; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reamintește că mulți cetățeni britanici și-au exprimat vehement opoziția față de pierderea drepturilor de care beneficiază în prezent în temeiul articolului 20 din TFUE; propune ca UE-27 să examineze o modalitate de atenuare a acestei pierderi în limitele dreptului primar al Uniunii, respectând pe deplin principiile reciprocității, echității, simetriei și nediscriminării; |
| --- | --- |

23.

Prelungirea perioadei prevăzute la articolul 50

| 24. | ia act de faptul că, la 9 septembrie 2019, a fost adoptată o lege a Parlamentului Regatului Unit care obligă guvernul țării să solicite o prelungire în cazul în care nu se ajunge la un acord cu UE până la 19 octombrie 2019; |
| --- | --- |

24.

| 25. | precizează că ar sprijini o prelungire a perioadei prevăzute la articolul 50 dacă există motive și un scop pentru o astfel de prelungire (ca de exemplu evitarea unui Brexit fără acord, organizarea de alegeri generale sau a unui referendum, revocarea articolului 50 sau aprobarea unui acord de retragere) și cu condiția ca funcționarea instituțiilor UE să nu fie influențată negativ; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește că nu va proceda la un vot de aprobare înainte ca Parlamentul Regatului Unit să aprobe un acord cu UE; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ia act de decizia luată de guvernul britanic în condițiile actuale de a nu numi un candidat pentru funcția de comisar european în cadrul următoarei Comisii Europene și de a nu trimite reprezentanți ai Regatului Unit la anumite reuniuni ale UE începând de la 1 septembrie 2019; subliniază că acest lucru nu va afecta capacitatea instituțiilor UE de a funcționa în bune condiții și reafirmă, în ceea ce privește Parlamentul European, că deputații britanici în Parlamentul European vor continua, până la retragerea Regatului Unit, să fie deputați în Parlamentul European cu toate drepturile și obligațiile lor intacte; reamintește că, atâta timp cât continuă să fie stat membru, Regatul Unit va beneficia mai departe de drepturile sale și trebuie să își îndeplinească obligațiile ce îi revin în temeiul tratatelor, printre care se numără și principiul cooperării loiale; |
| --- | --- |

27.

o

o o

| 28. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului Uniunii Europene, Comisiei, parlamentelor statelor membre și guvernului Regatului Unit. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  JO C 298, 23.8.2018, p. 24.

(2)  JO C 346, 27.9.2018, p. 2.

(3)  JO C 369, 11.10.2018, p. 32.

(4)  JO C 162, 10.5.2019, p. 40.

(5)  JO L 80 I, 22.3.2019, p. 1.

(6)  JO L 101, 11.4.2019, p. 1.

(7)  JO L 110 I, 25.4.2019, p. 1.

---

Joi, 19 septembrie 2019

| 6.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 171/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 171/8

---

P9_TA(2019)0017

Situația din Turcia, în special îndepărtarea din funcție a primarilor aleși

Rezoluția Parlamentului European din 19 septembrie 2019 referitoare la situația din Turcia, în special la îndepărtarea din funcție a primarilor aleși (2019/2821(RSP))

(2021/C 171/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Turcia, în special Rezoluția din 24 noiembrie 2016 referitoare la relațiile UE-Turcia (1), Rezoluția din 27 octombrie 2016 referitoare la situația jurnaliștilor în Turcia (2), Rezoluția din 8 februarie 2018 referitoare la situația actuală a drepturilor omului în Turcia (3) și Rezoluția din 13 martie 2019 referitoare la Raportul Comisiei pe 2018 privind Turcia (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Turcia, în special Rezoluția din 24 noiembrie 2016 referitoare la relațiile UE-Turcia (1), Rezoluția din 27 octombrie 2016 referitoare la situația jurnaliștilor în Turcia (2), Rezoluția din 8 februarie 2018 referitoare la situația actuală a drepturilor omului în Turcia (3) și Rezoluția din 13 martie 2019 referitoare la Raportul Comisiei pe 2018 privind Turcia (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 29 mai 2019 privind politica de extindere a UE (COM(2019)0260) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește Raportul pe 2019 privind Turcia (SWD(2019)0220), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 29 mai 2019 privind politica de extindere a UE (COM(2019)0260) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește Raportul pe 2019 privind Turcia (SWD(2019)0220),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 18 iunie 2018 și concluziile precedente relevante ale Consiliului și ale Consiliului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 18 iunie 2018 și concluziile precedente relevante ale Consiliului și ale Consiliului European,

| — | având în vedere concluziile preliminare ale misiunii de observare a alegerilor organizate de Congresul Autorităților Locale și Regionale al Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile preliminare ale misiunii de observare a alegerilor organizate de Congresul Autorităților Locale și Regionale al Consiliului Europei,

| — | având în vedere recomandările Comisiei de la Veneția și angajamentul Turciei față de Carta europeană a autonomiei locale, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările Comisiei de la Veneția și angajamentul Turciei față de Carta europeană a autonomiei locale,

| — | având în vedere Rezoluția 2260 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei (APCE) din 24 ianuarie 2019, intitulată „Înrăutățirea situației politicienilor din opoziție din Turcia: ce se poate face pentru a proteja drepturile fundamentale ale acestora într-un stat membru al Consiliului Europei?”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2260 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei (APCE) din 24 ianuarie 2019, intitulată „Înrăutățirea situației politicienilor din opoziție din Turcia: ce se poate face pentru a proteja drepturile fundamentale ale acestora într-un stat membru al Consiliului Europei?”,

| — | având în vedere declarațiile purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă din 19 august 2019 referitoare la suspendarea unor primari aleși și reținerea a sute de persoane în sud-estul Turciei, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă din 19 august 2019 referitoare la suspendarea unor primari aleși și reținerea a sute de persoane în sud-estul Turciei,

| — | având în vedere hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului în cauza Selahattin Demirtaș / Turcia, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului în cauza Selahattin Demirtaș / Turcia,

| — | având în vedere Rezoluția 2156 (2017) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei referitoare la funcționarea instituțiilor democratice din Turcia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2156 (2017) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei referitoare la funcționarea instituțiilor democratice din Turcia,

| — | având în vedere faptul că valorile fondatoare ale UE se bazează pe statul de drept și pe respectarea drepturilor și a valorilor umane, care se aplică și tuturor țărilor candidate; |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că valorile fondatoare ale UE se bazează pe statul de drept și pe respectarea drepturilor și a valorilor umane, care se aplică și tuturor țărilor candidate;

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului (ECHR) și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), la care Turcia este parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului (ECHR) și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), la care Turcia este parte,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Turcia este un partener important al UE și se așteaptă ca această țară, în calitate de țară candidată, să respecte cele mai înalte standarde în materie de democrație, printre care se numără respectarea drepturilor omului, statul de drept, alegeri credibile și respectarea libertăților fundamentale și a dreptului universal la un proces corect; |
| --- | --- |

A.

întrucât Turcia este un partener important al UE și se așteaptă ca această țară, în calitate de țară candidată, să respecte cele mai înalte standarde în materie de democrație, printre care se numără respectarea drepturilor omului, statul de drept, alegeri credibile și respectarea libertăților fundamentale și a dreptului universal la un proces corect;

| B. | întrucât, la 31 martie 2019, în Turcia au avut loc alegeri locale, care „s-au desfășurat în mod corect”, potrivit concluziilor preliminare ale delegației de observare a alegerilor a Congresului Autorităților Locale și Regionale al Consiliului Europei; întrucât la alegerile locale s-a înregistrat o rată impresionantă a prezenței la vot; întrucât alegerile au fost criticate pe scară largă de către observatori din cauza faptului că mass-media a fost excesiv de părtinitoare cu Alianța Populară, aflată la putere; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 31 martie 2019, în Turcia au avut loc alegeri locale, care „s-au desfășurat în mod corect”, potrivit concluziilor preliminare ale delegației de observare a alegerilor a Congresului Autorităților Locale și Regionale al Consiliului Europei; întrucât la alegerile locale s-a înregistrat o rată impresionantă a prezenței la vot; întrucât alegerile au fost criticate pe scară largă de către observatori din cauza faptului că mass-media a fost excesiv de părtinitoare cu Alianța Populară, aflată la putere;

| C. | întrucât, la alegerile locale din 31 martie 2019, primarul din Diyarbakır, Adnan Selçuk Mızraklı, a primit o majoritate de 63 % din voturi, primarul din Mardin, Ahmet Türk, o majoritate de 56 %, iar primarul din Van, Bedia Özgökçe, o majoritate de 54 % din voturi și, prin urmare, toți cei trei primari au obținut un mandat popular clar pentru a-și exercita sarcinile aferente funcțiilor acestora de primari; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la alegerile locale din 31 martie 2019, primarul din Diyarbakır, Adnan Selçuk Mızraklı, a primit o majoritate de 63 % din voturi, primarul din Mardin, Ahmet Türk, o majoritate de 56 %, iar primarul din Van, Bedia Özgökçe, o majoritate de 54 % din voturi și, prin urmare, toți cei trei primari au obținut un mandat popular clar pentru a-și exercita sarcinile aferente funcțiilor acestora de primari;

| D. | întrucât toți cei trei primari au primit aprobarea Consiliului Electoral Suprem al Republicii Turcia (YSK) pentru a se prezenta la alegeri în calitate de candidați; |
| --- | --- |

D.

întrucât toți cei trei primari au primit aprobarea Consiliului Electoral Suprem al Republicii Turcia (YSK) pentru a se prezenta la alegeri în calitate de candidați;

| E. | întrucât primarii aleși în mod democratic din Diyarbakır, Van și Mardin, localități din sud-estul Turciei, au fost înlocuiți cu guvernatori/administratori provinciali numiți de guvern, pe motiv că fac obiectul unor anchete penale pentru presupuse legături cu terorismul; |
| --- | --- |

E.

întrucât primarii aleși în mod democratic din Diyarbakır, Van și Mardin, localități din sud-estul Turciei, au fost înlocuiți cu guvernatori/administratori provinciali numiți de guvern, pe motiv că fac obiectul unor anchete penale pentru presupuse legături cu terorismul;

| F. | întrucât înlocuirea lui Adnan Selçuk Mızraklı, Ahmet Türk și Bedia Özgökçe Ertan cu guvernatori de stat reprezintă un motiv serios de îngrijorare, deoarece astfel se pune sub semnul întrebării respectarea rezultatelor democratice ale alegerilor din 31 martie 2019; întrucât alți 418 civili, în principal membri și angajați ai consiliilor locale din 29 de provincii diferite din Turcia, au fost reținuți la 18 august 2019 în baza unor acuzații similare nefondate; |
| --- | --- |

F.

întrucât înlocuirea lui Adnan Selçuk Mızraklı, Ahmet Türk și Bedia Özgökçe Ertan cu guvernatori de stat reprezintă un motiv serios de îngrijorare, deoarece astfel se pune sub semnul întrebării respectarea rezultatelor democratice ale alegerilor din 31 martie 2019; întrucât alți 418 civili, în principal membri și angajați ai consiliilor locale din 29 de provincii diferite din Turcia, au fost reținuți la 18 august 2019 în baza unor acuzații similare nefondate;

| G. | întrucât, în septembrie 2016, legea turcă privind primăriile a fost modificată în baza unui decret justificat de starea de urgență, pentru a facilita eliminarea administrativă a primarilor acuzați de legături cu terorismul și înlocuirea acestora cu guvernatori provinciali; întrucât Comisia de la Veneția a solicitat autorităților turce să abroge dispozițiile introduse prin Decretul-lege din Turcia nr. 674 din 1 septembrie 2016 care nu sunt strict cerute de starea de urgență, în special pe cele legate de normele privind ocuparea prin numire a posturilor vacante de primar, viceprimar și membru al consiliilor locale; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în septembrie 2016, legea turcă privind primăriile a fost modificată în baza unui decret justificat de starea de urgență, pentru a facilita eliminarea administrativă a primarilor acuzați de legături cu terorismul și înlocuirea acestora cu guvernatori provinciali; întrucât Comisia de la Veneția a solicitat autorităților turce să abroge dispozițiile introduse prin Decretul-lege din Turcia nr. 674 din 1 septembrie 2016 care nu sunt strict cerute de starea de urgență, în special pe cele legate de normele privind ocuparea prin numire a posturilor vacante de primar, viceprimar și membru al consiliilor locale;

| H. | întrucât, la 9 aprilie 2019, Consiliul Electoral Suprem (YSK) a declarat patru alți primari și membri aleși ai consiliilor municipale din sud-estul Turciei ca fiind neeligibili pentru a-și prelua funcția, chiar dacă le validase candidaturile înainte de alegerile din 31 martie 2019, susținând că acești candidați fuseseră anterior funcționari publici și au fost destituiți din funcție prin decret guvernamental; întrucât, în urma acestei decizii, YSK a acordat aceste posturi unor candidați din partea Partidului pentru Justiție și Dezvoltare (AKP); întrucât reprimarea opoziției politice din Turcia are loc în contextul unui spațiu tot mai restrâns pentru vocile democratice și al măsurilor continue luate de autoritățile turce menite să reducă la tăcere vocile care exprimă opinii divergente, inclusiv cele ale jurnaliștilor, apărătorilor drepturilor omului, cadrelor universitare, judecătorilor și avocaților; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 9 aprilie 2019, Consiliul Electoral Suprem (YSK) a declarat patru alți primari și membri aleși ai consiliilor municipale din sud-estul Turciei ca fiind neeligibili pentru a-și prelua funcția, chiar dacă le validase candidaturile înainte de alegerile din 31 martie 2019, susținând că acești candidați fuseseră anterior funcționari publici și au fost destituiți din funcție prin decret guvernamental; întrucât, în urma acestei decizii, YSK a acordat aceste posturi unor candidați din partea Partidului pentru Justiție și Dezvoltare (AKP); întrucât reprimarea opoziției politice din Turcia are loc în contextul unui spațiu tot mai restrâns pentru vocile democratice și al măsurilor continue luate de autoritățile turce menite să reducă la tăcere vocile care exprimă opinii divergente, inclusiv cele ale jurnaliștilor, apărătorilor drepturilor omului, cadrelor universitare, judecătorilor și avocaților;

| I. | întrucât multe dintre măsurile luate sunt disproporționate, încalcă legislația internă a Turciei și angajamentele asumate de un stat membru al Consiliului Europei și contravin Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice; întrucât peste 150 000 de persoane au fost arestate în represiunea de după lovitura de stat, 78 000 de persoane au fost arestate în baza unor acuzații de terorism, iar peste 50 000 sunt încă în închisoare, în majoritatea cazurilor fără dovezi concludente; întrucât, în decembrie 2018, numărul total al deținuților aflați în închisoare fără a fi puși sub acuzare sau în așteptarea unui proces era de circa 57 000; întrucât peste 20 % din persoanele în detenție se află în închisoare pentru acuzații legate de terorism, printre aceștia numărându-se jurnaliști, activiști politici, avocați și apărători ai drepturilor omului, ceea ce a făcut să crească îngrijorarea legată de independența sistemului judiciar; |
| --- | --- |

I.

întrucât multe dintre măsurile luate sunt disproporționate, încalcă legislația internă a Turciei și angajamentele asumate de un stat membru al Consiliului Europei și contravin Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice; întrucât peste 150 000 de persoane au fost arestate în represiunea de după lovitura de stat, 78 000 de persoane au fost arestate în baza unor acuzații de terorism, iar peste 50 000 sunt încă în închisoare, în majoritatea cazurilor fără dovezi concludente; întrucât, în decembrie 2018, numărul total al deținuților aflați în închisoare fără a fi puși sub acuzare sau în așteptarea unui proces era de circa 57 000; întrucât peste 20 % din persoanele în detenție se află în închisoare pentru acuzații legate de terorism, printre aceștia numărându-se jurnaliști, activiști politici, avocați și apărători ai drepturilor omului, ceea ce a făcut să crească îngrijorarea legată de independența sistemului judiciar;

| J. | întrucât deciziile YSK de a reorganiza alegerile metropolitane pentru primăria din Istanbul și de a acorda primăria din anumite municipalități din sud-estul Turciei candidaților plasați în poziția a doua constituie un motiv serios de îngrijorare, în special în ceea ce privește respectarea legalității și integrității procesului electoral și independența instituției față de interferențele politice; |
| --- | --- |

J.

întrucât deciziile YSK de a reorganiza alegerile metropolitane pentru primăria din Istanbul și de a acorda primăria din anumite municipalități din sud-estul Turciei candidaților plasați în poziția a doua constituie un motiv serios de îngrijorare, în special în ceea ce privește respectarea legalității și integrității procesului electoral și independența instituției față de interferențele politice;

| K. | întrucât până la 3 septembrie 2019, ministrul de interne turc a anunțat că urmau să fie executate mai multe ordine de destituire a funcționarilor aleși, amenințând mai ales cu înlocuirea primarului orașului Istanbul, Ekrem İmamotriğlu; |
| --- | --- |

K.

întrucât până la 3 septembrie 2019, ministrul de interne turc a anunțat că urmau să fie executate mai multe ordine de destituire a funcționarilor aleși, amenințând mai ales cu înlocuirea primarului orașului Istanbul, Ekrem İmamotriğlu;

| L. | întrucât, la 6 septembrie 2019, președinta provincială a Partidului Popular Republican (CHP), Canan Kaftancıoğlu, a fost condamnată la 9 ani și 8 luni de închisoare sub acuzația de insultare a președintelui, insultarea funcționarilor publici, umilirea statului, incitarea oamenilor la dușmănie și ură, precum și utilizarea canalelor sale de comunicare socială pentru a difuza propagandă pentru o organizație teroristă în perioada 2012-2017; |
| --- | --- |

L.

întrucât, la 6 septembrie 2019, președinta provincială a Partidului Popular Republican (CHP), Canan Kaftancıoğlu, a fost condamnată la 9 ani și 8 luni de închisoare sub acuzația de insultare a președintelui, insultarea funcționarilor publici, umilirea statului, incitarea oamenilor la dușmănie și ură, precum și utilizarea canalelor sale de comunicare socială pentru a difuza propagandă pentru o organizație teroristă în perioada 2012-2017;

| M. | întrucât mai multe demonstrații publice organizate împotriva destituirii primarilor au fost interzise din motive de securitate, iar cele care au avut loc au dus la o dispersie forțată de către poliție, adesea cu detenții în masă și urmărirea penală a participanților; întrucât aceasta este rezultatul legislației introduse imediat după ridicarea stării de urgență; |
| --- | --- |

M.

întrucât mai multe demonstrații publice organizate împotriva destituirii primarilor au fost interzise din motive de securitate, iar cele care au avut loc au dus la o dispersie forțată de către poliție, adesea cu detenții în masă și urmărirea penală a participanților; întrucât aceasta este rezultatul legislației introduse imediat după ridicarea stării de urgență;

| N. | întrucât Turcia a suferit o serie de atentate și tentativa de lovitură de stat din 2016, în care au fost ucise 248 de persoane; |
| --- | --- |

N.

întrucât Turcia a suferit o serie de atentate și tentativa de lovitură de stat din 2016, în care au fost ucise 248 de persoane;

| 1. | condamnă decizia autorităților turce de a-i destitui din funcție pe primarii aleși în mod democratic, pe baza unor dovezi discutabile; subliniază că aceste acțiuni subminează în continuare capacitatea opoziției politice de a-și exercita drepturile și de a-și îndeplini rolul democratic; invită autoritățile turce să-i elibereze imediat și necondiționat pe membrii opoziției arestați ca parte a represiunii împotriva tuturor vocilor disidente din țară și să renunțe la toate acuzațiile împotriva acestora; |
| --- | --- |

1.

| 2. | critică ferm înlocuirea arbitrară a aleșilor locali de către administratorii nealeși, ceea ce subminează și mai mult structura democratică a Turciei; invită autoritățile turce să reinstituie toți primarii și alți funcționari aleși care au câștigat alegerile locale la 31 martie 2019 și care au fost împiedicați să își asume funcția sau au fost concediați sau înlocuiți cu administratori nealeși pe baza unor acuzații nefondate; |
| --- | --- |

2.

| 3. | condamnă cu fermitate sentința motivată politic împotriva lui Canan Kafancıoğlu, care este în mod clar sancționată pentru că a jucat un rol esențial în campania electorală de succes a primarului din Istanbul, și solicită abrogarea imediată a acesteia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | condamnă amenințările autorităților turce de a demite alți funcționari aleși și invită Turcia să se abțină de la noi măsuri de intimidare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reiterează importanța bunelor relații cu Turcia, care se bazează pe valori comune, respectarea drepturilor omului, statul de drept, alegeri libere și democratice – inclusiv respectarea rezultatelor electorale – libertățile fundamentale și dreptul universal la un proces echitabil; invită guvernul turc să restabilească drepturile omului ale tuturor persoanelor, inclusiv ale persoanelor care au nevoie de protecție internațională, care trăiesc și muncesc în Turcia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | își reiterează profunda îngrijorare cu privire la deteriorarea continuă a libertăților fundamentale și a statului de drept în Turcia și condamnă utilizarea detenției arbitrare, a hărțuirii judiciare și administrative, a interdicțiilor de călătorie, pe lângă alte mijloace destinate să persecute mii de cetățeni turci, inclusiv politicieni și funcționari aleși, apărători ai drepturilor omului, funcționari publici, membri ai organizațiilor societății civile, cadre universitare și numeroși cetățeni obișnuiți; își exprimă îngrijorarea cu privire la raportarea de urmăriri penale continue și de anchete legate de infracțiuni excesiv de ample și de vagi asociate cu terorismul; |
| --- | --- |

6.

| 7. | îndeamnă Turcia să aducă legislația sa antiterorism în conformitate cu standardele internaționale în domeniul drepturilor omului; reiterează faptul că legislația turcă împotriva terorismului, definită în linii mari, nu ar trebui utilizată pentru a pedepsi cetățenii și mijloacele de informare în masă pentru exercitarea dreptului lor la libertatea de exprimare sau pentru a elimina în mod arbitrar reprezentanții aleși și a-i înlocui cu administratori ai guvernului; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită autoritățile turce să respecte principiile internaționale, să asigure pluralismul și libertatea de asociere și libertatea de exprimare, bunele practici și să garanteze un mediu propice pentru cei aleși prin exprimarea liberă și corectă a voinței poporului turc; subliniază că aceste decizii încalcă dreptul la alegeri libere, dreptul la participare politică și dreptul la libertatea de exprimare în temeiul CEDO; |
| --- | --- |

8.

| 9. | își reiterează îngrijorarea cu privire la utilizarea excesivă a procedurilor judiciare împotriva aleșilor locali din Turcia și înlocuirea lor cu funcționari numiți, o practică ce subminează grav buna funcționare a democrației locale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită guvernul turc să garanteze că toate persoanele au dreptul la respectarea garanțiilor procedurale și să decidă reexaminarea cazurilor acestora de către o instanță independentă, în conformitate cu standardele internaționale, care să poată asigura căi de atac, inclusiv acordarea de despăgubiri pentru prejudiciile materiale și morale cauzate; invită Turcia să asigure independența operațională, structurală și financiară a instituției turce pentru drepturile omului și promovarea egalității, precum și a instituției Avocatului Poporului din Turcia, pentru a le garanta capacitatea de a oferi posibilități reale de revizuire și de introducere de căi de atac, și să se conformeze hotărârilor Curții Europene a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

10.

| 11. | condamnă faptul că Selahattin Demirtap, liderul opoziției și candidat la președinție, este în continuare arestat și solicită eliberarea sa imediată și necondiționată; ia act de hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului referitoare la cazul său, care invită autoritățile turce să îl elibereze imediat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la monitorizarea platformelor de comunicare socială și închiderea conturilor pe platformele de comunicare socială de către autoritățile turce; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită SEAE și Comisiei să prezinte Parlamentului o informare cuprinzătoare cu privire la subiectele discutate în cadrul dialogului politic dintre UE și Turcia din 13 septembrie 2019; |
| --- | --- |

13.

| 14. | îndeamnă Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Comisia și statele membre să continue, în discuțiile cu interlocutorii lor turci, să aducă în atenția acestora situația membrilor arestați ai opoziției, a apărătorilor drepturilor omului, a activiștilor politici, a avocaților, a jurnaliștilor și a cadrelor universitare aflați în detenție, precum și să le ofere sprijin diplomatic și politic, inclusiv observarea proceselor și monitorizarea cazurilor; invită Comisia și statele membre să intensifice utilizarea granturilor de urgență pentru apărătorii drepturilor omului și să asigure punerea deplină în aplicare a Orientărilor UE cu privire la apărătorii drepturilor omului; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, președintelui turc, guvernului și parlamentului Turciei și solicită traducerea prezentului raport în limba turcă. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  JO C 224, 27.6.2018, p. 93.

(2)  JO C 215, 19.6.2018, p. 199.

(3)  JO C 463, 21.12.2018, p. 56.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0200.

---

| 6.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 171/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 171/12

---

P9_TA(2019)0018

Myanmar/Birmania, în special situația populației rohingya

Rezoluția Parlamentului European din 19 septembrie 2019 referitoare la Myanmar/Birmania, în special la situația populației rohingya (2019/2822(RSP))

(2021/C 171/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Myanmar/Birmania și la situația populației rohingya, în special cele adoptate la 21 mai 2015 (1), 7 iulie 2016 (2), 15 decembrie 2016 (3), 14 septembrie 2017 (4), 14 iunie 2018 (5) și 13 septembrie 2018 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Myanmar/Birmania și la situația populației rohingya, în special cele adoptate la 21 mai 2015 (1), 7 iulie 2016 (2), 15 decembrie 2016 (3), 14 septembrie 2017 (4), 14 iunie 2018 (5) și 13 septembrie 2018 (6),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 26 februarie 2018 referitoare la Myanmar/Birmania și cele din 10 decembrie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 26 februarie 2018 referitoare la Myanmar/Birmania și cele din 10 decembrie 2018,

| — | având în vedere cel de-al cincilea dialog privind drepturile omului dintre Uniunea Europeană și Myanmar/Birmania, care a avut loc la Nay Pyi Taw, Myanmar/Birmania, la 14 iunie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al cincilea dialog privind drepturile omului dintre Uniunea Europeană și Myanmar/Birmania, care a avut loc la Nay Pyi Taw, Myanmar/Birmania, la 14 iunie 2019,

| — | având în vedere Convenția ONU din 1951 privind statutul refugiaților și Protocolul din 1967 la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 1951 privind statutul refugiaților și Protocolul din 1967 la aceasta,

| — | având în vedere Convenția ONU din 1948 privind prevenirea și pedepsirea crimei de genocid, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 1948 privind prevenirea și pedepsirea crimei de genocid,

| — | având în vedere raportul final și recomandările Comisiei consultative privind statul Rakhine, conduse de Kofi Annan, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final și recomandările Comisiei consultative privind statul Rakhine, conduse de Kofi Annan,

| — | având în vedere Raportul Secretarului General al ONU prezentat în fața Consiliului de Securitate al ONU privind violențele sexuale asociate conflictelor, publicat la 23 martie 2018 (S/2018/250), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Secretarului General al ONU prezentat în fața Consiliului de Securitate al ONU privind violențele sexuale asociate conflictelor, publicat la 23 martie 2018 (S/2018/250),

| — | având în vedere Raportul A/HRC/42/50 al Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU din 8 august 2018 conținând constatările detaliate ale misiunii internaționale independente de informare privind Myanmar/Birmania (UNIFFM), Rezoluția A/HRC/RES/39/2 a Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU din 3 octombrie 2018 privind situația drepturilor omului în cazul musulmanilor rohingya și al altor minorități din Myanmar/Birmania și Raportul A/HRC/42/66 al Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU din 7 august 2019 privind mecanismul de anchetă independent pentru Myanmar/Birmania, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul A/HRC/42/50 al Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU din 8 august 2018 conținând constatările detaliate ale misiunii internaționale independente de informare privind Myanmar/Birmania (UNIFFM), Rezoluția A/HRC/RES/39/2 a Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU din 3 octombrie 2018 privind situația drepturilor omului în cazul musulmanilor rohingya și al altor minorități din Myanmar/Birmania și Raportul A/HRC/42/66 al Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU din 7 august 2019 privind mecanismul de anchetă independent pentru Myanmar/Birmania,

| — | având în vedere Raportul A/HRC/42/CRP.4 al UNIFFM din 22 august 2019 cu privire la violența sexuală și bazată pe gen din Myanmar/Birmania și impactul de gen al conflictelor etnice de pe teritoriul său, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul A/HRC/42/CRP.4 al UNIFFM din 22 august 2019 cu privire la violența sexuală și bazată pe gen din Myanmar/Birmania și impactul de gen al conflictelor etnice de pe teritoriul său,

| — | având în vedere Convenția de la Geneva din 1949 și protocoalele adiționale la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Geneva din 1949 și protocoalele adiționale la aceasta,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, din 2017, peste 700 000 de rohingya au fugit din Myanmar/Birmania ca să se refugieze în țara vecină, Bangladesh, ca urmare a represiunii, a încălcărilor continue și grave ale drepturilor omului, inclusiv crime în masă, violuri și incendierea satelor pe scară largă comise de grupările armate din Myanmar/Birmania în statul Rakhine, unde locuiau peste 1 milion de rohingya; |
| --- | --- |

A.

întrucât, din 2017, peste 700 000 de rohingya au fugit din Myanmar/Birmania ca să se refugieze în țara vecină, Bangladesh, ca urmare a represiunii, a încălcărilor continue și grave ale drepturilor omului, inclusiv crime în masă, violuri și incendierea satelor pe scară largă comise de grupările armate din Myanmar/Birmania în statul Rakhine, unde locuiau peste 1 milion de rohingya;

| B. | întrucât populația rohingya este considerată în general drept una dintre cele mai persecutate minorități și constituie cel mai mare grup de apatrizi din lume, iar mulți membri ai ei trăiesc în prezent în cea mai mare tabără de refugiați din lume, Kutupalong din Cox’Bazaar, Bangladesh; |
| --- | --- |

B.

întrucât populația rohingya este considerată în general drept una dintre cele mai persecutate minorități și constituie cel mai mare grup de apatrizi din lume, iar mulți membri ai ei trăiesc în prezent în cea mai mare tabără de refugiați din lume, Kutupalong din Cox’Bazaar, Bangladesh;

| C. | întrucât taberele de refugiați din Bangladesh sunt supraaglomerate, au condiții insalubre, oferă acces limitat la îngrijiri pentru mame și asistență medicală pentru femei și copii și sunt extrem de expuse în cazul unor dezastre naturale, inclusiv alunecări de teren și inundații; întrucât populația rohingya care trăiește în taberele de refugiați se confruntă în continuare cu amenințări grave și, din cauza alimentelor și a apei de proastă calitate, este supusă unui risc serios de boli și infecții; întrucât copiii rohingya nu au acces suficient la educația formală; întrucât, în ultimele săptămâni, refugiații rohingya din Bangladesh au suferit restricții privind drepturile lor la libertatea de exprimare, de întrunire pașnică și de asociere; întrucât perioadele de interdicție a circulației și de întrerupere a accesului la sistemele de comunicație ar putea facilita abuzuri și mai grave în materie de drepturi ale omului împotriva acestora; |
| --- | --- |

C.

întrucât taberele de refugiați din Bangladesh sunt supraaglomerate, au condiții insalubre, oferă acces limitat la îngrijiri pentru mame și asistență medicală pentru femei și copii și sunt extrem de expuse în cazul unor dezastre naturale, inclusiv alunecări de teren și inundații; întrucât populația rohingya care trăiește în taberele de refugiați se confruntă în continuare cu amenințări grave și, din cauza alimentelor și a apei de proastă calitate, este supusă unui risc serios de boli și infecții; întrucât copiii rohingya nu au acces suficient la educația formală; întrucât, în ultimele săptămâni, refugiații rohingya din Bangladesh au suferit restricții privind drepturile lor la libertatea de exprimare, de întrunire pașnică și de asociere; întrucât perioadele de interdicție a circulației și de întrerupere a accesului la sistemele de comunicație ar putea facilita abuzuri și mai grave în materie de drepturi ale omului împotriva acestora;

| D. | întrucât se estimează că aproximativ 600 000 de etnici rohingya continuă să trăiască în statul Rakhine, fiind supuși constant unor politici și practici discriminatorii, încălcărilor sistematice ale drepturilor lor fundamentale, arestărilor arbitrare, izolării în tabere supraaglomerate, lipsei libertății de circulație și accesului limitat la educație și la asistență medicală; |
| --- | --- |

D.

întrucât se estimează că aproximativ 600 000 de etnici rohingya continuă să trăiască în statul Rakhine, fiind supuși constant unor politici și practici discriminatorii, încălcărilor sistematice ale drepturilor lor fundamentale, arestărilor arbitrare, izolării în tabere supraaglomerate, lipsei libertății de circulație și accesului limitat la educație și la asistență medicală;

| E. | întrucât, din iunie 2019, autoritățile din Myanmar/Birmania au suprimat serviciile de telecomunicații în nordul și centrul statului Rakhine și în Paletwa, din statul Chin; întrucât au fost introduse controale militare stricte care limitează accesul în statul Rakhine și acoperirea mediatică în această regiune; |
| --- | --- |

E.

întrucât, din iunie 2019, autoritățile din Myanmar/Birmania au suprimat serviciile de telecomunicații în nordul și centrul statului Rakhine și în Paletwa, din statul Chin; întrucât au fost introduse controale militare stricte care limitează accesul în statul Rakhine și acoperirea mediatică în această regiune;

| F. | întrucât Myanmar/Birmania și Bangladesh au anunțat planuri de repatriere, care au fost anulate din cauza lipsei garanțiilor; întrucât refugiații au suferit traume grave și se tem să se întoarcă în țara lor; întrucât toate returnările trebuie să fie voluntare și să aibă loc în condiții sigure, demne, sustenabile și conforme cu principiul nereturnării; |
| --- | --- |

F.

întrucât Myanmar/Birmania și Bangladesh au anunțat planuri de repatriere, care au fost anulate din cauza lipsei garanțiilor; întrucât refugiații au suferit traume grave și se tem să se întoarcă în țara lor; întrucât toate returnările trebuie să fie voluntare și să aibă loc în condiții sigure, demne, sustenabile și conforme cu principiul nereturnării;

| G. | întrucât, la 27 august 2018, UNIFFM a publicat un raport care a concluzionat că împotriva populației rohingya au fost comise cele mai grave încălcări ale drepturilor omului și cele mai grave crime conform dreptului internațional, inclusiv crime împotriva umanității și posibil genocid; întrucât, la 10 decembrie 2018, Consiliul și-a exprimat profunda îngrijorare pe marginea constatărilor UNIFFM; întrucât Myanmar/Birmania a refuzat până în prezent accesul pe teritoriul său al a unei misiuni de informare instituite de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU precum și al Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Myanmar/Birmania; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 27 august 2018, UNIFFM a publicat un raport care a concluzionat că împotriva populației rohingya au fost comise cele mai grave încălcări ale drepturilor omului și cele mai grave crime conform dreptului internațional, inclusiv crime împotriva umanității și posibil genocid; întrucât, la 10 decembrie 2018, Consiliul și-a exprimat profunda îngrijorare pe marginea constatărilor UNIFFM; întrucât Myanmar/Birmania a refuzat până în prezent accesul pe teritoriul său al a unei misiuni de informare instituite de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU precum și al Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Myanmar/Birmania;

| H. | întrucât, în conformitate cu cel mai recent raport al UNIFFM din 16 septembrie 2019, acțiunile guvernului din Myanmar/Birmania continuă să facă parte dintr-un atac generalizat și sistematic, fiind echivalente cu persecuția și alte crime împotriva umanității îndreptate împotriva minorității rohingya rămase în statul Rakhine; întrucât, de asemenea, în raportul său din 22 august 2019, UNIFFM a semnalat acte deliberate, grave și recurente, de violență sexuală și bazată pe gen, inclusiv violuri sistematice, violuri în grup și acte sexuale forțate comise de forțele militare și de securitate ale statului Myanmar/Birmania împotriva femeilor rohingya, a copiilor și persoanelor transgen ca parte a unei campanii de epurare pentru a teroriza și pedepsi minoritățile etnice; întrucât violența sexuală este utilizată pentru a diviza comunități întregi și a descuraja femeile și fetele să se întoarcă la casele lor; întrucât în taberele de refugiați victimele violurilor au de înfruntat excluziunea socială din partea propriilor comunități; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în conformitate cu cel mai recent raport al UNIFFM din 16 septembrie 2019, acțiunile guvernului din Myanmar/Birmania continuă să facă parte dintr-un atac generalizat și sistematic, fiind echivalente cu persecuția și alte crime împotriva umanității îndreptate împotriva minorității rohingya rămase în statul Rakhine; întrucât, de asemenea, în raportul său din 22 august 2019, UNIFFM a semnalat acte deliberate, grave și recurente, de violență sexuală și bazată pe gen, inclusiv violuri sistematice, violuri în grup și acte sexuale forțate comise de forțele militare și de securitate ale statului Myanmar/Birmania împotriva femeilor rohingya, a copiilor și persoanelor transgen ca parte a unei campanii de epurare pentru a teroriza și pedepsi minoritățile etnice; întrucât violența sexuală este utilizată pentru a diviza comunități întregi și a descuraja femeile și fetele să se întoarcă la casele lor; întrucât în taberele de refugiați victimele violurilor au de înfruntat excluziunea socială din partea propriilor comunități;

| I. | întrucât UE a solicitat în mod constant ca persoanele responsabile de astfel de infracțiuni să fie trase la răspundere și a prezentat și a susținut rezoluțiile adoptate de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU la 27 septembrie 2018 și în cadrul Comisiei a III-a a Adunării Generale a ONU din 16 noiembrie 2018; întrucât autoritățile din Myanmar/Birmania refuză să investigheze în mod serios încălcările drepturilor omului comise împotriva populației rohingya și să îi tragă la răspundere pe autorii lor; întrucât Myanmar/Birmania continuă să nege existența acestor încălcări ale drepturilor omului; întrucât responsabilii militari de rang înalt care au supervizat atacurile împotriva populației rohingya rămân în posturile lor; întrucât autoritățile refuză să coopereze cu mecanismele ONU; |
| --- | --- |

I.

întrucât UE a solicitat în mod constant ca persoanele responsabile de astfel de infracțiuni să fie trase la răspundere și a prezentat și a susținut rezoluțiile adoptate de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU la 27 septembrie 2018 și în cadrul Comisiei a III-a a Adunării Generale a ONU din 16 noiembrie 2018; întrucât autoritățile din Myanmar/Birmania refuză să investigheze în mod serios încălcările drepturilor omului comise împotriva populației rohingya și să îi tragă la răspundere pe autorii lor; întrucât Myanmar/Birmania continuă să nege existența acestor încălcări ale drepturilor omului; întrucât responsabilii militari de rang înalt care au supervizat atacurile împotriva populației rohingya rămân în posturile lor; întrucât autoritățile refuză să coopereze cu mecanismele ONU;

| J. | întrucât, la 29 aprilie 2019, Consiliul a prelungit cu un an măsurile restrictive față de Myanmar/Birmania, până la 30 aprilie 2020, inclusiv înghețarea activelor și interdicții de călătorie pentru un număr de 14 funcționari militari de rang înalt, polițiști de frontieră și ofițeri de poliție din Myanmar/Birmania, responsabili de încălcările drepturilor omului comise împotriva etnicilor rohingya, a sătenilor și a civililor aparținând minorităților etnice, în statele Rakhine, Kachin și Shan; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 29 aprilie 2019, Consiliul a prelungit cu un an măsurile restrictive față de Myanmar/Birmania, până la 30 aprilie 2020, inclusiv înghețarea activelor și interdicții de călătorie pentru un număr de 14 funcționari militari de rang înalt, polițiști de frontieră și ofițeri de poliție din Myanmar/Birmania, responsabili de încălcările drepturilor omului comise împotriva etnicilor rohingya, a sătenilor și a civililor aparținând minorităților etnice, în statele Rakhine, Kachin și Shan;

| K. | întrucât populația rohingya este oficial apatridă de la adoptarea legilor privind cetățenia birmană din 1982, ceea ce îi privează pe etnicii rohingya de drepturile civile, politice și socioeconomice de bază, și anume libertatea de mișcare, participarea politică, ocuparea forței de muncă și protecția socială; întrucât, conform estimărilor, 1,1 milioane de rohingya nu au dreptul la cetățenie; întrucât etnicii rohingya care se întorc în țară ar fi obligați să semneze fișele naționale de verificare, ceea ce i-ar priva de cetățenia statului Myanmar/Birmania, |
| --- | --- |

K.

întrucât populația rohingya este oficial apatridă de la adoptarea legilor privind cetățenia birmană din 1982, ceea ce îi privează pe etnicii rohingya de drepturile civile, politice și socioeconomice de bază, și anume libertatea de mișcare, participarea politică, ocuparea forței de muncă și protecția socială; întrucât, conform estimărilor, 1,1 milioane de rohingya nu au dreptul la cetățenie; întrucât etnicii rohingya care se întorc în țară ar fi obligați să semneze fișele naționale de verificare, ceea ce i-ar priva de cetățenia statului Myanmar/Birmania,

| 1. | condamnă din nou cu fermitate toate încălcările drepturilor omului din trecut și din prezent și atacurile sistematice și pe scară largă, inclusiv crimele, hărțuirea, violurile și distrugerea bunurilor care, în conformitate cu datele prezentate de UNIFFM și de Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, constituie genocid, crime de război și crime împotriva umanității comise de forțele armate împotriva populației rohingya; condamnă cu fermitate reacția disproporționată a forțelor armate și a forțelor de securitate; subliniază că armata a încălcat în mod constant dreptul internațional al drepturilor omului și dreptul internațional umanitar; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la conflictul în curs, la încălcările drepturilor și actele de violență sexuală și bazată pe gen raportate, comise de către forțele armate asupra populației rohingya din Myanmar/Birmania; condamnă aceste încălcări ale dreptului internațional umanitar și ale dreptului internațional al drepturilor omului și își reiterează apelurile adresate guvernului din Myanmar/Birmania, sub conducerea lui Aung San Suu Kyi, și forțelor de securitate să înceteze imediat încălcările în curs, crimele și actele de violență sexuală și bazată pe gen împotriva populației rohingya și a altor grupuri etnice; |
| --- | --- |

2.

| 3. | condamnă discriminarea constantă a etnicilor rohingya și restricțiile severe impuse libertății lor de circulație și privarea lor de serviciile de bază în Myanmar/Birmania; subliniază că libertatea mass-mediei și un jurnalism critic sunt piloni esențiali ai democrației și sunt factori fundamentali în promovarea bunei guvernanțe, a transparenței și a responsabilității; solicită guvernului din Myanmar/Birmania să permită accesul deplin și neîngrădit al observatorilor internaționali în statele Rakhine, Kachin și Shan, inclusiv al Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Myanmar/Birmania, al observatorilor independenți și al organizațiilor umanitare și pentru drepturile omului, astfel încât să se asigure anchete independente și imparțiale cu privire la acuzațiile de încălcare gravă a drepturilor omului de către toate părțile și să redeschidă accesul la internet în ultimele patru comune, Pontagyun, Mramk-U, Kyuaktaw și Minbya; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită autoritățile din Myanmar/Birmania să creeze condiții și garanții pentru o returnare voluntară în condiții sigure, demne și sustenabile, sub supravegherea ONU a etnicilor rohingya care doresc să se întoarcă în ținutul natal; îndeamnă guvernele din Myanmar/Birmania și Bangladesh să respecte pe deplin principiul nereturnării; îndeamnă guvernul din Myanmar/Birmania să accepte și să recunoască cetățenia deplină a minorității rohingya, inclusiv drepturile și garanțiile constituționale corespunzătoare, precum și să pună în aplicare fără întârziere recomandările Comisiei consultative privind statul Rakhine; invită, de asemenea, guvernul din Myanmar/Birmania să intre în dialog cu reprezentanții rohingya și să recunoască etnicii rohingya ca fiind unul dintre cele 135 de grupuri etnice recunoscute de lege în Myanmar/Birmania; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ia act de lucrările celui de-al cincilea dialog privind drepturile omului dintre Uniunea Europeană și Myanmar/Birmania; ia act de faptul că discuțiile au acoperit o gamă largă de aspecte legate de drepturile omului, inclusiv responsabilitatea pentru încălcările drepturilor omului, situația din statele Rakhine, Kachin și Shan, inclusiv accesul umanitar, drepturile și libertățile fundamentale, nevoile persoanelor strămutate, drepturile economice și sociale, migrația și cooperarea în domeniul drepturilor omului în cadrul forurilor multilaterale; regretă faptul că dialogul nu a avut niciun efect asupra situației de pe teren; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită guvernul și forțele armate ale statului Myanmar/Birmania să permită desfășurarea unor anchete credibile și independente cu privire la presupusele încălcări grave și sistematice ale drepturilor omului; subliniază că autorii acestor crime trebuie aduși fără întârziere în fața justiției; |
| --- | --- |

6.

| 7. | își reiterează apelul adresat Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) și statelor membre de a solicita în cadrul forurilor multilaterale tragerea la răspundere a autorilor crimelor comise în Myanmar/Birmania; salută, în acest sens, poziția de lider de care a dat dovadă UE în ceea ce privește instituirea Mecanismului de anchetă independent al ONU pentru Myanmar/Birmania (IIMM) în vederea colectării, consolidării, conservării și analizării dovezilor referitoare la cele mai grave crime internaționale și încălcări comise în Myanmar/Birmania începând cu 2011; invită Myanmar/Birmania să coopereze la eforturile internaționale de a asigura asumarea răspunderii, inclusiv prin permiterea accesului pe teritoriul său a IIMM, recent creat; solicită UE, statelor sale membre și comunității internaționale să se asigure că IIMM dispune de sprijinul necesar, inclusiv de sprijin financiar, pentru a-și executa mandatul; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută adoptarea de sancțiuni de către Consiliul Afaceri Externe al UE la 24 iunie 2018 și la 21 decembrie 2018 împotriva militarilor și a reprezentanților forțelor armate din Myanmar/Birmania (Tatmadaw), al poliției de frontieră și al poliției, responsabili de încălcări grave ale drepturilor omului împotriva populației Rohingya și se așteaptă ca aceste persoane să facă obiectul unei supravegheri constante conform regimului de sancțiuni; își reiterează apelul adresat Consiliului de Securitate al ONU de a impune statului Myanmar/Birmania un embargou cuprinzător asupra armelor și de a adopta sancțiuni specifice împotriva persoanelor fizice și juridice care par a fi responsabile de încălcări grave ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește guvernului din Myanmar/Birmania că trebuie să își îndeplinească obligațiile și angajamentele în legătură cu principiile democratice și drepturile fundamentale ale omului, care sunt o componentă esențială a schemei „Totul în afară de arme” („Everything But Arms” – EBA); se așteaptă ca Comisia să lanseze o anchetă în acest sens; regretă faptul că Comisia nu a inițiat încă o astfel de anchetă; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută decizia Curții Penale Internaționale (CPI) ce ține de competența sa, în ceea ce privește expulzarea minorității rohingya din Myanmar/Birmania și decizia procurorului general al CPI de a deschide o anchetă preliminară asupra crimelor ce țin de competența sa, comise împotriva populației Rohingya din octombrie 2016; invită autoritățile din Myanmar/Birmania să coopereze cu CPI; invită Myanmar/Birmania să devină parte semnatară a Statutului de la Roma al CPI; solicită Consiliului de Securitate al ONU să sesizeze CPI cu privire la situația din Myanmar/Birmania, inclusiv la toate crimele ce țin de competența sa, comise împotriva minorității rohingya sau să creeze un tribunal penal internațional ad hoc; își reiterează apelul ca UE și statele sale membre să preia inițiativa în cadrul Consiliului de Securitate al ONU privind solicitarea de a sesiza CPI cu privire la situația din Myanmar/Birmania; invită, de asemenea, UE și statele sale membre să se alăture și să sprijine eforturile de deschidere a unei cauze în fața Curții Internaționale de Justiție, privind posibila încălcare a Convenției ONU privind genocidul de către Myanmar/Birmania; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită UE și statelor sale membre să promoveze adoptarea unei rezoluții referitoare la Myanmar/Birmania, la următoarea sesiune a Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută eforturile depuse de guvernul și populația din Bangladesh pentru a oferi refugiu și condiții de securitate refugiaților rohingya și îi încurajează să acorde în continuare asistență umanitară refugiaților din Myanmar/Birmania; solicită autorităților din Bangladesh să garanteze accesul deplin și nediscriminatoriu la o educație de calitate pentru copiii rohingya, să elimine restricțiile privind accesul la internet, la comunicațiile online și la libertatea de circulație, și să se asigure că forțele de securitate care își desfășoară activitatea în tabere respectă toate standardele de protecție a securității personale a refugiaților; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută plata de către UE, la începutul lunii septembrie 2019, a sumei de 2 milioane EUR sub formă de ajutor alimentar destinat Programului Alimentar Mondial al ONU pentru taberele de refugiați rohingya din Cox’s Bazar, dar solicită Consiliului și Comisiei, având în vedere nevoile de pe teren, să își continue eforturile în acest sens; reamintește că responsabilitatea financiară pentru sprijinirea populației de refugiați nu ar trebui să revină în mod disproporționat Bangladeshului; solicită să se acorde în continuare sprijin internațional comunităților care îi găzduiesc pe refugiați, inclusiv prin tratarea problemelor interne sociale, economice, în domeniul educației și în cel al asistenței medicale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește, de asemenea, nevoia de a oferi asistență medicală și psihologică în taberele de refugiați, adaptată în mod specific grupurilor vulnerabile, inclusiv femeilor și copiilor; solicită servicii care să sprijine mai bine victimele violurilor și ale agresiunii sexuale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție guvernului și parlamentului din Myanmar/Birmania, consilierului de stat Aung San Suu Kyi, guvernului și parlamentului din Bangladesh, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE, Secretarului General al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), Comisiei interguvernamentale pentru drepturile omului a ASEAN, Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Myanmar/Birmania, Înaltului Comisar al ONU pentru Refugiați și Consiliului ONU pentru Drepturile Omului. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  JO C 353, 27.9.2016, p. 52.

(2)  JO C 101, 16.3.2018, p. 134.

(3)  JO C 238, 6.7.2018, p. 112.

(4)  JO C 337, 20.9.2018, p. 109.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0261.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0345.

---

| 6.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 171/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 171/17

---

P9_TA(2019)0019

Iran, în special situația apărătorilor drepturilor femeilor și a deținuților cu dublă cetățenie UE-iraniană

Rezoluția Parlamentului European din 19 septembrie 2019 referitoare la Iran, în special situația apărătorilor drepturilor femeilor și a deținuților cu dublă cetățenie UE-iraniană (2019/2823(RSP))

(2021/C 171/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Iran, în special cele privind drepturile omului, mai ales Rezoluția din 14 martie 2019 referitoare la Iran, în special la cazul apărătorilor drepturilor omului (1), Rezoluția din 13 decembrie 2018 referitoare la Iran, în special cazul lui Nasrin Sotoudeh (2), Rezoluția din 31 mai 2018 referitoare la situația deținuților din Iran cu dublă cetățenie UE-iraniană (3), Rezoluția din 25 octombrie 2016 referitoare la strategia UE față de Iran în urma încheierii acordului nuclear (4), Rezoluția din 3 aprilie 2014 referitoare la strategia UE privind Iranul (5), Rezoluția din 8 octombrie 2015 referitoare la pedeapsa cu moartea (6) și Rezoluția din 17 noiembrie 2011 referitoare la Iran – cazuri recente de încălcare a drepturilor omului (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Iran, în special cele privind drepturile omului, mai ales Rezoluția din 14 martie 2019 referitoare la Iran, în special la cazul apărătorilor drepturilor omului (1), Rezoluția din 13 decembrie 2018 referitoare la Iran, în special cazul lui Nasrin Sotoudeh (2), Rezoluția din 31 mai 2018 referitoare la situația deținuților din Iran cu dublă cetățenie UE-iraniană (3), Rezoluția din 25 octombrie 2016 referitoare la strategia UE față de Iran în urma încheierii acordului nuclear (4), Rezoluția din 3 aprilie 2014 referitoare la strategia UE privind Iranul (5), Rezoluția din 8 octombrie 2015 referitoare la pedeapsa cu moartea (6) și Rezoluția din 17 noiembrie 2011 referitoare la Iran – cazuri recente de încălcare a drepturilor omului (7),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 4 februarie 2019 privind Iranul și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/560 al Consiliului din 8 aprilie 2019 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 359/2011 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Iran, care prelungește cu un an măsurile restrictive referitoare la încălcări grave ale drepturilor omului în Iran, până la 13 aprilie 2020 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 4 februarie 2019 privind Iranul și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/560 al Consiliului din 8 aprilie 2019 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 359/2011 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Iran, care prelungește cu un an măsurile restrictive referitoare la încălcări grave ale drepturilor omului în Iran, până la 13 aprilie 2020 (8),

| — | având în vedere raportul prezentat la 8 februarie 2019 de secretarul general al Organizației Națiunilor Unite privind situația drepturilor omului din Republica Islamică Iran, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul prezentat la 8 februarie 2019 de secretarul general al Organizației Națiunilor Unite privind situația drepturilor omului din Republica Islamică Iran,

| — | având în vedere rapoartele Raportorului special privind situația drepturilor omului din Republica Islamică Iran din septembrie 2018, 30 ianuarie 2019 și 18 iulie 2019, precum și declarația sa din 16 august 2019 referitoare la reținerea și perioadele de detenție lungi la care au fost condamnate Mojgan Keshavarz, Monireh Arabshahi și Yasaman Aryani, trei iraniene reținute în mod arbitrar pentru că au protestat public împotriva purtării obligatorii a vălului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Raportorului special privind situația drepturilor omului din Republica Islamică Iran din septembrie 2018, 30 ianuarie 2019 și 18 iulie 2019, precum și declarația sa din 16 august 2019 referitoare la reținerea și perioadele de detenție lungi la care au fost condamnate Mojgan Keshavarz, Monireh Arabshahi și Yasaman Aryani, trei iraniene reținute în mod arbitrar pentru că au protestat public împotriva purtării obligatorii a vălului,

| — | având în vedere declarația experților ONU în domeniul drepturilor omului intitulată „Iranul trebuie să-i protejeze pe apărătorii drepturilor femeilor” din 29 noiembrie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația experților ONU în domeniul drepturilor omului intitulată „Iranul trebuie să-i protejeze pe apărătorii drepturilor femeilor” din 29 noiembrie 2018,

| — | având în vedere orientările UE privind pedeapsa cu moartea, tortura, libertatea de exprimare, atât online cât și offline, și apărătorii drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările UE privind pedeapsa cu moartea, tortura, libertatea de exprimare, atât online cât și offline, și apărătorii drepturilor omului,

| — | având în vedere declarația din 12 martie 2019 a purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) privind condamnarea avocatei iraniene specializate în drepturile omului Nasrin Sotoudeh, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 12 martie 2019 a purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) privind condamnarea avocatei iraniene specializate în drepturile omului Nasrin Sotoudeh,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966 (PIDCP), la care Iranul este parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966 (PIDCP), la care Iranul este parte,

| — | având în vedere Rezoluția din 17 decembrie 2018 a Adunării Generale a ONU cu privire la situația drepturilor omului din Republica Islamică Iran, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția din 17 decembrie 2018 a Adunării Generale a ONU cu privire la situația drepturilor omului din Republica Islamică Iran,

| — | având în vedere noul Cadru strategic al UE și Planul de acțiune privind drepturile omului și democrația, care urmăresc să pună protecția și monitorizarea drepturilor omului în centrul tuturor politicilor UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere noul Cadru strategic al UE și Planul de acțiune privind drepturile omului și democrația, care urmăresc să pună protecția și monitorizarea drepturilor omului în centrul tuturor politicilor UE,

| — | având în vedere Ansamblul de principii pentru protejarea tuturor persoanelor supuse unei forme oarecare de detenție sau încarcerare al ONU din 1988, |
| --- | --- |

—

având în vedere Ansamblul de principii pentru protejarea tuturor persoanelor supuse unei forme oarecare de detenție sau încarcerare al ONU din 1988,

| — | având în vedere regulile minime ale ONU privind tratamentul deținuților („regulile Nelson Mandela”) din 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere regulile minime ale ONU privind tratamentul deținuților („regulile Nelson Mandela”) din 2015,

| — | având în vedere Carta președintelui iranian privind drepturile cetățenilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta președintelui iranian privind drepturile cetățenilor,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în ultimele luni, instanțele revoluționare iraniene au mărit în mod semnificativ reprimarea actelor pașnice de rezistență ale apărătorilor drepturilor femeilor care protestează împotriva purtării obligatorii a hijabului, inclusiv durata pedepselor cu închisoarea; întrucât, potrivit ONU, cel puțin 32 de persoane au fost arestate și cel puțin 10 persoane au fost închise din 2018 pentru că au protestat împotriva purtării obligatorii a hijabului; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în ultimele luni, instanțele revoluționare iraniene au mărit în mod semnificativ reprimarea actelor pașnice de rezistență ale apărătorilor drepturilor femeilor care protestează împotriva purtării obligatorii a hijabului, inclusiv durata pedepselor cu închisoarea; întrucât, potrivit ONU, cel puțin 32 de persoane au fost arestate și cel puțin 10 persoane au fost închise din 2018 pentru că au protestat împotriva purtării obligatorii a hijabului;

| B. | întrucât activistele iraniene Mojgan Keshavarz, Monireh Arabshahi și Yasaman Aryani au fost reținute în mod arbitrar în aprilie 2019, după ce au publicat online un material video în care apăreau fără văl, protestând pașnic împotriva legilor iraniene privind purtarea obligatorie a vălului și împărțind flori în metroul din Teheran pe 8 martie 2019, Ziua Internațională a Femeii; întrucât Sahar Khodayari, o iraniană reținută pentru că a încercat să vadă un meci de fotbal pe un stadion, s-a sinucis dându-și foc, în semn de protest, după ce a aflat că urma să primească o pedeapsă de șase luni de închisoare pentru acțiunile sale; |
| --- | --- |

B.

întrucât activistele iraniene Mojgan Keshavarz, Monireh Arabshahi și Yasaman Aryani au fost reținute în mod arbitrar în aprilie 2019, după ce au publicat online un material video în care apăreau fără văl, protestând pașnic împotriva legilor iraniene privind purtarea obligatorie a vălului și împărțind flori în metroul din Teheran pe 8 martie 2019, Ziua Internațională a Femeii; întrucât Sahar Khodayari, o iraniană reținută pentru că a încercat să vadă un meci de fotbal pe un stadion, s-a sinucis dându-și foc, în semn de protest, după ce a aflat că urma să primească o pedeapsă de șase luni de închisoare pentru acțiunile sale;

| C. | întrucât, în august 2019, Mojgan Keshavarz, Yasaman Aryani, Monireh Arabshahi și Saba Kord-Afshari au fost condamnate la pedepse cu închisoarea de la 16 la 24 ani; întrucât acestora li s-a interzis accesul la avocați în stadiul anchetei inițiale, și se pare că reprezentanților lor legali li s-a interzis să le reprezinte la proces; întrucât sentințele lor sunt legate în mod direct de exercitarea pașnică a drepturilor la libertatea de exprimare și de întrunire pentru apărarea egalității de gen în Iran; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în august 2019, Mojgan Keshavarz, Yasaman Aryani, Monireh Arabshahi și Saba Kord-Afshari au fost condamnate la pedepse cu închisoarea de la 16 la 24 ani; întrucât acestora li s-a interzis accesul la avocați în stadiul anchetei inițiale, și se pare că reprezentanților lor legali li s-a interzis să le reprezinte la proces; întrucât sentințele lor sunt legate în mod direct de exercitarea pașnică a drepturilor la libertatea de exprimare și de întrunire pentru apărarea egalității de gen în Iran;

| D. | întrucât la 27 august 2019, instanța de prim grad de jurisdicție a condamnat trei activiste pentru drepturile lucrătoarelor, Sepideh Gholian, Sanaz Allahyari și Asal Mohammadi, sub acuzații care includ „adunarea și coluziunea privind acțiuni împotriva securității statului”; întrucât, la 24, respectiv 31 august, s-a aflat că Marzieh Amiri și Atefeh Rangriz, două activiste pentru drepturile lucrătoarelor care se aflau în închisoare, fiind arestate cu ocazia unui protest pașnic de Ziua Muncii, au fost condamnate la 10 ani și jumătate de închisoare și 148 de lovituri de bici, respectiv 11 ani și jumătate de închisoare și 74 de lovituri de bici, sub acuzații care includ „adunarea și coluziunea privind acțiuni împotriva securității statului”, „propaganda împotriva statului” și „tulburarea ordinii publice”; |
| --- | --- |

D.

întrucât la 27 august 2019, instanța de prim grad de jurisdicție a condamnat trei activiste pentru drepturile lucrătoarelor, Sepideh Gholian, Sanaz Allahyari și Asal Mohammadi, sub acuzații care includ „adunarea și coluziunea privind acțiuni împotriva securității statului”; întrucât, la 24, respectiv 31 august, s-a aflat că Marzieh Amiri și Atefeh Rangriz, două activiste pentru drepturile lucrătoarelor care se aflau în închisoare, fiind arestate cu ocazia unui protest pașnic de Ziua Muncii, au fost condamnate la 10 ani și jumătate de închisoare și 148 de lovituri de bici, respectiv 11 ani și jumătate de închisoare și 74 de lovituri de bici, sub acuzații care includ „adunarea și coluziunea privind acțiuni împotriva securității statului”, „propaganda împotriva statului” și „tulburarea ordinii publice”;

| E. | întrucât Iranul nu a ratificat Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite în 1979; întrucât Iranul are o serie de legi discriminatorii, în special în ceea ce privește dispozițiile juridice referitoare la statutul personal; |
| --- | --- |

E.

întrucât Iranul nu a ratificat Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite în 1979; întrucât Iranul are o serie de legi discriminatorii, în special în ceea ce privește dispozițiile juridice referitoare la statutul personal;

| F. | întrucât persoane cu dublă cetățenie UE-iraniană continuă să fie arestate, iar arestarea este urmată de o perioadă îndelungată de izolare și de interogatorii prelungite, fără respectarea garanțiilor procedurale, fără un proces echitabil, și de pedepse lungi cu închisoarea pe baza unor acuzații vagi sau nespecificate privind „securitatea națională” și „spionajul”, precum și de campanii de defăimare inițiate de stat împotriva persoanelor aflate în detenție; întrucât Iranul nu recunoaște dubla cetățenie, limitând astfel accesul ambasadelor străine la persoanele cu dublă cetățenie aflate în arest în această țară; |
| --- | --- |

F.

întrucât persoane cu dublă cetățenie UE-iraniană continuă să fie arestate, iar arestarea este urmată de o perioadă îndelungată de izolare și de interogatorii prelungite, fără respectarea garanțiilor procedurale, fără un proces echitabil, și de pedepse lungi cu închisoarea pe baza unor acuzații vagi sau nespecificate privind „securitatea națională” și „spionajul”, precum și de campanii de defăimare inițiate de stat împotriva persoanelor aflate în detenție; întrucât Iranul nu recunoaște dubla cetățenie, limitând astfel accesul ambasadelor străine la persoanele cu dublă cetățenie aflate în arest în această țară;

| G. | întrucât cel puțin șase persoane cu dublă cetățenie UE-iraniană, Nazanin Zaghari-Ratcliffe, Ahmadreza Djalali, Kamal Ahmady, Kamran Ghaderi, Massud Mossaheb și Morad Tahbaz, se află în prezent în închisoare în Iran; |
| --- | --- |

G.

întrucât cel puțin șase persoane cu dublă cetățenie UE-iraniană, Nazanin Zaghari-Ratcliffe, Ahmadreza Djalali, Kamal Ahmady, Kamran Ghaderi, Massud Mossaheb și Morad Tahbaz, se află în prezent în închisoare în Iran;

| H. | întrucât Nazanin Zaghari-Ratcliffe, de cetățenie britanică și iraniană, angajată a Fundației Thomson Reuters, este închisă ilegal în Iran din 3 aprilie 2016, a fost reținută în mod ilegal timp de mai multe luni și acuzată de spionaj, iar ulterior i s-a refuzat dreptul la un proces liber și echitabil; întrucât acesteia i s-a refuzat în repetate rânduri accesul la îngrijiri medicale, ceea ce a condus la deteriorarea sănătății sale fizice și mintale; întrucât recent i-a fost refuzat accesul la apeluri telefonice internaționale, iar vizitele familiei au fost limitate la una pe lună; |
| --- | --- |

H.

întrucât Nazanin Zaghari-Ratcliffe, de cetățenie britanică și iraniană, angajată a Fundației Thomson Reuters, este închisă ilegal în Iran din 3 aprilie 2016, a fost reținută în mod ilegal timp de mai multe luni și acuzată de spionaj, iar ulterior i s-a refuzat dreptul la un proces liber și echitabil; întrucât acesteia i s-a refuzat în repetate rânduri accesul la îngrijiri medicale, ceea ce a condus la deteriorarea sănătății sale fizice și mintale; întrucât recent i-a fost refuzat accesul la apeluri telefonice internaționale, iar vizitele familiei au fost limitate la una pe lună;

| I. | întrucât antropologul social Kameel Ahmady, de cetățenie iraniană și britanică, este încarcerat la Teheran, sub acuzații nedivulgate, din 11 august 2019; întrucât omul de afaceri Morad Tahbaz, de cetățenie iraniană, britanică și americană, a fost reținut în ianuarie 2018, împreună cu cel puțin nouă activiști pentru protecția mediului, sub așa-zise acuzații de spionaj; |
| --- | --- |

I.

întrucât antropologul social Kameel Ahmady, de cetățenie iraniană și britanică, este încarcerat la Teheran, sub acuzații nedivulgate, din 11 august 2019; întrucât omul de afaceri Morad Tahbaz, de cetățenie iraniană, britanică și americană, a fost reținut în ianuarie 2018, împreună cu cel puțin nouă activiști pentru protecția mediului, sub așa-zise acuzații de spionaj;

| J. | întrucât Ahmadreza Djalali, un om de știință și medic suedez născut în Iran, se află în închisoarea Evin din aprilie 2016 și a fost condamnat la moarte în octombrie 2017, sub acuzații de spionaj, pe baza unei presupuse mărturii forțate; |
| --- | --- |

J.

întrucât Ahmadreza Djalali, un om de știință și medic suedez născut în Iran, se află în închisoarea Evin din aprilie 2016 și a fost condamnat la moarte în octombrie 2017, sub acuzații de spionaj, pe baza unei presupuse mărturii forțate;

| K. | întrucât Kamran Ghaderi, cu dublă cetățenie iraniană și austriacă, directorul general al unei companii de IT din Austria, a fost arestat de agenți ai Ministerului pentru Informații la sosirea sa pe aeroportul internațional din Teheran la 2 ianuarie 2016 și a fost condamnat la 10 ani de închisoare, sub acuzația de „spionaj pentru statele inamice”; |
| --- | --- |

K.

întrucât Kamran Ghaderi, cu dublă cetățenie iraniană și austriacă, directorul general al unei companii de IT din Austria, a fost arestat de agenți ai Ministerului pentru Informații la sosirea sa pe aeroportul internațional din Teheran la 2 ianuarie 2016 și a fost condamnat la 10 ani de închisoare, sub acuzația de „spionaj pentru statele inamice”;

| L. | întrucât la 11 martie 2019 laureata Premiului Saharov din 2012 și apărătoarea drepturilor omului, avocata Nasrin Sotoudeh a fost condamnată în lipsă la 38 ani de închisoare și 148 de lovituri de bici, printre altele pentru activitatea sa de apărare a femeilor acuzate de a fi protestat împotriva obligativității hijabului; întrucât peste un milion de persoane au participat în luna iunie la o campanie mondială prin care i se solicita guvernului iranian să o elibereze pe dna Sotoudeh; |
| --- | --- |

L.

întrucât la 11 martie 2019 laureata Premiului Saharov din 2012 și apărătoarea drepturilor omului, avocata Nasrin Sotoudeh a fost condamnată în lipsă la 38 ani de închisoare și 148 de lovituri de bici, printre altele pentru activitatea sa de apărare a femeilor acuzate de a fi protestat împotriva obligativității hijabului; întrucât peste un milion de persoane au participat în luna iunie la o campanie mondială prin care i se solicita guvernului iranian să o elibereze pe dna Sotoudeh;

| M. | întrucât în octombrie 2016 Atena Daemi și Golrokh Ebrahimi Iraee au fost condamnate la șase ani de închisoare; întrucât în septembrie 2019, după ce au fost acuzate de „insulte la adresa conducătorului suprem”, la pedepsele acestora au fost adăugați doi ani; întrucât această pedeapsă a fost pronunțată ca represalii pentru protestele pe care apărătoarele drepturilor femeilor le-au desfășurat în închisoare; |
| --- | --- |

M.

întrucât în octombrie 2016 Atena Daemi și Golrokh Ebrahimi Iraee au fost condamnate la șase ani de închisoare; întrucât în septembrie 2019, după ce au fost acuzate de „insulte la adresa conducătorului suprem”, la pedepsele acestora au fost adăugați doi ani; întrucât această pedeapsă a fost pronunțată ca represalii pentru protestele pe care apărătoarele drepturilor femeilor le-au desfășurat în închisoare;

| N. | întrucât în Iran au fost semnalate numeroase cazuri de tratamente inumane și degradante, mai ales în închisoarea Evin, și inexistența unui acces adecvat la asistență medicală în timpul detenției, încălcându-se standardele minime ale ONU privind tratamentul deținuților; |
| --- | --- |

N.

întrucât în Iran au fost semnalate numeroase cazuri de tratamente inumane și degradante, mai ales în închisoarea Evin, și inexistența unui acces adecvat la asistență medicală în timpul detenției, încălcându-se standardele minime ale ONU privind tratamentul deținuților;

| O. | întrucât apărătorii drepturilor omului, jurnaliștii, avocații, activiștii în domeniul mediului, cei sindicali și cei din mediul online din Iran se confruntă în continuare cu hărțuiri, arestări arbitrare, detenție și urmărire penală pentru activitatea pe care o desfășoară; |
| --- | --- |

O.

întrucât apărătorii drepturilor omului, jurnaliștii, avocații, activiștii în domeniul mediului, cei sindicali și cei din mediul online din Iran se confruntă în continuare cu hărțuiri, arestări arbitrare, detenție și urmărire penală pentru activitatea pe care o desfășoară;

| P. | întrucât autoritățile continuă să incrimineze activismul în domeniul drepturilor omului și folosesc articolul 48 din Legea de procedură penală iraniană pentru a limita liberul acces al deținuților la consiliere juridică și pentru a interzice asistența consulară a acestora; întrucât nu există mecanisme independente de asigurare a răspunderii în cadrul sistemului judiciar; |
| --- | --- |

P.

întrucât autoritățile continuă să incrimineze activismul în domeniul drepturilor omului și folosesc articolul 48 din Legea de procedură penală iraniană pentru a limita liberul acces al deținuților la consiliere juridică și pentru a interzice asistența consulară a acestora; întrucât nu există mecanisme independente de asigurare a răspunderii în cadrul sistemului judiciar;

| Q. | întrucât UE a adoptat măsuri restrictive ca răspuns la încălcările drepturilor omului, inclusiv înghețarea activelor și interdicția de acordare a vizelor în cazul unor persoane și entități răspunzătoare de încălcări grave ale drepturilor omului, precum și interzicerea exporturilor în Iran de echipamente care ar putea fi folosite în scopul represiunii interne și pentru monitorizarea telecomunicațiilor; întrucât aceste măsuri sunt actualizate periodic și rămân în vigoare; |
| --- | --- |

Q.

întrucât UE a adoptat măsuri restrictive ca răspuns la încălcările drepturilor omului, inclusiv înghețarea activelor și interdicția de acordare a vizelor în cazul unor persoane și entități răspunzătoare de încălcări grave ale drepturilor omului, precum și interzicerea exporturilor în Iran de echipamente care ar putea fi folosite în scopul represiunii interne și pentru monitorizarea telecomunicațiilor; întrucât aceste măsuri sunt actualizate periodic și rămân în vigoare;

| R. | întrucât Iranul continuă să aplice în mod frecvent pedeapsa cu moartea; întrucât Narges Mohammadi, laureată a Premiului Per Anger, execută în prezent o condamnare de șaisprezece ani pentru campania de abolire a pedepsei cu moartea pe care a desfășurat-o și pentru colaborarea sa cu Shirin Ebadi, laureată a Premiului Nobel; |
| --- | --- |

R.

întrucât Iranul continuă să aplice în mod frecvent pedeapsa cu moartea; întrucât Narges Mohammadi, laureată a Premiului Per Anger, execută în prezent o condamnare de șaisprezece ani pentru campania de abolire a pedepsei cu moartea pe care a desfășurat-o și pentru colaborarea sa cu Shirin Ebadi, laureată a Premiului Nobel;

| 1. | solicită autorităților iraniene să anuleze toate aceste sentințe și să le elibereze imediat și necondiționat pe Mojgan Kehavarz, Yasaman Aryani, Monireh Arabshahi, Saba Kord-Afshari și Atena Daemi, apărătoare al drepturilor femeilor care au protestat împotriva obligativității hijabului; solicită, de asemenea, eliberarea lui Nasrin Sotoudeh, Narges Mohammadi, Sepideh Gholian, Sanaz Allahyari, Asal Mohammadi, Marzieh Amiri și a lui Atefeh Rangriz și a tuturor apărătorilor drepturilor omului, încarcerați și condamnați pentru simpla exercitare a libertății de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică; |
| --- | --- |

1.

| 2. | condamnă în termenii cei mai categorici reprimarea femeilor pentru obiecții aduse față de obligativitatea hijabului și pentru exercitarea libertății de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică; face apel la guvernul iranian să respecte libertatea femeilor iraniene de a-și alege propriul cod vestimentar; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că autoritățile iraniene trebuie să se asigure în orice situație că apărătorii drepturilor omului, avocații și jurnaliștii pot să își desfășoare activitatea fără amenințări, intimidări și piedici și solicită sistemului judiciar iranian să înceteze hărțuirea continuă a acestora; îndeamnă autoritățile judiciare iraniene să pună capăt cenzurii online, să respecte drepturile universale ale omului, în special dreptul la liberă exprimare online și offline; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută și sprijină apărătorii drepturilor femeilor din Iran care continuă să apere drepturile omului, în ciuda dificultăților și a repercusiunilor cu care se confruntă; |
| --- | --- |

4.

| 5. | regretă profund lipsa progreselor în ceea ce privește cazurile persoanelor cu dublă cetățenie UE-iraniană deținute în Iran; solicită eliberarea imediată și necondiționată a tuturor persoanelor cu dublă cetățenie UE-iraniană, inclusiv a lui Nazanin Zaghari-Ratcliffe, Ahmadreza Djalali, Kamal Ahmady, Kamran Ghaderi, Massud Mossaheb și a lui Morad Tahbaz, persoane aflate în prezent în detenție în închisorile iraniene dacă acestea nu sunt rejudecate în conformitate cu standardele internaționale; condamnă continuarea practicii de încarcerare a persoanelor cu dublă cetățenie UE-iraniană de către autoritățile judiciare iraniene în urma unor procese inechitabile; |
| --- | --- |

5.

| 6. | îndeamnă autoritățile iraniene să coopereze neîntârziat cu ambasadele statelor membre ale UE din Teheran pentru a permite întocmirea unei liste cuprinzătoare a persoanelor cu dublă cetățenie UE-iraniană aflate în prezent în detenție în închisorile iraniene, precum și să monitorizeze îndeaproape fiecare caz în parte, având în vedere că securitatea cetățenilor și protecția drepturilor lor fundamentale sunt de cea mai mare importanță pentru UE; |
| --- | --- |

6.

| 7. | îndeamnă autoritățile iraniene să revizuiască dispozițiile legale care discriminează femeile, în special cele legate de statutul lor personal; salută introducerea în parlamentul iranian a proiectului de lege privind protecția femeilor împotriva violenței și subliniază nevoia unei legislații cuprinzătoare pentru a defini și a incrimina în mod concret toate formele de violență de gen îndreptată împotriva femeilor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită autoritățile iraniene să se asigure că femeilor li se permite accesul pe toate stadioanele, fără discriminare sau risc de a fi persecutate; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită autoritățile iraniene să modifice articolul 48 din Legea de procedură penală iraniană pentru a garanta dreptul tuturor inculpaților de a fi reprezentați de un avocat ales de ei și de a beneficia de un proces corect, în conformitate cu angajamentele asumate de Iran în virtutea Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Parlamentul iranian să-și modifice legile în materie de infracțiuni la adresa siguranței naționale, care sunt utilizate regulat pentru a urmări penal apărătorii drepturilor omului, jurnaliștii, activiștii sindicali și din domeniul mediului și membrii minorităților religioase și etnice, și care încalcă Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, ratificat de Iran; |
| --- | --- |

10.

| 11. | condamnă practica uzuală de a refuza intenționat deținuților îngrijirea medicală; deplânge tortura sistematică practicată în închisorile iraniene și solicită încetarea imediată a tuturor formelor de tortură și de maltratare a tuturor deținuților; condamnă practica de a interzice deținuților convorbirile telefonice și vizitele membrilor familiei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | îndeamnă autoritățile iraniene să vegheze asupra punerii în aplicare depline și fără rezerve a Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), printre ai cărui semnatari se numără și Iranul; îndeamnă Iranul să adere la Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ia act de modificările aduse legislației privind traficul de droguri, care ar trebui să reducă numărul condamnărilor la moarte; |
| --- | --- |

13.

| 14. | condamnă ferm aplicarea pedepsei cu moartea, inclusiv utilizarea acesteia împotriva delincvenților minori; invită autoritățile iraniene să introducă imediat un moratoriu ca pas fundamental în direcția abolirii acesteia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Iranul să coopereze cu Raportorul special al ONU pentru situația drepturilor omului din Iran, inclusiv prin acordarea permisiunii de a intra în țară; |
| --- | --- |

15.

| 16. | încurajează o coordonare strânsă între ambasadele UE acreditate în Teheran; îndeamnă toate statele membre care au o prezență diplomatică în Teheran să utilizeze mecanismele prevăzute în Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului pentru a sprijini și proteja aceste persoane, în special apărătorii drepturilor femeilor și persoanele cu dublă cetățenie UE și iraniană, inclusiv prin declarații publice, demersuri diplomatice, monitorizarea proceselor și vizite în închisoare; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită UE, inclusiv Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, să continue să aducă în discuție problema drepturilor omului în discuțiile cu autoritățile iraniene în cadrul forurilor bilaterale și multilaterale și să utilizeze toate întâlnirile planificate cu autoritățile iraniene în acest scop, în special în contextul dialogului politic la nivel înalt dintre UE și Iran; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită SEAE să prezinte o informare cu privire la acțiunile întreprinse în legătură cu rezoluțiile anterioare ale Parlamentului referitoare la Iran; |
| --- | --- |

18.

| 19. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, precum și guvernului și parlamentului Iranului. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0204.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0525.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0231.

(4)  JO C 215, 19.6.2018, p. 86.

(5)  JO C 408, 30.11.2017, p. 39.

(6)  JO C 349, 17.10.2017, p. 41.

(7)  JO C 153 E, 31.5.2013, p. 157.

(8)  JO L 98, 9.4.2019, p. 1.

---

| 6.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 171/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 171/22

---

P9_TA(2019)0020

Brevetabilitatea plantelor și a procedeelor esențialmente biologice

Rezoluția Parlamentului European din 19 septembrie 2019 referitoare la brevetabilitatea plantelor și a procedeelor esențialmente biologice (2019/2800(RSP))

(2021/C 171/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2012 referitoare la brevetarea procedeelor biologice esențiale (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2012 referitoare la brevetarea procedeelor biologice esențiale (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 decembrie 2015 referitoare la brevete și la drepturile amelioratorilor de plante (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 decembrie 2015 referitoare la brevete și la drepturile amelioratorilor de plante (2),

| — | având în vedere Directiva 98/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 1998 privind protecția juridică a invențiilor biotehnologice (3), în special articolul 4, care prevede că produsele obținute în urma unor procedee esențialmente biologice nu au caracter brevetabil, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 98/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 1998 privind protecția juridică a invențiilor biotehnologice (3), în special articolul 4, care prevede că produsele obținute în urma unor procedee esențialmente biologice nu au caracter brevetabil,

| — | având în vedere Convenția brevetului european (CBE) din 5 octombrie 1973, în special articolul 53 litera (b), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția brevetului european (CBE) din 5 octombrie 1973, în special articolul 53 litera (b),

| — | având în vedere Normele de aplicare a CBE, în special articolul 26, care prevede că, pentru cererile de brevet european și brevetele care se referă la invențiile biotehnologice, se folosește Directiva 98/44/CE ca mijloc suplimentar de interpretare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Normele de aplicare a CBE, în special articolul 26, care prevede că, pentru cererile de brevet european și brevetele care se referă la invențiile biotehnologice, se folosește Directiva 98/44/CE ca mijloc suplimentar de interpretare,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 noiembrie 2016 privind anumite articole din Directiva nr. 98/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția juridică a invențiilor biotehnologice (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 noiembrie 2016 privind anumite articole din Directiva nr. 98/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția juridică a invențiilor biotehnologice (4),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 1 martie 2017 referitoare la avizul Comisiei privind anumite articole din Directiva nr. 98/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția juridică a invențiilor biotehnologice (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 1 martie 2017 referitoare la avizul Comisiei privind anumite articole din Directiva nr. 98/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția juridică a invențiilor biotehnologice (5),

| — | având în vedere decizia Consiliului de administrație al Organizației Europene de Brevete (OEB) din 29 iunie 2017 de modificare a articolelor 27 și 28 din Normele de aplicare a CBE (CA/D 6/17) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului de administrație al Organizației Europene de Brevete (OEB) din 29 iunie 2017 de modificare a articolelor 27 și 28 din Normele de aplicare a CBE (CA/D 6/17) (6),

| — | având în vedere sesizarea adresată Marii Camere de Apel a OEB de către președintele OEB, ce conținea mai multe întrebări referitoare la Decizia T 1063/18 a Camerei Tehnice de Apel 3.3.04 a Oficiului European de Brevete (OEB) din 5 decembrie 2018 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere sesizarea adresată Marii Camere de Apel a OEB de către președintele OEB, ce conținea mai multe întrebări referitoare la Decizia T 1063/18 a Camerei Tehnice de Apel 3.3.04 a Oficiului European de Brevete (OEB) din 5 decembrie 2018 (7),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2100/94 al Consiliului din 27 iulie 1994 de instituire a unui sistem de protecție comunitară a soiurilor de plante (8) [denumit în continuare „Regulamentul (CE) nr. 2100/94 al Consiliului”], în special articolul 15 litera (c), care face referire la scutirea amelioratorilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2100/94 al Consiliului din 27 iulie 1994 de instituire a unui sistem de protecție comunitară a soiurilor de plante (8) [denumit în continuare „Regulamentul (CE) nr. 2100/94 al Consiliului”], în special articolul 15 litera (c), care face referire la scutirea amelioratorilor,

| — | având în vedere Acordul privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv aspectele care țin de comerțul cu mărfuri contrafăcute (TRIPS), în special articolul 27 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv aspectele care țin de comerțul cu mărfuri contrafăcute (TRIPS), în special articolul 27 alineatul (3),

| — | având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât accesul neîngrădit la materialul vegetal (inclusiv caracteristicile plantelor) este absolut vital pentru capacitatea de inovare a sectorului agricol și a celui de ameliorare a plantelor din Europa, competitivitatea lor globală și dezvoltarea unor noi soiuri de plante cu scopul de a garanta securitatea alimentară mondială, a combate schimbările climatice și a preveni formarea unor monopoluri în sectorul ameliorării plantelor, oferind totodată mai multe oportunități IMM-urilor și agricultorilor; |
| --- | --- |

A.

întrucât accesul neîngrădit la materialul vegetal (inclusiv caracteristicile plantelor) este absolut vital pentru capacitatea de inovare a sectorului agricol și a celui de ameliorare a plantelor din Europa, competitivitatea lor globală și dezvoltarea unor noi soiuri de plante cu scopul de a garanta securitatea alimentară mondială, a combate schimbările climatice și a preveni formarea unor monopoluri în sectorul ameliorării plantelor, oferind totodată mai multe oportunități IMM-urilor și agricultorilor;

| B. | întrucât orice restricție sau încercare de a îngrădi accesul la resurse genetice poate conduce la o concentrare excesivă a pieței în domeniul ameliorării plantelor, în detrimentul concurenței pe piață, al consumatorilor, al pieței interne europene și al securității alimentare; |
| --- | --- |

B.

întrucât orice restricție sau încercare de a îngrădi accesul la resurse genetice poate conduce la o concentrare excesivă a pieței în domeniul ameliorării plantelor, în detrimentul concurenței pe piață, al consumatorilor, al pieței interne europene și al securității alimentare;

| C. | întrucât brevetele pentru produsele obținute în urma unor procedee esențialmente biologice sau brevetele pentru materialul genetic necesar pentru ameliorarea convențională subminează excluderea prevăzută la articolul 53 litera (b) din CBE și la articolul 4 din Directiva 98/44/CE; |
| --- | --- |

C.

întrucât brevetele pentru produsele obținute în urma unor procedee esențialmente biologice sau brevetele pentru materialul genetic necesar pentru ameliorarea convențională subminează excluderea prevăzută la articolul 53 litera (b) din CBE și la articolul 4 din Directiva 98/44/CE;

| D. | întrucât produsele obținute prin procedee esențialmente biologice, cum ar fi plantele, semințele, trăsăturile și genele moștenite trebuie excluse din categoria produselor brevetabile; |
| --- | --- |

D.

întrucât produsele obținute prin procedee esențialmente biologice, cum ar fi plantele, semințele, trăsăturile și genele moștenite trebuie excluse din categoria produselor brevetabile;

| E. | întrucât ameliorarea plantelor și a animalelor reprezintă un proces care a fost practicat de agricultori și de comunitățile agricole încă de la apariția agriculturii, și întrucât utilizarea fără restricții a soiurilor, raselor și a metodelor de ameliorare este importantă pentru diversitatea genetică; |
| --- | --- |

E.

întrucât ameliorarea plantelor și a animalelor reprezintă un proces care a fost practicat de agricultori și de comunitățile agricole încă de la apariția agriculturii, și întrucât utilizarea fără restricții a soiurilor, raselor și a metodelor de ameliorare este importantă pentru diversitatea genetică;

| F. | întrucât Directiva 98/44/CE adoptă dispoziții cu privire la invențiile biotehnologice, în special ingineria genetică; |
| --- | --- |

F.

întrucât Directiva 98/44/CE adoptă dispoziții cu privire la invențiile biotehnologice, în special ingineria genetică;

| G. | întrucât în avizul său din 8 noiembrie 2016, Comisia concluzionează că intenția legiuitorului UE la adoptarea Directivei 98/44/CE a fost de a exclude de la brevetabilitate produsele obținute în urma unor procedee esențialmente biologice; |
| --- | --- |

G.

întrucât în avizul său din 8 noiembrie 2016, Comisia concluzionează că intenția legiuitorului UE la adoptarea Directivei 98/44/CE a fost de a exclude de la brevetabilitate produsele obținute în urma unor procedee esențialmente biologice;

| H. | întrucât Consiliul salută avizul Comisiei în concluziile sale din 3 februarie 2017; întrucât toți legiuitorii UE implicați au clarificat în mod explicit că intenția legiuitorului UE la adoptarea Directivei 98/44/CE a fost de a exclude de la brevetabilitate produsele obținute prin intermediul unor procedee esențialmente biologice; |
| --- | --- |

H.

întrucât Consiliul salută avizul Comisiei în concluziile sale din 3 februarie 2017; întrucât toți legiuitorii UE implicați au clarificat în mod explicit că intenția legiuitorului UE la adoptarea Directivei 98/44/CE a fost de a exclude de la brevetabilitate produsele obținute prin intermediul unor procedee esențialmente biologice;

| I. | întrucât, la 29 iunie 2017, Consiliul de administrație al OEB a modificat articolele 27 și 28 din Normele de aplicare a CBE (9) și a hotărât că brevetarea plantelor și animalelor obținute în urma unor procedee esențialmente biologice este interzisă; |
| --- | --- |

I.

întrucât, la 29 iunie 2017, Consiliul de administrație al OEB a modificat articolele 27 și 28 din Normele de aplicare a CBE (9) și a hotărât că brevetarea plantelor și animalelor obținute în urma unor procedee esențialmente biologice este interzisă;

| J. | întrucât cele 38 de state contractante ale OEB au confirmat că legislația și practica lor internă sunt aliniate pentru a exclude efectiv produsele obținute prin procedee esențialmente biologice de la brevetabilitate; |
| --- | --- |

J.

întrucât cele 38 de state contractante ale OEB au confirmat că legislația și practica lor internă sunt aliniate pentru a exclude efectiv produsele obținute prin procedee esențialmente biologice de la brevetabilitate;

| K. | întrucât statele contractante la CBE și-au exprimat îngrijorarea cu privire la incertitudinea juridică cauzată de decizia T 1063/18 (10) din 5 decembrie 2018 a Camerei Tehnice de Apel 3.3.04; |
| --- | --- |

K.

întrucât statele contractante la CBE și-au exprimat îngrijorarea cu privire la incertitudinea juridică cauzată de decizia T 1063/18 (10) din 5 decembrie 2018 a Camerei Tehnice de Apel 3.3.04;

| L. | întrucât această decizie a fost supusă Marii Camere de Apel a OEB de către președintele OEB în cadrul celei de a 159-a reuniuni a Consiliului de administrație din martie 2019; |
| --- | --- |

L.

întrucât această decizie a fost supusă Marii Camere de Apel a OEB de către președintele OEB în cadrul celei de a 159-a reuniuni a Consiliului de administrație din martie 2019;

| M. | întrucât există numeroase cereri privind produse obținute prin procedee esențialmente biologice care așteaptă o decizie a OEB, astfel încât pentru solicitanți, precum și pentru toți cei care vor fi afectați de aceste brevete, este extrem de important să existe certitudine juridică cu privire la validitatea articolului 28 alineatul (2); |
| --- | --- |

M.

întrucât există numeroase cereri privind produse obținute prin procedee esențialmente biologice care așteaptă o decizie a OEB, astfel încât pentru solicitanți, precum și pentru toți cei care vor fi afectați de aceste brevete, este extrem de important să existe certitudine juridică cu privire la validitatea articolului 28 alineatul (2);

| N. | întrucât un principiu fundamental al sistemului internațional al drepturilor soiurilor de plante, întemeiat pe Convenția internațională pentru protecția noilor soiuri de plante din 1991, și al sistemului UE fondat pe Regulamentul (CE) nr. 2100/94 al Consiliului constă în aceea că deținătorul unui drept de proprietate asupra unui soi de plante nu poate să împiedice alte persoane să utilizeze planta protejată în alte activități de ameliorare, |
| --- | --- |

N.

întrucât un principiu fundamental al sistemului internațional al drepturilor soiurilor de plante, întemeiat pe Convenția internațională pentru protecția noilor soiuri de plante din 1991, și al sistemului UE fondat pe Regulamentul (CE) nr. 2100/94 al Consiliului constă în aceea că deținătorul unui drept de proprietate asupra unui soi de plante nu poate să împiedice alte persoane să utilizeze planta protejată în alte activități de ameliorare,

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la decizia Camerei Tehnice de Apel 3.3.04 a OEB din 5 decembrie 2018 (T 1063/18), care creează o situație de incertitudine juridică; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reafirmă că soiurile de plante și rasele de animale, inclusiv părțile și caracteristicile acestora, procedeele esențialmente biologice și produsele obținute din aceste procedee nu sunt sub nicio formă brevetabile, în conformitate cu Directiva 98/44/CE și intenția legiuitorului UE; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că normele interne în materie de adoptare a deciziilor ale OEB nu pot submina controlul politic democratic asupra dreptului european al brevetelor și interpretarea acestuia sau intenția legiuitorului, astfel cum este clarificată prin avizul Comisiei din 8 noiembrie 2016 cu privire la anumite articole din Directiva 98/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția juridică a invențiilor biotehnologice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că orice încercare de a breveta produse obținute prin metode convenționale de ameliorare, inclusiv prin încrucișare și selecție, sau material genetic necesar pentru ameliorarea convențională subminează excluderea prevăzută la articolul 53 litera (b) din CBE și la articolul 4 din Directiva 98/44/CE; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia și statele membre să facă tot ce le stă în putință pentru a obține claritatea juridică în ceea ce privește interzicerea brevetării de către OEB a produselor obținute prin procedee esențialmente biologice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută avizul Comisiei din 8 noiembrie 2016 care clarifică că intenția legiuitorului UE la adoptarea Directivei 98/44/CE a fost de a exclude de la brevetare produsele obținute prin intermediul unor procedee esențialmente biologice; salută alinierea de către statele contractante la CBE a dreptului și a practicilor lor, precum și decizia Consiliului de administrație al OEB de a clarifica domeniul de aplicare și sensul articolului 53 litera (b) din CBE cu privire la excepțiile de la brevetare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia și statele membre să protejeze capacitatea de inovare a sectorului agricol și a celui de ameliorare a plantelor din Europa, precum și interesul public general și să se asigure că Uniunea va proteja în mod eficace accesul garantat la materialul obținut prin procedee esențialmente biologice și utilizarea acestuia pentru ameliorarea plantelor, astfel încât, după caz, să nu se afecteze practicile care garantează drepturile agricultorilor și scutirea amelioratorilor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | îndeamnă Comisia, prin urmare, să prezinte înainte de 1 octombrie 2019 o declarație de tip amicus curiae Marii Camere de Apel a OEB, în care să-și reafirme concluziile prezentate în avizul său din 2016, potrivit căruia intenția legiuitorului la adoptarea Directivei 98/44/CE a fost de a exclude de la brevetare produsele obținute prin procedee esențialmente biologice, și să anexeze această rezoluție la declarația sa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Marea Cameră de Apel a OEB să restabilească fără întârziere certitudinea juridică prin oferirea unui răspuns afirmativ la întrebările care i-au fost adresate de către președintele OEB în interesul amelioratorilor, al agricultorilor și al publicului; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să dialogheze în mod activ cu țările terțe atunci când negociază acorduri comerciale și de parteneriat cu scopul de a asigura excluderea de la brevetare a procedeelor esențialmente biologice și a produselor rezultate din acestea; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia să urmărească excluderea de la brevetare a procedeelor esențialmente biologice și a produselor rezultate în urma lor în contextul discuțiilor multilaterale privind armonizarea legislației în materie de brevete; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia să prezinte un raport privind evoluția și implicațiile legislației privind brevetele în domeniul biotehnologiei și al ingineriei genetice, astfel cum se prevede la articolul 16 litera (c) din Directiva 98/44/CE și astfel cum a solicitat Parlamentul în Rezoluția sa din 17 decembrie 2015 referitoare la brevete și la drepturile amelioratorilor de plante și să analizeze, în continuare, aspectele legate de domeniul de aplicare al protecției brevetelor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei în vederea includerii într-o declarație scrisă adresată Marii Camere de Apel a OEB până la 1 octombrie 2019, precum și de a transmite prezenta rezoluție Consiliului. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  JO C 261 E, 10.9.2013, p. 31.

(2)  JO C 399, 24.11.2017, p. 188.

(3)  JO L 213, 30.7.1998, p. 13.

(4)  JO C 411, 8.11.2016, p. 3.

(5)  JO C 65, 1.3.2017, p. 2.

(6)  Jurnalul Oficial al OEB, A56, 31.7.2017.

(7)  Jurnalul Oficial al OEB, A52, 31.5.2019.

(8)  JO L 227, 1.9.1994, p. 1.

(9)  Jurnalul Oficial al OEB, A56, 31.7.2017 (CA/D 6/17).

(10)  https://www.epo.org/news-issues/news/2019/20190329.html

---

| 6.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 171/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 171/25

---

P9_TA(2019)0021

Importanța memoriei istorice europene pentru viitorul Europei

Rezoluția Parlamentului European din 19 septembrie 2019 referitoare la importanța memoriei istorice europene pentru viitorul Europei (2019/2819(RSP))

(2021/C 171/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere principiile universale ale drepturilor omului și principiile fundamentale ale Uniunii Europene, care este o comunitate bazată pe valori comune, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile universale ale drepturilor omului și principiile fundamentale ale Uniunii Europene, care este o comunitate bazată pe valori comune,

| — | având în vedere declarația prim-vicepreședintelui Timmermans și a comisarei Jourová din 22 august 2019, făcută înaintea Zilei europene a comemorării victimelor tuturor regimurilor totalitare și autoritare, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația prim-vicepreședintelui Timmermans și a comisarei Jourová din 22 august 2019, făcută înaintea Zilei europene a comemorării victimelor tuturor regimurilor totalitare și autoritare,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului a Națiunilor Unite adoptată la 10 decembrie 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului a Națiunilor Unite adoptată la 10 decembrie 1948,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2005 referitoare la cea de a 60-a aniversare a terminării celui de-Al Doilea Război Mondial în Europa la 8 mai 1945 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2005 referitoare la cea de a 60-a aniversare a terminării celui de-Al Doilea Război Mondial în Europa la 8 mai 1945 (1),

| — | având în vedere Rezoluția 1481 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 26 ianuarie 2006 referitoare la necesitatea de a condamna la nivel internațional crimele săvârșite de regimurile comuniste totalitare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1481 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 26 ianuarie 2006 referitoare la necesitatea de a condamna la nivel internațional crimele săvârșite de regimurile comuniste totalitare,

| — | având în vedere Decizia-cadru 2008/913/JAI din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2008/913/JAI din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (2),

| — | având în vedere Declarația de la Praga privind conștiința europeană și comunismul, adoptată la 3 iunie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Praga privind conștiința europeană și comunismul, adoptată la 3 iunie 2008,

| — | având în vedere declarația sa din 23 septembrie 2008 privind proclamarea datei de 23 august ca Zi europeană a comemorării victimelor stalinismului și nazismului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația sa din 23 septembrie 2008 privind proclamarea datei de 23 august ca Zi europeană a comemorării victimelor stalinismului și nazismului (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 2 aprilie 2009 referitoare la conștiința europeană și totalitarismul (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 2 aprilie 2009 referitoare la conștiința europeană și totalitarismul (4),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 22 decembrie 2010 privind memoria crimelor comise de regimurile totalitare în Europa (COM(2010)0783), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 22 decembrie 2010 privind memoria crimelor comise de regimurile totalitare în Europa (COM(2010)0783),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 9-10 iunie 2011 privind memoria crimelor comise de regimurile totalitare în Europa, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 9-10 iunie 2011 privind memoria crimelor comise de regimurile totalitare în Europa,

| — | având în vedere Declarația de la Varșovia, pronunțată la 23 august 2011 cu ocazia Zilei comemorării victimelor regimurilor totalitare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Varșovia, pronunțată la 23 august 2011 cu ocazia Zilei comemorării victimelor regimurilor totalitare,

| — | având în vedere Declarația comună din 23 august 2018 a reprezentanților guvernelor statelor membre ale UE privind comemorarea victimelor comunismului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună din 23 august 2018 a reprezentanților guvernelor statelor membre ale UE privind comemorarea victimelor comunismului,

| — | având în vedere rezoluția sa istorică referitoare la situația din Estonia, Letonia și Lituania, adoptată la 13 ianuarie 1983 ca reacție la „Apelul Baltic” lansat de 45 de resortisanți din aceste țări, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa istorică referitoare la situația din Estonia, Letonia și Lituania, adoptată la 13 ianuarie 1983 ca reacție la „Apelul Baltic” lansat de 45 de resortisanți din aceste țări,

| — | având în vedere rezoluțiile și declarațiile privind crimele săvârșite de către regimurile comuniste totalitare adoptate de o serie de parlamente naționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile și declarațiile privind crimele săvârșite de către regimurile comuniste totalitare adoptate de o serie de parlamente naționale,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât acest an marchează cea de a 80-a aniversare a izbucnirii celui de-Al Doilea Război Mondial, care a cauzat o suferință umană fără precedent și ocuparea țărilor din Europa timp de mai multe decenii; |
| --- | --- |

A.

întrucât acest an marchează cea de a 80-a aniversare a izbucnirii celui de-Al Doilea Război Mondial, care a cauzat o suferință umană fără precedent și ocuparea țărilor din Europa timp de mai multe decenii;

| B. | întrucât, cu 80 de ani în urmă, la 23 august 1939, Uniunea Sovietică comunistă și Germania nazistă au semnat un tratat de neagresiune, cunoscut sub numele de Pactul Ribbentrop-Molotov, și protocoalele sale secrete, care au împărțit Europa și teritoriile statelor independente între cele două regimuri totalitare și le-au regrupat în sfere de interes, deschizând astfel calea către izbucnirea celui de-Al Doilea Război Mondial; |
| --- | --- |

B.

întrucât, cu 80 de ani în urmă, la 23 august 1939, Uniunea Sovietică comunistă și Germania nazistă au semnat un tratat de neagresiune, cunoscut sub numele de Pactul Ribbentrop-Molotov, și protocoalele sale secrete, care au împărțit Europa și teritoriile statelor independente între cele două regimuri totalitare și le-au regrupat în sfere de interes, deschizând astfel calea către izbucnirea celui de-Al Doilea Război Mondial;

| C. | întrucât, ca o consecință directă a Pactului Ribbentrop-Molotov, urmat de Tratatul de prietenie și frontieră germano-sovietic din 28 septembrie 1939, Republica Polonă a fost invadată mai întâi de Hitler și două săptămâni mai târziu de Stalin, care a înlăturat independența acestei țări, ceea ce a reprezentat o tragedie fără precedent pentru poporul polonez – Uniunea Sovietică comunistă a început un război agresiv împotriva Finlandei la 30 noiembrie 1939, iar în iunie 1940 a ocupat și a anexat părți din România – teritorii care nu au fost niciodată returnate – și a anexat republicile independente Lituania, Letonia și Estonia; |
| --- | --- |

C.

întrucât, ca o consecință directă a Pactului Ribbentrop-Molotov, urmat de Tratatul de prietenie și frontieră germano-sovietic din 28 septembrie 1939, Republica Polonă a fost invadată mai întâi de Hitler și două săptămâni mai târziu de Stalin, care a înlăturat independența acestei țări, ceea ce a reprezentat o tragedie fără precedent pentru poporul polonez – Uniunea Sovietică comunistă a început un război agresiv împotriva Finlandei la 30 noiembrie 1939, iar în iunie 1940 a ocupat și a anexat părți din România – teritorii care nu au fost niciodată returnate – și a anexat republicile independente Lituania, Letonia și Estonia;

| D. | întrucât, după înfrângerea regimului nazist și sfârșitul celui de-Al Doilea Război Mondial, unele țări europene au reușit să se refacă și să se angajeze într-un proces de reconciliere, în timp ce alte țări europene au rămas sub dictatură – unele sub ocupație sau influență sovietică directă – timp de o jumătate de secol și au continuat să fie private de libertate, suveranitate, demnitate, drepturile omului și dezvoltare socioeconomică; |
| --- | --- |

D.

întrucât, după înfrângerea regimului nazist și sfârșitul celui de-Al Doilea Război Mondial, unele țări europene au reușit să se refacă și să se angajeze într-un proces de reconciliere, în timp ce alte țări europene au rămas sub dictatură – unele sub ocupație sau influență sovietică directă – timp de o jumătate de secol și au continuat să fie private de libertate, suveranitate, demnitate, drepturile omului și dezvoltare socioeconomică;

| E. | întrucât, deși crimele regimului nazist au fost evaluate și sancționate prin procesele de la Nürnberg, există încă o nevoie urgentă de a crește gradul de conștientizare, de a efectua evaluări morale și de a realiza anchete juridice ale crimelor stalinismului și altor dictaturi; |
| --- | --- |

E.

întrucât, deși crimele regimului nazist au fost evaluate și sancționate prin procesele de la Nürnberg, există încă o nevoie urgentă de a crește gradul de conștientizare, de a efectua evaluări morale și de a realiza anchete juridice ale crimelor stalinismului și altor dictaturi;

| F. | întrucât în unele state membre ideologiile comuniste și naziste sunt interzise prin lege; |
| --- | --- |

F.

întrucât în unele state membre ideologiile comuniste și naziste sunt interzise prin lege;

| G. | întrucât integrarea europeană a fost de la început o reacție la suferința provocată de cele două războaie mondiale și de tirania nazistă care a condus la Holocaust, precum și o reacție la expansiunea regimurilor comuniste totalitare și nedemocratice din Europa Centrală și de Est, și o modalitate de a depăși disensiunile profunde și ostilitatea din Europa prin cooperare și integrare, pentru a pune capăt războaielor și a garanta democrația în Europa; întrucât, pentru țările europene care au avut de suferit în timpul ocupației sovietice și al dictaturilor comuniste, extinderea UE începând cu 2004 a reprezentat întoarcerea lor în familia europeană de care aparțin; |
| --- | --- |

G.

întrucât integrarea europeană a fost de la început o reacție la suferința provocată de cele două războaie mondiale și de tirania nazistă care a condus la Holocaust, precum și o reacție la expansiunea regimurilor comuniste totalitare și nedemocratice din Europa Centrală și de Est, și o modalitate de a depăși disensiunile profunde și ostilitatea din Europa prin cooperare și integrare, pentru a pune capăt războaielor și a garanta democrația în Europa; întrucât, pentru țările europene care au avut de suferit în timpul ocupației sovietice și al dictaturilor comuniste, extinderea UE începând cu 2004 a reprezentat întoarcerea lor în familia europeană de care aparțin;

| H. | întrucât amintirile privind trecutul tragic al Europei trebuie păstrate vii pentru a onora victimele, a condamna criminalii și a pune bazele unei reconcilieri clădite pe adevăr și rememorare; |
| --- | --- |

H.

întrucât amintirile privind trecutul tragic al Europei trebuie păstrate vii pentru a onora victimele, a condamna criminalii și a pune bazele unei reconcilieri clădite pe adevăr și rememorare;

| I. | întrucât comemorarea victimelor regimurilor totalitare, precum și recunoașterea și conștientizarea moștenirii europene comune a infracțiunilor comise de dictaturile comuniste, naziste și de alte dictaturi, sunt de o importanță vitală pentru unitatea Europei și a cetățenilor săi și pentru consolidarea rezilienței europene față de amenințările externe moderne; |
| --- | --- |

I.

întrucât comemorarea victimelor regimurilor totalitare, precum și recunoașterea și conștientizarea moștenirii europene comune a infracțiunilor comise de dictaturile comuniste, naziste și de alte dictaturi, sunt de o importanță vitală pentru unitatea Europei și a cetățenilor săi și pentru consolidarea rezilienței europene față de amenințările externe moderne;

| J. | întrucât, cu 30 de ani în urmă, la 23 august 1989, a fost comemorată cea de a 50-a aniversare a Pactului Ribbentrop-Molotov, iar victimele regimurilor totalitare au fost comemorate în timpul Căii Baltice, o demonstrație fără precedent a două milioane de lituanieni, letoni și estoni care s-au alăturat formând un lanț viu care s-a întins de la Vilnius la Tallinn, prin Riga; |
| --- | --- |

J.

întrucât, cu 30 de ani în urmă, la 23 august 1989, a fost comemorată cea de a 50-a aniversare a Pactului Ribbentrop-Molotov, iar victimele regimurilor totalitare au fost comemorate în timpul Căii Baltice, o demonstrație fără precedent a două milioane de lituanieni, letoni și estoni care s-au alăturat formând un lanț viu care s-a întins de la Vilnius la Tallinn, prin Riga;

| K. | întrucât, în pofida faptului că, la 24 decembrie 1989, Sovietul Deputaților Poporului al URSS a condamnat semnarea Pactului Ribbentrop-Molotov, pe lângă alte acorduri încheiate cu Germania nazistă, autoritățile ruse au negat responsabilitatea pentru acest acord și consecințele sale în august 2019 și, în prezent, promovează punctul de vedere potrivit căruia Polonia, țările baltice și Occidentul sunt adevărații instigatori ai celui de-Al Doilea Război Mondial; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în pofida faptului că, la 24 decembrie 1989, Sovietul Deputaților Poporului al URSS a condamnat semnarea Pactului Ribbentrop-Molotov, pe lângă alte acorduri încheiate cu Germania nazistă, autoritățile ruse au negat responsabilitatea pentru acest acord și consecințele sale în august 2019 și, în prezent, promovează punctul de vedere potrivit căruia Polonia, țările baltice și Occidentul sunt adevărații instigatori ai celui de-Al Doilea Război Mondial;

| L. | întrucât comemorarea victimelor regimurilor totalitare, precum și recunoașterea și conștientizarea moștenirii europene comune a infracțiunilor comise de dictaturile stalinistă, nazistă și de alte dictaturi, sunt de o importanță vitală pentru unitatea Europei și a cetățenilor săi și pentru consolidarea rezilienței europene față de amenințările externe moderne; |
| --- | --- |

L.

întrucât comemorarea victimelor regimurilor totalitare, precum și recunoașterea și conștientizarea moștenirii europene comune a infracțiunilor comise de dictaturile stalinistă, nazistă și de alte dictaturi, sunt de o importanță vitală pentru unitatea Europei și a cetățenilor săi și pentru consolidarea rezilienței europene față de amenințările externe moderne;

| M. | întrucât grupările și partidele politice radicale, rasiste și xenofobe în mod deschis incită la ură și violență în societate, de exemplu prin diseminarea online a discursului de incitare la ură, care conduce adesea la o creștere a violenței, a xenofobiei și a intoleranței, |
| --- | --- |

M.

întrucât grupările și partidele politice radicale, rasiste și xenofobe în mod deschis incită la ură și violență în societate, de exemplu prin diseminarea online a discursului de incitare la ură, care conduce adesea la o creștere a violenței, a xenofobiei și a intoleranței,

| 1. | reamintește că, așa cum se prevede la articolul 2 din TUE, Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților; reamintește că aceste valori sunt comune tuturor statelor membre; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că cel de-Al Doilea Război Mondial, cel mai devastator război din istoria Europei, a izbucnit ca urmare imediată a cunoscutului Tratat de neagresiune nazisto-sovietic din 23 august 1939, cunoscut și sub numele de Pactul Molotov-Ribbentrop, și a protocoalelor sale secrete, prin care două regimuri totalitare care doreau să cucerească lumea au împărțit Europa în două zone de influență; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că regimurile naziste și comuniste au comis genocid și crime în masă și au recurs la deportări, cauzând în secolul XX pierderi de vieți omenești și privări de libertate la o scară nemaivăzută în istoria umanității; reamintește crimele îngrozitoare ale Holocaustului comise de regimul nazist; condamnă în termenii cei mai categorici actele de agresiune, crimele împotriva umanității și încălcările în masă ale drepturilor omului comise de regimurile totalitare nazist, comunist și de alte regimuri totalitare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își exprimă respectul profund pentru fiecare victimă a acestor regimuri totalitare și invită toate instituțiile și actorii UE să depună toate eforturile pentru a se asigura că crimele totalitare îngrozitoare împotriva umanității și încălcările sistematice grave ale drepturilor omului sunt rememorate și aduse în fața instanțelor, precum și să garanteze că astfel de crime nu vor fi niciodată repetate; subliniază că este important să se păstreze vii amintirile trecutului, deoarece nu există reconciliere fără rememorare, și își reiterează poziția solidară împotriva tuturor regimurilor totalitare, indiferent de contextul ideologic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită toate statele membre ale UE să efectueze o evaluare clară și principială a crimelor și actelor de agresiune comise de regimurile totalitare comuniste și de regimul nazist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | condamnă toate manifestările și propagarea ideologiilor totalitare, precum nazismul și stalinismul, în UE; |
| --- | --- |

6.

| 7. | condamnă revizionismul istoric și glorificarea colaboratorilor naziști în unele state membre ale UE; este profund îngrijorat de faptul că ideologiile radicale sunt tot mai mult acceptate și de revenirea la fascism, rasism, xenofobie și alte forme de intoleranță în Uniunea Europeană și se declară șocat de informațiile conform cărora în unele state membre lideri politici, partide politice și autorități de aplicare a legii au pactizat cu grupări radicale, rasiste și xenofobe de diferite orientări politice; invită statele membre să condamne cât se poate de mult astfel de acțiuni, deoarece acestea subminează valorile UE, precum pacea, libertatea și democrația; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită toate statele membre să comemoreze data de 23 august ca Ziua Europeană în Memoria Victimelor Regimurilor Totalitare, atât la nivelul UE, cât și la nivel național, și să sensibilizeze tânăra generație cu privire la aceste aspecte, incluzând istoria și analiza consecințelor regimurilor totalitare în programa școlară și în manualele școlare din toate școlile Uniunii; invită statele membre să sprijine documentarea trecutului zbuciumat al Europei, de exemplu prin traducerea proceselor de la Nürnberg în toate limbile UE; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită statele membre să condamne și să combată toate formele de negare a Holocaustului, inclusiv banalizarea și minimalizarea crimelor comise de naziști și de colaboratorii acestora, și să prevină trivializarea în discursul politic și în mass-media; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită o cultură comună a comemorării care respinge crimele regimurilor fasciste, staliniste și ale altor regimuri totalitare și autoritare din trecut, ca o modalitate de a promova reziliența împotriva amenințărilor moderne la adresa democrației, în special în rândul tinerei generații; încurajează statele membre să promoveze educația, prin intermediul culturii de masă, privind diversitatea societății noastre și istoria noastră comună, inclusiv atrocitățile comise în timpul celui de Al Doilea Război Mondial, cum ar fi Holocaustul, și dezumanizarea sistematică a victimelor sale timp de mai mulți ani; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită, de asemenea, ca 25 mai (aniversarea executării eroului de la Auschwitz Rotamaster Witold Pilecki) să fie instituită ca Ziua Internațională a eroilor în lupta împotriva totalitarismului, care va fi o expresie a respectului și un omagiu pentru toți cei care, luptând împotriva tiraniei, și-au demonstrat eroismul și adevărata iubire pentru umanitate, și va oferi, de asemenea, generațiilor viitoare un exemplu clar de atitudine corectă față de amenințarea aservirii totalitare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia să ofere un sprijin efectiv proiectelor care promovează memoria istorică și rememorarea în statele membre și activităților Platformei memoriei și conștiinței europene, precum și să aloce resurse financiare adecvate în cadrul programului „Europa pentru cetățeni”, pentru a sprijini rememorarea și comemorarea victimelor totalitarismului; astfel cum se prevede în poziția Parlamentului privind programul „Drepturi și valori” 2021-2027; |
| --- | --- |

12.

| 13. | declară că integrarea europeană, ca model de pace și de reconciliere, a fost alegerea liberă a popoarelor Europei, care și-au asumat un angajament privind un viitor comun, și că Uniunea Europeană poartă o răspundere specială de a promova și a menține democrația, respectarea drepturilor omului și a statului de drept, nu numai în interiorul, ci și în afara Uniunii Europene; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază faptul că, având în vedere aderarea lor la UE și la NATO, țările din Europa Centrală și de Est nu numai că s-au întors în familia europeană a țărilor democratice libere, dar au demonstrat, de asemenea, un succes, cu sprijinul UE, în implementarea reformelor și în dezvoltarea socioeconomică; subliniază, cu toate acestea, că această opțiune ar trebui să rămână deschisă și altor țări europene, astfel cum se prevede la articolul 49 din TUE; |
| --- | --- |

14.

| 15. | susține în continuare că Rusia rămâne cea mai mare victimă a totalitarismului comunist și că ea nu se va putea transforma într-un stat democratic cât timp guvernul, elita politică și propaganda politică continuă să acopere crimele comuniste și să glorifice regimul sovietic totalitar; invită, așadar, societatea rusă să privească în față cu sinceritate tragediile propriului trecut; |
| --- | --- |

15.

| 16. | este profund îngrijorat de eforturile depuse de actuala conducere a Rusiei pentru a distorsiona faptele istorice și a încerca să ascundă crimele comise de regimul totalitar sovietic și consideră că acestea reprezintă o componentă periculoasă a războiului informațional purtat împotriva Europei democratice, care își propune să dezbine Europa și, prin urmare, solicită Comisiei să contracareze în mod decisiv aceste eforturi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | își exprimă îngrijorarea privind utilizarea în continuare a simbolurilor regimurilor totalitare în sfera publică și în scopuri comerciale și reamintește că o serie de țări europene au interzis utilizarea atât a simbolurilor naziste, cât și a celor comuniste; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ia act de faptul că existența în continuare în spațiile publice din unele state membre a monumentelor și memorialelor (parcuri, piețe, străzi etc.) care glorifică regimurile totalitare deschide calea către denaturarea faptelor istorice cu privire la consecințele celui de Al Doilea Război Mondial și către propagarea sistemului politic totalitar; |
| --- | --- |

18.

| 19. | condamnă faptul că forțele politice extremiste și xenofobe din Europa recurg din ce în ce mai des la denaturarea faptelor istorice și utilizează un simbolism și o retorică care amintesc anumite aspecte ale propagandei totalitare, inclusiv rasismul, antisemitismul și ura față de minoritățile sexuale și de alt tip; |
| --- | --- |

19.

| 20. | îndeamnă statele membre să asigure respectarea dispozițiilor deciziei-cadru a Consiliului, pentru a combate organizațiile care propagă discursuri de incitare la ură și violență în spațiile publice și online și să interzică efectiv grupurile neofasciste și neonaziste, precum și orice altă fundație sau asociație care preamărește și glorifică nazismul și fascismul sau orice altă formă de totalitarism, respectând în același timp ordinea de drept și jurisdicția națională; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că trecutul tragic al Europei ar trebui să constituie în continuare o sursă de inspirație morală și politică pentru a face față provocărilor lumii de astăzi, printre care lupta pentru o lume mai echitabilă, crearea unor societăți și comunități deschise și tolerante, care să accepte minoritățile etnice, religioase și sexuale, făcând în așa fel încât toți oamenii să se recunoască în valorile europene; |
| --- | --- |

21.

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Dumei ruse și parlamentelor țărilor din Parteneriatul estic. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  JO C 92 E, 20.4.2006, p. 392.

(2)  JO L 328, 6.12.2008, p. 55.

(3)  JO C 8 E, 14.1.2010, p. 57.

(4)  JO C 137 E, 27.5.2010, p. 25.

---

| 6.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 171/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 171/30

---

P9_TA(2019)0022

Stadiul punerii în aplicare a legislației privind combaterea spălării banilor

Rezoluția Parlamentului European din 19 septembrie 2019 referitoare la stadiul punerii în aplicare a legislației Uniunii de combatere a spălării banilor (2019/2820(RSP))

(2021/C 171/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE (1) a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (a patra DCSB) (2), astfel cum a fost modificată prin Directiva (UE) 2018/843 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei (UE) 2015/849 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, precum și de modificare a Directivelor 2009/138/CE și 2013/36/UE (a cincea DCSB) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE (1) a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (a patra DCSB) (2), astfel cum a fost modificată prin Directiva (UE) 2018/843 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei (UE) 2015/849 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, precum și de modificare a Directivelor 2009/138/CE și 2013/36/UE (a cincea DCSB) (3),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/1153 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 de stabilire a normelor de facilitare a utilizării informațiilor financiare și de alt tip în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a anumitor infracțiuni și de abrogare a Deciziei 2000/642/JAI a Consiliului (4), Directiva (UE) 2018/1673 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2018 privind combaterea prin măsuri de drept penal a spălării banilor (5) și Regulamentul (UE) 2018/1672 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind controlul numerarului care intră sau iese din Uniune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1889/2005 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/1153 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 de stabilire a normelor de facilitare a utilizării informațiilor financiare și de alt tip în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a anumitor infracțiuni și de abrogare a Deciziei 2000/642/JAI a Consiliului (4), Directiva (UE) 2018/1673 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2018 privind combaterea prin măsuri de drept penal a spălării banilor (5) și Regulamentul (UE) 2018/1672 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind controlul numerarului care intră sau iese din Uniune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1889/2005 (6),

| — | având în vedere Pachetul privind combaterea spălării banilor elaborat de Comisie și adoptat la 24 iulie 2019, care include o comunicare politică intitulată „Către o mai bună punere în aplicare a cadrului UE privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului” (COM(2019)0360), raportul privind evaluarea unor presupuse cazuri recente de spălare de bani care implică instituții de credit din UE („post-mortem”) (COM(2019)0373), raportul privind evaluarea riscurilor de spălare a banilor și de finanțare a terorismului care afectează piața internă și sunt legate de activități transfrontaliere (COM(2019)0370) și documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei (SWD(2019)0650), precum și raportul privind interconectarea mecanismelor centralizate automatizate naționale (registre centrale sau sisteme centrale electronice de extragere a datelor) ale statelor membre în materie de conturi bancare (COM(2019)0372), |
| --- | --- |

—

având în vedere Pachetul privind combaterea spălării banilor elaborat de Comisie și adoptat la 24 iulie 2019, care include o comunicare politică intitulată „Către o mai bună punere în aplicare a cadrului UE privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului” (COM(2019)0360), raportul privind evaluarea unor presupuse cazuri recente de spălare de bani care implică instituții de credit din UE („post-mortem”) (COM(2019)0373), raportul privind evaluarea riscurilor de spălare a banilor și de finanțare a terorismului care afectează piața internă și sunt legate de activități transfrontaliere (COM(2019)0370) și documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei (SWD(2019)0650), precum și raportul privind interconectarea mecanismelor centralizate automatizate naționale (registre centrale sau sisteme centrale electronice de extragere a datelor) ale statelor membre în materie de conturi bancare (COM(2019)0372),

| — | având în vedere avizul Autorității Bancare Europene privind comunicările către entitățile supravegheate în ceea ce privește riscurile de spălare a banilor și de finanțare a terorismului în cadrul supravegherii prudențiale, publicat la 24 iulie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Autorității Bancare Europene privind comunicările către entitățile supravegheate în ceea ce privește riscurile de spălare a banilor și de finanțare a terorismului în cadrul supravegherii prudențiale, publicat la 24 iulie 2019,

| — | având în vedere foaia de parcurs a Comisiei intitulată „Către o nouă metodologie de evaluarea de către UE a țărilor terțe cu grad înalt de risc în temeiul Directivei (UE) 2015/849 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului”, |
| --- | --- |

—

având în vedere foaia de parcurs a Comisiei intitulată „Către o nouă metodologie de evaluarea de către UE a țărilor terțe cu grad înalt de risc în temeiul Directivei (UE) 2015/849 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului”,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 22 iunie 2018 intitulat „Metodologie pentru identificarea țărilor terțe cu grad înalt de risc în temeiul Directivei (UE) 2015/849” (SWD(2018)0362), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 22 iunie 2018 intitulat „Metodologie pentru identificarea țărilor terțe cu grad înalt de risc în temeiul Directivei (UE) 2015/849” (SWD(2018)0362),

| — | având în vedere cele patru regulamente delegate adoptate de Comisie – (UE) 2016/1675, (UE) 2018/105, (UE) 2018/212 și (UE) 2018/1467 – de completare a Directivei (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului prin identificarea țărilor terțe cu grad înalt de risc care au deficiențe strategice, |
| --- | --- |

—

având în vedere cele patru regulamente delegate adoptate de Comisie – (UE) 2016/1675, (UE) 2018/105, (UE) 2018/212 și (UE) 2018/1467 – de completare a Directivei (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului prin identificarea țărilor terțe cu grad înalt de risc care au deficiențe strategice,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la caracterul urgent al întocmirii unei liste negre a UE cuprinzând țări terțe în conformitate cu Directiva privind combaterea spălării banilor (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la caracterul urgent al întocmirii unei liste negre a UE cuprinzând țări terțe în conformitate cu Directiva privind combaterea spălării banilor (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 martie 2019 referitoare la infracțiunile financiare, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 martie 2019 referitoare la infracțiunile financiare, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale (8),

| — | având în vedere schimbul de opinii din 5 septembrie 2019 din cadrul Comisiei pentru afaceri economice și monetare a Parlamentului cu reprezentanți ai Comisiei și ai Autorității Bancare Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere schimbul de opinii din 5 septembrie 2019 din cadrul Comisiei pentru afaceri economice și monetare a Parlamentului cu reprezentanți ai Comisiei și ai Autorității Bancare Europene,

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât cadrul Uniunii pentru combaterea spălării banilor și combaterea finanțării terorismului (CSB/CFT) a fost consolidat în mod progresiv prin adoptarea celei de-a patra DCSB în mai 2015 și celei de-a cincea DCSB în aprilie 2018 și prin transpunerea corespunzătoare a acestora în dreptul intern al statelor membre până în iunie 2017 și, respectiv, ianuarie 2020, precum și prin alte acte legislative și acțiuni complementare; |
| --- | --- |

A.

întrucât cadrul Uniunii pentru combaterea spălării banilor și combaterea finanțării terorismului (CSB/CFT) a fost consolidat în mod progresiv prin adoptarea celei de-a patra DCSB în mai 2015 și celei de-a cincea DCSB în aprilie 2018 și prin transpunerea corespunzătoare a acestora în dreptul intern al statelor membre până în iunie 2017 și, respectiv, ianuarie 2020, precum și prin alte acte legislative și acțiuni complementare;

| B. | întrucât, potrivit Europol, între 0,7 și 1,28 % din produsul intern brut anual al Uniunii este „identificat ca fiind implicat în activități financiare suspecte” (9), cum ar fi spălarea de bani legată de corupție, traficul de arme și de ființe umane, combaterea drogurilor, evaziunea fiscală și frauda, finanțarea terorismului sau alte activități ilicite care afectează cetățenii UE în viața lor de zi cu zi; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit Europol, între 0,7 și 1,28 % din produsul intern brut anual al Uniunii este „identificat ca fiind implicat în activități financiare suspecte” (9), cum ar fi spălarea de bani legată de corupție, traficul de arme și de ființe umane, combaterea drogurilor, evaziunea fiscală și frauda, finanțarea terorismului sau alte activități ilicite care afectează cetățenii UE în viața lor de zi cu zi;

| C. | întrucât, în temeiul articolul 9 din cea de-a patra DCSB, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate pentru a identifica țările terțe cu un grad ridicat de risc, ținând seama de deficiențele strategice din mai multe domenii; întrucât Parlamentul sprijină stabilirea de către Comisie a unei noi metodologii care să nu se bazeze numai pe surse de informații externe pentru a identifica țările terțe cu un grad ridicat de risc care au deficiențe strategice în ceea ce privește combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului, care reprezintă o amenințare pentru sistemul financiar al UE și pentru care sunt necesare măsuri sporite de precauție privind clientela la nivelul entităților obligate din UE în temeiul celei de-a patra DCSB și celei de-a cincea DCSB; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în temeiul articolul 9 din cea de-a patra DCSB, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate pentru a identifica țările terțe cu un grad ridicat de risc, ținând seama de deficiențele strategice din mai multe domenii; întrucât Parlamentul sprijină stabilirea de către Comisie a unei noi metodologii care să nu se bazeze numai pe surse de informații externe pentru a identifica țările terțe cu un grad ridicat de risc care au deficiențe strategice în ceea ce privește combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului, care reprezintă o amenințare pentru sistemul financiar al UE și pentru care sunt necesare măsuri sporite de precauție privind clientela la nivelul entităților obligate din UE în temeiul celei de-a patra DCSB și celei de-a cincea DCSB;

| D. | întrucât cea de-a treia DCSB, care a intrat în vigoare la 15 decembrie 2007, a fost abrogată prin adoptarea celei de-a patra DCSB; întrucât punerea în aplicare a mai multor dispoziții din cea de-a treia DCSB, inclusiv privind existența competențelor și a personalul necesare la nivelul autorităților naționale responsabile, nu a fost verificată în mod corespunzător în trecut și ar trebui să fie considerată o prioritate pentru verificările în curs privind integralitatea și corectitudinea și pentru procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor efectuate de Comisie în contextul punerii în aplicare a celei de-a patra DCSB; |
| --- | --- |

D.

întrucât cea de-a treia DCSB, care a intrat în vigoare la 15 decembrie 2007, a fost abrogată prin adoptarea celei de-a patra DCSB; întrucât punerea în aplicare a mai multor dispoziții din cea de-a treia DCSB, inclusiv privind existența competențelor și a personalul necesare la nivelul autorităților naționale responsabile, nu a fost verificată în mod corespunzător în trecut și ar trebui să fie considerată o prioritate pentru verificările în curs privind integralitatea și corectitudinea și pentru procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor efectuate de Comisie în contextul punerii în aplicare a celei de-a patra DCSB;

| E. | întrucât Consiliul și Parlamentul au respins trei propuneri de regulamente delegate de modificare (10) fie pentru că propunerile nu au fost stabilite într-un proces transparent și rezilient, care să stimuleze în mod activ țările afectate să ia măsuri ferme, respectând, totodată, dreptul acestora de a fi audiate, fie pentru că procesul Comisiei de identificare a țărilor terțe cu un grad ridicat de risc nu a fost suficient de autonom; |
| --- | --- |

E.

întrucât Consiliul și Parlamentul au respins trei propuneri de regulamente delegate de modificare (10) fie pentru că propunerile nu au fost stabilite într-un proces transparent și rezilient, care să stimuleze în mod activ țările afectate să ia măsuri ferme, respectând, totodată, dreptul acestora de a fi audiate, fie pentru că procesul Comisiei de identificare a țărilor terțe cu un grad ridicat de risc nu a fost suficient de autonom;

| F. | întrucât Comisia Europeană a adoptat la 13 februarie 2019, în conformitate cu noua metodologie, o nouă listă de 23 de țări terțe cu deficiențe strategice în cadrele lor de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului, și anume Afganistan, Arabia Saudită, Bahamas, Botswana, Etiopia, Ghana, Guam, Insulele Virgine Americane Irak, Iran, Libia, Nigeria, Pakistan, Panama, Puerto Rico, Republica Populară Democrată Coreeană, Samoa, Samoa Americană, Siria, Sri Lanka, Trinidad și Tobago, Tunisia și Yemen; întrucât la 7 martie 2019 Consiliul a respins acest act delegat în cadrul Consiliului Justiție și Afaceri Interne; |
| --- | --- |

F.

întrucât Comisia Europeană a adoptat la 13 februarie 2019, în conformitate cu noua metodologie, o nouă listă de 23 de țări terțe cu deficiențe strategice în cadrele lor de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului, și anume Afganistan, Arabia Saudită, Bahamas, Botswana, Etiopia, Ghana, Guam, Insulele Virgine Americane Irak, Iran, Libia, Nigeria, Pakistan, Panama, Puerto Rico, Republica Populară Democrată Coreeană, Samoa, Samoa Americană, Siria, Sri Lanka, Trinidad și Tobago, Tunisia și Yemen; întrucât la 7 martie 2019 Consiliul a respins acest act delegat în cadrul Consiliului Justiție și Afaceri Interne;

| G. | întrucât Comisia a inițiat proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva majorității statelor membre pentru că nu au transpus în mod cuvenit cea de-a patra DCSB în dreptul intern; |
| --- | --- |

G.

întrucât Comisia a inițiat proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva majorității statelor membre pentru că nu au transpus în mod cuvenit cea de-a patra DCSB în dreptul intern;

| H. | întrucât, la 24 iulie 2019, Comisia a adoptat un pachet privind combaterea spălării banilor, informând Parlamentul și Consiliul despre realizările actuale și lacunele restante ale cadrului Uniunii privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului, și, în acest fel, a creat premisele necesare pentru noi îmbunătățiri ale modului de punere în aplicare și de asigurare a respectării legislației în vigoare, precum și pentru eventuale reforme legislative și instituționale; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 24 iulie 2019, Comisia a adoptat un pachet privind combaterea spălării banilor, informând Parlamentul și Consiliul despre realizările actuale și lacunele restante ale cadrului Uniunii privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului, și, în acest fel, a creat premisele necesare pentru noi îmbunătățiri ale modului de punere în aplicare și de asigurare a respectării legislației în vigoare, precum și pentru eventuale reforme legislative și instituționale;

| I. | întrucât, în timpul schimbului de opinii care a avut loc la 5 septembrie 2019 între Comisie și Autoritatea Bancară Europeană (ABE) în cadrul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, președintele ABE, José Manuel Campa, a afirmat că ABE nu este o autoritate de supraveghere în domeniul combaterii spălării banilor, ci, mai degrabă, o autoritate căreia i-a fost atribuită sarcina de a furniza orientări pentru a stimula colaborarea și coordonarea și de a evalua punerea în aplicare a legislației din domeniul combaterii spălării banilor; întrucât acesta a subliniat, de asemenea, că principala responsabilitate în ceea ce privește punerea în aplicare le revine autorităților naționale; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în timpul schimbului de opinii care a avut loc la 5 septembrie 2019 între Comisie și Autoritatea Bancară Europeană (ABE) în cadrul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, președintele ABE, José Manuel Campa, a afirmat că ABE nu este o autoritate de supraveghere în domeniul combaterii spălării banilor, ci, mai degrabă, o autoritate căreia i-a fost atribuită sarcina de a furniza orientări pentru a stimula colaborarea și coordonarea și de a evalua punerea în aplicare a legislației din domeniul combaterii spălării banilor; întrucât acesta a subliniat, de asemenea, că principala responsabilitate în ceea ce privește punerea în aplicare le revine autorităților naționale;

| J. | întrucât, în conformitate cu comunicarea Comisiei din 24 iulie 2019 intitulată „Către o mai bună punere în aplicare a cadrului UE de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului”, ar putea fi luată în considerare o mai bună armonizare a normelor de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului, de exemplu prin transformarea Directivei privind combaterea spălării banilor într-un regulament, care ar putea stabili un cadru de reglementare al Uniunii armonizat și direct aplicabil în materie de combatere a spălării banilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în conformitate cu comunicarea Comisiei din 24 iulie 2019 intitulată „Către o mai bună punere în aplicare a cadrului UE de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului”, ar putea fi luată în considerare o mai bună armonizare a normelor de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului, de exemplu prin transformarea Directivei privind combaterea spălării banilor într-un regulament, care ar putea stabili un cadru de reglementare al Uniunii armonizat și direct aplicabil în materie de combatere a spălării banilor;

| K. | întrucât, potrivit comunicării Comisiei menționate mai sus, evaluările realizate indică necesitatea unui mecanism mai puternic pentru coordonarea și sprijinirea cooperării și analizei transfrontaliere efectuate de unitățile de informații financiare, |
| --- | --- |

K.

întrucât, potrivit comunicării Comisiei menționate mai sus, evaluările realizate indică necesitatea unui mecanism mai puternic pentru coordonarea și sprijinirea cooperării și analizei transfrontaliere efectuate de unitățile de informații financiare,

| 1. | este puternic îngrijorat de faptul că un număr mare de state membre nu au pus în aplicare cea de-a patra DCSB; salută, prin urmare, inițierea de către Comisie a unor proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, pe baza concluziilor verificărilor sale privind integralitatea punerii în aplicare; invită Comisia să finalizeze cât mai curând posibil verificări amănunțite privind corectitudinea punerii în aplicare și să deschidă, atunci când este necesar, proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; îndeamnă statele membre care nu au făcut încă acest lucru să transpună corect și în cel mai scurt timp în dreptul lor intern cea de-a patra DCSB; |
| --- | --- |

1.

| 2. | este îngrijorat de faptul că statele membre nu vor respecta termenul de 10 ianuarie 2020 pentru transpunerea celei de-a cincea DCSB și termenul de 10 ianuarie 2020 pentru registrele privind beneficiarii reali ai entităților corporative și ai altor entități juridice, precum și cel de 10 martie 2020 pentru fondurile fiduciare și alte construcții juridice similare; îndeamnă statele membre să ia măsuri urgente pentru a grăbi procesul de transpunere; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apreciază recomandarea Grupului privind încălcarea dreptului Uniunii al ABE, formulată în cadrul schimbului de opinii cu președintele ABE, José Manuel Campa, care a avut loc în cadrul Comisiei pentru afaceri economice și monetare la 5 septembrie 2019, referitoare la cazul spălării banilor de către Danske Bank, care are o amploare inedită în UE și implică tranzacții suspecte în valoare de peste 200 de miliarde EUR; regretă faptul că supraveghetorii din statele membre, în calitate de membri cu drept de vot ai Consiliului de supraveghere al ABE, au respins o propunere de recomandare privind încălcarea dreptului Uniunii; invită Comisia să urmărească în continuare acest caz și să inițieze, dacă este cazul, o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | este extrem de îngrijorat de fragmentarea acțiunilor de reglementare și de supraveghere în domeniul combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului, care este inadecvată în contextul unei activități transfrontaliere din ce în ce mai importante în Uniune și al unei supravegheri prudențiale centralizate în uniunea bancară și în alte sectoare nebancare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că actualul cadru al UE în domeniul combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului prezintă lacune în ceea ce privește asigurarea respectării normelor UE și a unei supravegheri eficiente; reamintește că a fost subliniat în mod repetat că legislația bazată pe „standarde minime” în ceea ce privește combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului ar putea îngreuna o supraveghere, un schimb de informații și o coordonare eficace; invită Comisia să evalueze, în contextul evaluării impactului necesare pentru orice viitoare revizuire a legislației privind combaterea spălării banilor, dacă un regulament ar fi un instrument legislativ mai adecvat decât o directivă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază necesitatea unei mai bune cooperări între autoritățile administrative, judiciare și de aplicare a legii din UE, în special unitățile de informații financiare (UIF) ale statelor membre, astfel cum se subliniază în raportul Comisiei; își reiterează apelul adresat Comisiei de a efectua, în viitorul apropiat, o evaluare a impactului pentru a evalua posibilitatea și oportunitatea instituirii unui mecanism de coordonare și sprijin; consideră că ar trebui dat un nou elan inițiativelor care ar putea consolida, la nivel național și al UE, măsurile de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ia act de analiza Comisiei din raportul său „post-mortem” din 24 iulie 2019 conform căreia ar putea fi încredințate unui organism al Uniunii sarcini specifice de supraveghere a combaterii spălării banilor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că, pentru a garanta integritatea listei țărilor terțe cu un grad ridicat de risc, procesul de examinare și de luare a deciziilor nu ar trebui să fie afectat de considerente care depășesc domeniul deficiențelor în materie de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului; subliniază că presiunea diplomatică și a grupurilor de interese nu ar trebui să submineze capacitatea instituțiilor europene de a aborda problema spălării banilor și de a combate în mod eficient și autonom finanțarea terorismului legată de UE; îndeamnă Comisia să analizeze în detaliu posibilitatea elaborării unei „liste gri”, care să includă țările terțe cu un grad de risc potențial înalt, prin analogie cu abordarea Uniunii privind lista jurisdicțiilor necooperante în scopuri fiscale; își exprimă îngrijorarea legată de faptul că durata de 12 luni a procesului care duce la evaluarea finală pentru identificarea țărilor terțe cu deficiențe strategice poate conduce la întârzieri inutile ale unor măsuri eficiente de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia să asigure un proces transparent, cu repere clare și concrete pentru țările care se angajează să realizeze reforme pentru a nu fi incluse în listă; invită, de asemenea, Comisia să își publice evaluările inițiale și finale ale țărilor incluse pe listă, precum și criteriile de referință aplicate, pentru a asigura controlul public în așa fel încât aceste evaluări să nu poată fi utilizate în mod abuziv; |
| --- | --- |

9.

| 10. | cere să fie alocate mai multe resurse umane și financiare unității relevante a direcției generale competente și salută sporirea resurselor acordate ABE; |
| --- | --- |

10.

| 11. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Directiva 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (a treia DCSB), JO L 309, 25.11.2005, p. 15.

(2)  JO L 141, 5.6.2015, p. 73.

(3)  JO L 156, 19.6.2018, p. 43.

(4)  JO L 186, 11.7.2019, p. 122.

(5)  JO L 284, 12.11.2018, p. 22.

(6)  JO L 284, 12.11.2018, p. 6.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0216.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0240.

(9)  Raportul Grupului de informații financiare al Europol intitulat „From suspicion to action” (De la suspiciune la acțiune) (2017).

(10)  C(2019)1326, C(2016)7495 și C(2017)1951.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 17 septembrie 2019

| 6.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 171/34 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 171/34

---

P9_TA(2019)0008

Numirea președintelui Băncii Centrale Europene – candidată: dna Christine LAGARDE

Decizia Parlamentului European din 17 septembrie 2019 privind recomandarea Consiliului privind numirea președintei Băncii Centrale Europene (N9-0023/2019 – C9-0048/2019 – 2019/0810(NLE))

(Procedura de consultare)

(2021/C 171/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere recomandarea Consiliului din 9 iulie 2019 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Consiliului din 9 iulie 2019 (1),

| — | având în vedere articolul 283 alineatul (2) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliul European (C9-0048/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 283 alineatul (2) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliul European (C9-0048/2019),

| — | având în vedere articolul 130 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 130 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0008/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0008/2019),

| A. | întrucât, prin scrisoarea din 16 iulie 2019, Consiliul European a consultat Parlamentul cu privire la numirea lui Christine Lagarde ca președintă a Băncii Centrale Europene pentru un mandat de opt ani începând cu 1 noiembrie 2019; |
| --- | --- |

A.

întrucât, prin scrisoarea din 16 iulie 2019, Consiliul European a consultat Parlamentul cu privire la numirea lui Christine Lagarde ca președintă a Băncii Centrale Europene pentru un mandat de opt ani începând cu 1 noiembrie 2019;

| B. | întrucât Comisia sa pentru afaceri economice și monetare a evaluat calificările candidatei propuse, în special în ceea ce privește condițiile prevăzute la articolul 283 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, astfel cum decurge din articolul 130 din tratat, imperativul independenței totale a BCE; întrucât, în cadrul acestei evaluări, comisia a primit din partea candidatei un curriculum vitae, precum și răspunsurile sale la întrebările scrise care i-au fost adresate; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia sa pentru afaceri economice și monetare a evaluat calificările candidatei propuse, în special în ceea ce privește condițiile prevăzute la articolul 283 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, astfel cum decurge din articolul 130 din tratat, imperativul independenței totale a BCE; întrucât, în cadrul acestei evaluări, comisia a primit din partea candidatei un curriculum vitae, precum și răspunsurile sale la întrebările scrise care i-au fost adresate;

| C. | întrucât comisia a organizat apoi, la 4 septembrie 2019, o audiere de două ore și jumătate a candidatei, în cursul căreia aceasta a făcut o declarație introductivă și apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei, |
| --- | --- |

C.

întrucât comisia a organizat apoi, la 4 septembrie 2019, o audiere de două ore și jumătate a candidatei, în cursul căreia aceasta a făcut o declarație introductivă și apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei,

| 1. | emite un aviz favorabil privind recomandarea Consiliului de numire a lui Christine Lagarde ca președintă a Băncii Centrale Europene; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului European, Consiliului, precum și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO C 235, 12.7.2019, p. 1.

---

| 6.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 171/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 171/35

---

P9_TA(2019)0009

Numirea în funcția de vicepreședinte al Consiliului de supraveghere al Băncii Centrale Europene

Decizia Parlamentului European din 17 septembrie 2019 privind propunerea Băncii Centrale Europene de numire a vicepreședintelui Consiliului de supraveghere al Băncii Centrale Europene (N9-0008/2019 – C9-0028/2019 – 2019/0903(NLE))

(Aprobare)

(2021/C 171/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea din 9 aprilie 2019 a Băncii Centrale Europene de numire a vicepreședintelui Consiliului de supraveghere al Băncii Centrale Europene (C9-0028/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea din 9 aprilie 2019 a Băncii Centrale Europene de numire a vicepreședintelui Consiliului de supraveghere al Băncii Centrale Europene (C9-0028/2019),

| — | având în vedere articolul 26 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului din 15 octombrie 2013 de conferire a unor atribuții specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 26 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului din 15 octombrie 2013 de conferire a unor atribuții specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (1),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional dintre Parlamentul European și Banca Centrală Europeană privind modalitățile practice de exercitare a controlului democratic și de monitorizare a exercitării atribuțiilor conferite Băncii Centrale Europene în cadrul mecanismului unic de supraveghere (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional dintre Parlamentul European și Banca Centrală Europeană privind modalitățile practice de exercitare a controlului democratic și de monitorizare a exercitării atribuțiilor conferite Băncii Centrale Europene în cadrul mecanismului unic de supraveghere (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la echilibrul de gen în numirile pentru funcții în domeniul economic și monetar la nivelul UE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la echilibrul de gen în numirile pentru funcții în domeniul economic și monetar la nivelul UE (3),

| — | având în vedere articolul 131 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 131 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0007/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0007/2019),

| A. | întrucât articolul 26 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 prevede faptul că Banca Centrală Europeană (BCE) trebuie să prezinte Parlamentului European, în vederea obținerii aprobării acestuia, o propunere de numire a vicepreședintelui Consiliului său de supraveghere și întrucât vicepreședintele Consiliului de supraveghere este ales din rândul membrilor Comitetului executiv al BCE; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 26 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 prevede faptul că Banca Centrală Europeană (BCE) trebuie să prezinte Parlamentului European, în vederea obținerii aprobării acestuia, o propunere de numire a vicepreședintelui Consiliului său de supraveghere și întrucât vicepreședintele Consiliului de supraveghere este ales din rândul membrilor Comitetului executiv al BCE;

| B. | întrucât la articolul 26 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 se prevede că numirile în cadrul Consiliului de supraveghere respectă principiile echilibrului de gen, experienței și calificării, conform respectivului regulament; |
| --- | --- |

B.

întrucât la articolul 26 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 se prevede că numirile în cadrul Consiliului de supraveghere respectă principiile echilibrului de gen, experienței și calificării, conform respectivului regulament;

| C. | întrucât, la 22 noiembrie 2012, Consiliul European l-a numit pe Yves Mersch ca membru al Comitetului executiv al BCE pentru un mandat de opt ani, începând cu 15 decembrie 2012, în conformitate cu articolul 283 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 22 noiembrie 2012, Consiliul European l-a numit pe Yves Mersch ca membru al Comitetului executiv al BCE pentru un mandat de opt ani, începând cu 15 decembrie 2012, în conformitate cu articolul 283 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| D. | întrucât, într-o scrisoare din 9 aprilie 2019, BCE a prezentat Parlamentului o propunere de numire a lui Yves Mersch ca vicepreședinte al Consiliului de supraveghere al BCE pentru restul mandatului său de membru al Comitetului executiv până la 14 decembrie 2020; |
| --- | --- |

D.

întrucât, într-o scrisoare din 9 aprilie 2019, BCE a prezentat Parlamentului o propunere de numire a lui Yves Mersch ca vicepreședinte al Consiliului de supraveghere al BCE pentru restul mandatului său de membru al Comitetului executiv până la 14 decembrie 2020;

| E. | întrucât, ulterior, Comisia pentru afaceri economice și monetare a Parlamentului a procedat la evaluarea calificărilor candidatului propus, în special având în vedere cerințele prevăzute la articolul 26 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013; |
| --- | --- |

E.

întrucât, ulterior, Comisia pentru afaceri economice și monetare a Parlamentului a procedat la evaluarea calificărilor candidatului propus, în special având în vedere cerințele prevăzute la articolul 26 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013;

| F. | întrucât, la 4 septembrie 2019, comisia a organizat o audiere a candidatului propus, în cursul căreia acesta a făcut o declarație introductivă și apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei, |
| --- | --- |

F.

întrucât, la 4 septembrie 2019, comisia a organizat o audiere a candidatului propus, în cursul căreia acesta a făcut o declarație introductivă și apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei,

| 1. | aprobă numirea lui Yves Mersch în calitate de vicepreședinte al Consiliului de supraveghere al Băncii Centrale Europene; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului, Comisiei, Băncii Centrale Europene, precum și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 287, 29.10.2013, p. 63.

(2)  JO L 320, 30.11.2013, p. 1.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0211.

---

| 6.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 171/36 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 171/36

---

P9_TA(2019)0010

Lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele privind înmatricularea vehiculelor în Irlanda *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 septembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele privind înmatricularea vehiculelor în Irlanda (07290/2019 – C8-0154/2019 – 2019/0806(CNS))

(Consultare)

(2021/C 171/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (07290/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (07290/2019),

| — | având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0154/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0154/2019),

| — | având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33,

| — | având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0003/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0003/2019),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO L 210, 6.8.2008, p. 1.

---

Miercuri, 18 septembrie 2019

| 6.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 171/37 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 171/37

---

P9_TA(2019)0011

Proiectul de buget rectificativ nr. 1/2019: excedentul din 2018

Rezoluția Parlamentului European din 18 septembrie 2019 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2019 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2019: înregistrarea excedentului aferent exercițiului financiar 2018 (11730/2019 – C9-0115/2019 – 2019/2021(BUD))

(2021/C 171/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 18 alineatul (3) și articolul 44, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 18 alineatul (3) și articolul 44,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2019, adoptat definitiv la 12 decembrie 2018 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2019, adoptat definitiv la 12 decembrie 2018 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4),

| — | având în vedere Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (5),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 1/2019 adoptat de Comisie la 15 aprilie 2019 (COM(2019)0300), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 1/2019 adoptat de Comisie la 15 aprilie 2019 (COM(2019)0300),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2019 adoptată de Consiliu la 3 septembrie 2019 și transmisă Parlamentului European la aceeași dată (11730/2019 – C9-0115/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2019 adoptată de Consiliu la 3 septembrie 2019 și transmisă Parlamentului European la aceeași dată (11730/2019 – C9-0115/2019),

| — | având în vedere articolele 94 și 96 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 94 și 96 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0005/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0005/2019),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 1/2019 are ca obiectiv înscrierea în bugetul 2019 a excedentului din exercițiul financiar 2018, care se ridică la 1 802 milioane EUR; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 1/2019 are ca obiectiv înscrierea în bugetul 2019 a excedentului din exercițiul financiar 2018, care se ridică la 1 802 milioane EUR;

| B. | întrucât principalele elemente ale acestui excedent sunt un sold pozitiv al veniturilor de 1 274,6 milioane EUR și o subutilizare a cheltuielilor de 527,8 milioane EUR; |
| --- | --- |

B.

întrucât principalele elemente ale acestui excedent sunt un sold pozitiv al veniturilor de 1 274,6 milioane EUR și o subutilizare a cheltuielilor de 527,8 milioane EUR;

| C. | întrucât, în ceea ce privește veniturile, cea mai mare diferență rezultă din dobânzi de întârziere și amenzi (1 312,6 milioane EUR), rezultatul fiind constituit din amenzi și dobânzi de întârziere, alte daune cominatorii și dobânzi legate de amenzi și penalități cu titlu cominatoriu; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în ceea ce privește veniturile, cea mai mare diferență rezultă din dobânzi de întârziere și amenzi (1 312,6 milioane EUR), rezultatul fiind constituit din amenzi și dobânzi de întârziere, alte daune cominatorii și dobânzi legate de amenzi și penalități cu titlu cominatoriu;

| D. | întrucât, în ceea ce privește cheltuielile, nivelul de subutilizare a plăților de către Comisie se ridică la 322,2 milioane EUR pentru 2018 (din care 120 de milioane din Rezerva pentru ajutoare de urgență) și 68 de milioane EUR pentru reportările din 2017, iar nivelul de subutilizare de către celelalte instituții se cifrează la 75,9 milioane EUR pentru 2018 și 61,6 milioane EUR pentru reportările din 2017, |
| --- | --- |

D.

întrucât, în ceea ce privește cheltuielile, nivelul de subutilizare a plăților de către Comisie se ridică la 322,2 milioane EUR pentru 2018 (din care 120 de milioane din Rezerva pentru ajutoare de urgență) și 68 de milioane EUR pentru reportările din 2017, iar nivelul de subutilizare de către celelalte instituții se cifrează la 75,9 milioane EUR pentru 2018 și 61,6 milioane EUR pentru reportările din 2017,

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 1/2019, astfel cum a fost prezentat de Comisie, consacrat exclusiv înscrierii în buget a excedentului din 2018, cu suma de 1 803 milioane EUR, în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul financiar și cu poziția Consiliului în acest sens; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că, potrivit Comisiei, amenzile din 2018 în domeniul concurenței s-au ridicat la 1 149 de milioane EUR; consideră din nou că, pe lângă orice excedent rezultat din subutilizare, bugetul Uniunii ar trebui să poată reutiliza eventualele venituri provenite din amenzi sau legate de întârzierea efectuării plăților fără o scădere corespunzătoare a contribuțiilor bazate pe VNB; reamintește poziția sa în favoarea creșterii rezervei propuse de Uniune în următorul cadru financiar multianual cu o sumă echivalentă cu veniturile rezultate din amenzi și sancțiuni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2019; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 1/2019 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și celorlalte instituții și organelor interesate și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(2)  JO L 67, 7.3.2019.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(4)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(5)  JO L 168, 7.6.2014, p. 105.

---

| 6.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 171/39 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 171/39

---

P9_TA(2019)0012

Proiectul de buget rectificativ nr. 2/2019 – Consolidarea programelor esențiale pentru competitivitatea UE: Orizont 2020 și Erasmus+

Rezoluția Parlamentului European din 18 septembrie 2019 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2019 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2019 – consolidarea programelor-cheie pentru competitivitatea UE: Orizont 2020 și Erasmus+ (11731/2019 – C9-0112/2019 – 2019/2022(BUD))

(2021/C 171/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 18 alineatul (3) și articolul 44, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 18 alineatul (3) și articolul 44,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2019, adoptat definitiv la 12 decembrie 2018 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2019, adoptat definitiv la 12 decembrie 2018 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4),

| — | având în vedere Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (5),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 2/2019 adoptat de Comisie la 15 mai 2019 (COM(2019)0320), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 2/2019 adoptat de Comisie la 15 mai 2019 (COM(2019)0320),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2019 adoptată de Consiliu la 3 septembrie 2019 și transmisă Parlamentului la aceeași dată (11731/2019 – C9-0112/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2019 adoptată de Consiliu la 3 septembrie 2019 și transmisă Parlamentului la aceeași dată (11731/2019 – C9-0112/2019),

| — | având în vedere articolele 94 și 96 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 94 și 96 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0004/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0004/2019),

| A. | întrucât, la insistențele Parlamentului, Parlamentul European și Consiliul au decis, în contextul procedurii bugetare 2019, să aloce un cuantum de 100 de milioane EUR, printr-un buget rectificativ pentru 2019, în vederea consolidării programelor Orizont 2020 și Erasmus+; întrucât Parlamentul și Consiliul au invitat Comisia să prezinte acest buget rectificativ, care nu va conține niciun alt element, în primăvara anului 2019, de îndată ce va fi finalizată ajustarea tehnică a cadrului financiar multianual pentru anul 2020, inclusiv calcularea marjei globale pentru angajamente; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la insistențele Parlamentului, Parlamentul European și Consiliul au decis, în contextul procedurii bugetare 2019, să aloce un cuantum de 100 de milioane EUR, printr-un buget rectificativ pentru 2019, în vederea consolidării programelor Orizont 2020 și Erasmus+; întrucât Parlamentul și Consiliul au invitat Comisia să prezinte acest buget rectificativ, care nu va conține niciun alt element, în primăvara anului 2019, de îndată ce va fi finalizată ajustarea tehnică a cadrului financiar multianual pentru anul 2020, inclusiv calcularea marjei globale pentru angajamente;

| B. | întrucât Comisia a propus, în consecință, modificarea bugetului pe 2019 pentru a reflecta acest acord; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia a propus, în consecință, modificarea bugetului pe 2019 pentru a reflecta acest acord;

| C. | întrucât Comisia a propus alocarea unei sume suplimentare de 80 de milioane EUR pentru a consolida programul Orizont 2020 și a unei sume suplimentare de 20 de milioane EUR pentru a consolida bugetul Erasmus +; întrucât acordul privind bugetul pe 2019 nu prevede nicio indicație cu privire la ponderea fiecărui instrument în cadrul consolidării globale; |
| --- | --- |

C.

întrucât Comisia a propus alocarea unei sume suplimentare de 80 de milioane EUR pentru a consolida programul Orizont 2020 și a unei sume suplimentare de 20 de milioane EUR pentru a consolida bugetul Erasmus +; întrucât acordul privind bugetul pe 2019 nu prevede nicio indicație cu privire la ponderea fiecărui instrument în cadrul consolidării globale;

| D. | întrucât, în cadrul consolidării programului Orizont 2020, Comisia a propus alocarea unei sume suplimentare de 34,6 milioane EUR postului bugetar Orizont 2020 08 02 03 04 —Realizarea unui sistem european de transport eficient din punctul de vedere al resurselor, ecologic, sigur și fără sincope cu scopul de a consolida acțiunile desfășurate în 2019 pentru a combate schimbările climatice, în special bateriile, vehiculele ecologice și ecologizarea aviației, precum și a unei sume suplimentare de 45,4 milioane EUR postului bugetar Orizont 2020 08 02 01 02 — Consolidarea cercetării în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente, pentru a crește resursele destinate temelor „Generarea inovatoare de energie cu emisii zero pentru o decarbonizare completă” și „Tehnologii legate de energie și de schimbările climatice”; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în cadrul consolidării programului Orizont 2020, Comisia a propus alocarea unei sume suplimentare de 34,6 milioane EUR postului bugetar Orizont 2020 08 02 03 04 —Realizarea unui sistem european de transport eficient din punctul de vedere al resurselor, ecologic, sigur și fără sincope cu scopul de a consolida acțiunile desfășurate în 2019 pentru a combate schimbările climatice, în special bateriile, vehiculele ecologice și ecologizarea aviației, precum și a unei sume suplimentare de 45,4 milioane EUR postului bugetar Orizont 2020 08 02 01 02 — Consolidarea cercetării în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente, pentru a crește resursele destinate temelor „Generarea inovatoare de energie cu emisii zero pentru o decarbonizare completă” și „Tehnologii legate de energie și de schimbările climatice”;

| E. | întrucât Comisia a propus consolidarea sprijinului financiar acordat principalelor activități de mobilitate ale programului Erasmus+, în special în domeniul învățământului superior și al învățământului și formării profesionale, precum și pentru centrele de excelență profesională; întrucât ea a propus, de asemenea, ca o parte din fonduri să fie destinate Universităților europene, o acțiune recentă și fundamentală desfășurată în cadrul Spațiului european al educației până în 2025, pentru a încuraja excelența, inovarea și incluziunea în învățământul superior în întreaga Europă; |
| --- | --- |

E.

întrucât Comisia a propus consolidarea sprijinului financiar acordat principalelor activități de mobilitate ale programului Erasmus+, în special în domeniul învățământului superior și al învățământului și formării profesionale, precum și pentru centrele de excelență profesională; întrucât ea a propus, de asemenea, ca o parte din fonduri să fie destinate Universităților europene, o acțiune recentă și fundamentală desfășurată în cadrul Spațiului european al educației până în 2025, pentru a încuraja excelența, inovarea și incluziunea în învățământul superior în întreaga Europă;

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 2/2019 prezentat de Comisie, consacrat furnizării de credite de angajament suplimentare în valoare de 100 de milioane EUR pentru Orizont 2020 și Erasmus +, pentru a reflecta acordul încheiat între Parlament și Consiliu în cadrul negocierilor pentru bugetul 2019; ia act de faptul că, în această etapă, nu s-a propus nicio majorare a creditelor de plată; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de faptul că, având în vedere profilurile programelor, deși nu ar fi necesar să se majoreze creditele de plată pentru programul Orizont 2020 până la sfârșitul anului 2019, creditele de angajament consolidate pentru Erasmus + vor trebui, cel mai probabil, să fie însoțite de o creștere a creditelor de plată înainte de sfârșitul anului; solicită Comisiei să informeze autoritatea bugetară cu privire la modul în care intenționează să acopere aceste nevoi suplimentare de plată; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2019; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 2/2019 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și celorlalte instituții și organelor interesate și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(2)  JO L 67, 7.3.2019.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(4)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(5)  JO L 168, 7.6.2014, p. 105.

---

| 6.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 171/41 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 171/41

---

P9_TA(2019)0013

Mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene pentru a furniza asistență României, Italiei și Austriei

Rezoluția Parlamentului European din 18 septembrie 2019 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență României, Italiei și Austriei (COM(2019)0206 – C9-0005/2019 – 2019/2023(BUD))

(2021/C 171/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2019)0206 – C9-0005/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2019)0206 – C9-0005/2019),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 10, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 10,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3), în special punctul 11, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3), în special punctul 11,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0002/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0002/2019),

| 1. | salută decizia, ca semn de solidaritate a Uniunii față de cetățenii Uniunii și regiunile afectate de catastrofe naturale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază necesitatea urgentă de a acorda asistență financiară prin intermediul Fondului de solidaritate al Uniunii Europene („Fondul”) regiunilor afectate de catastrofe naturale în Uniune în 2018; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută propunerea Comisiei (4) din 7 martie 2019 de modificare a mecanismului de protecție civilă al Uniunii ca instrument-cheie pentru consolidarea capacităților Uniunii de gestionare a riscurilor de catastrofe naturale, cu un pachet financiar pentru perioada de finanțare 2021-2027 care corespunde nivelului de ambiție stabilit în Decizia (UE) 2019/420 a Parlamentului European și a Consiliului (5) și în conformitate cu Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2018 referitoare la cadrul financiar multianual 2021-2027 (6); se declară convins că Fondul și mecanismul Uniunii de protecție civilă ar trebui să fie dublate de eforturi de prevenire, pregătire și răspuns la catastrofele naturale din statele membre; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  JO L 311, 14.11.2002, p. 3.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(3)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(4)  COM(2019)0125.

(5)  Decizia (UE) 2019/420 a Parlamentului European și a Consiliului din 13 martie 2019 de modificare a Deciziei nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii, JO L 77 I, 20.3.2019, p. 1.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0449.

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Austriei, Italiei și României

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu
  actul legislativ final,
  Decizia (UE) 2019/1817).

---

| 6.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 171/43 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 171/43

---

P9_TA(2019)0014

Proiectul de buget rectificativ nr. 3/2019: propunerea de mobilizare a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene pentru a se acorda asistență României, Italiei și Austriei

Rezoluția Parlamentului European din 18 septembrie 2019 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2019 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2019, care însoțește propunerea de mobilizare a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene pentru a se acorda asistență României, Italiei și Austriei (11732/2019 – C9-0113/2019 – 2019/2024(BUD))

(2021/C 171/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 44, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 44,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2019, adoptat definitiv la 12 decembrie 2018 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2019, adoptat definitiv la 12 decembrie 2018 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4),

| — | având în vedere Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (5),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 3/2019 adoptat de Comisie la 22 mai 2019 (COM(2019)0205), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 3/2019 adoptat de Comisie la 22 mai 2019 (COM(2019)0205),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2019 adoptată de Consiliu la 3 septembrie 2019 și transmisă Parlamentului European la aceeași dată (11732/2019 – C9-0113/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2019 adoptată de Consiliu la 3 septembrie 2019 și transmisă Parlamentului European la aceeași dată (11732/2019 – C9-0113/2019),

| — | având în vedere articolele 94 și 96 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 94 și 96 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0006/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0006/2019),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 3/2019 vizează propunerea de mobilizare a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene pentru a oferi asistență României pentru inundațiile din regiunea de nord-est, Italiei pentru inundațiile și alunecările de teren cauzate de ploi abundente în zonele alpine din nord și până în Sicilia, precum și Austriei pentru aceleași fenomene în regiunea alpină din sud, din cursul anului 2018; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 3/2019 vizează propunerea de mobilizare a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene pentru a oferi asistență României pentru inundațiile din regiunea de nord-est, Italiei pentru inundațiile și alunecările de teren cauzate de ploi abundente în zonele alpine din nord și până în Sicilia, precum și Austriei pentru aceleași fenomene în regiunea alpină din sud, din cursul anului 2018;

| B. | întrucât, ca urmare, Comisia propune modificarea bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2019 și majorarea alocării pentru linia bugetară 13 06 01 „Acordarea de asistență statelor membre în cazul unor catastrofe naturale majore cu repercusiuni grave asupra condițiilor de trai, a mediului natural sau a economiei” cu 293 551 794 EUR atât în credite de angajament, cât și în credite de plată; |
| --- | --- |

B.

întrucât, ca urmare, Comisia propune modificarea bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2019 și majorarea alocării pentru linia bugetară 13 06 01 „Acordarea de asistență statelor membre în cazul unor catastrofe naturale majore cu repercusiuni grave asupra condițiilor de trai, a mediului natural sau a economiei” cu 293 551 794 EUR atât în credite de angajament, cât și în credite de plată;

| C. | întrucât Fondul de solidaritate al Uniunii Europene este un instrument special, astfel cum sunt definite aceste instrumente în Regulamentul privind CFM, iar creditele de angajament și de plată corespunzătoare ar trebui să fie înscrise în buget în afara plafoanelor corespunzătoare prevăzute în CFM, |
| --- | --- |

C.

întrucât Fondul de solidaritate al Uniunii Europene este un instrument special, astfel cum sunt definite aceste instrumente în Regulamentul privind CFM, iar creditele de angajament și de plată corespunzătoare ar trebui să fie înscrise în buget în afara plafoanelor corespunzătoare prevăzute în CFM,

| 1. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2019; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 3/2019 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Conturi și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(2)  JO L 67, 7.3.2019.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(4)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(5)  JO L 168, 7.6.2014, p. 105.

---

| 6.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 171/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 171/45

---

P9_TA(2019)0015

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare – EGF/2019/000 TA 2019 – Asistență tehnică la inițiativa Comisiei

Rezoluția Parlamentului European din 18 septembrie 2019 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (EGF/2019/000 TA 2019 – Asistență tehnică la inițiativa Comisiei) (COM(2019)0290 – C9-0026/2019 – 2019/2036(BUD))

(2021/C 171/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2019)0290 – C9-0026/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2019)0290 – C9-0026/2019),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (1) (Regulamentul privind FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (1) (Regulamentul privind FEG),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 12, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 12,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3) (AII din 2 decembrie 2013), în special punctul 13, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3) (AII din 2 decembrie 2013), în special punctul 13,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 30 mai 2018 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (EGF/2018/000 TA 2018 – Asistență tehnică la inițiativa Comisiei) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 30 mai 2018 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (EGF/2018/000 TA 2018 – Asistență tehnică la inițiativa Comisiei) (4),

| — | având în vedere prima lectură a propunerii de regulament al Parlamentului European și a Consiliului privind Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere prima lectură a propunerii de regulament al Parlamentului European și a Consiliului privind Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) (5),

| — | având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 13 din AII din 2 decembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 13 din AII din 2 decembrie 2013,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0001/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0001/2019),

| A. | întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de consecințele schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale internaționale sau ale crizei economice și financiare mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare necesară și rapidă pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de consecințele schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale internaționale sau ale crizei economice și financiare mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare necesară și rapidă pe piața muncii;

| B. | întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, și cu respectarea AII din 2 decembrie 2013 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a Fondului european de ajustare la globalizare (FEG); |
| --- | --- |

B.

întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, și cu respectarea AII din 2 decembrie 2013 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a Fondului european de ajustare la globalizare (FEG);

| C. | întrucât adoptarea Regulamentului privind FEG reflectă acordul la care au ajuns Parlamentul și Consiliul de a reintroduce criteriul de mobilizare în caz de criză, de a majora contribuția financiară a Uniunii la 60 % din costurile totale estimate ale măsurilor propuse, de a crește eficiența prelucrării cererilor privind FEG la Comisie și în cadrul Parlamentului și al Consiliului prin scurtarea timpului de evaluare și aprobare, de a extinde gama de acțiuni și de beneficiari eligibili prin includerea persoanelor care desfășoară activități independente și a tinerilor și de a finanța stimulente pentru înființarea unor afaceri proprii; |
| --- | --- |

C.

întrucât adoptarea Regulamentului privind FEG reflectă acordul la care au ajuns Parlamentul și Consiliul de a reintroduce criteriul de mobilizare în caz de criză, de a majora contribuția financiară a Uniunii la 60 % din costurile totale estimate ale măsurilor propuse, de a crește eficiența prelucrării cererilor privind FEG la Comisie și în cadrul Parlamentului și al Consiliului prin scurtarea timpului de evaluare și aprobare, de a extinde gama de acțiuni și de beneficiari eligibili prin includerea persoanelor care desfășoară activități independente și a tinerilor și de a finanța stimulente pentru înființarea unor afaceri proprii;

| D. | întrucât bugetul anual maxim disponibil pentru FEG este de 150 de milioane EUR, la prețurile din 2011, ceea ce reprezintă 175 748 000 EUR la prețurile din 2019, și întrucât articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul privind FEG prevede că se poate aloca până la 0,5 % din acest cuantum pentru asistență tehnică la inițiativa Comisiei cu scopul de a finanța activități de pregătire, monitorizare, colectare a datelor și creare a unei baze de cunoștințe, asistență tehnică și administrativă, activități de informare și comunicare, precum și activități de audit, control și evaluare necesare pentru punerea în aplicare a Regulamentului privind FEG; |
| --- | --- |

D.

întrucât bugetul anual maxim disponibil pentru FEG este de 150 de milioane EUR, la prețurile din 2011, ceea ce reprezintă 175 748 000 EUR la prețurile din 2019, și întrucât articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul privind FEG prevede că se poate aloca până la 0,5 % din acest cuantum pentru asistență tehnică la inițiativa Comisiei cu scopul de a finanța activități de pregătire, monitorizare, colectare a datelor și creare a unei baze de cunoștințe, asistență tehnică și administrativă, activități de informare și comunicare, precum și activități de audit, control și evaluare necesare pentru punerea în aplicare a Regulamentului privind FEG;

| E. | întrucât suma propusă de 610 000 EUR corespunde unui procent de aproximativ 0,35 % din bugetul anual maxim disponibil pentru FEG în 2019, |
| --- | --- |

E.

întrucât suma propusă de 610 000 EUR corespunde unui procent de aproximativ 0,35 % din bugetul anual maxim disponibil pentru FEG în 2019,

| 1. | este de acord cu măsurile propuse de Comisie care urmează să fie finanțate cu titlu de asistență tehnică în conformitate cu articolul 11 alineatele (1) și (4) și cu articolul 12 alineatele (2), (3) și (4) din Regulamentul privind FEG; |
| --- | --- |

1.

| 2. | observă importanța monitorizării și a colectării de date; reamintește importanța unor serii statistice robuste compilate într-o formă corespunzătoare pentru a fi ușor de accesat și de înțeles; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește importanța unui site internet dedicat FEG care să fie accesibil tuturor cetățenilor Uniunii; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută continuarea activității de instituire a unor proceduri standardizate pentru cererile FEG și gestionare, utilizând funcționalitățile sistemului electronic de schimb de date (SFC2014), cu scopul de a permite o procesare simplificată și mai rapidă a cererilor, precum și o raportare îmbunătățită; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ia act de intenția Comisiei de a investi 190 000 EUR din bugetul disponibil în cadrul asistenței administrative și tehnice pentru organizarea a două reuniuni ale Grupului de experți al persoanelor de contact ale FEG (câte un membru din fiecare stat membru) și a două seminare cu participarea organismelor de implementare ale FEG și a partenerilor sociali; |
| --- | --- |

5.

| 6. | îndeamnă Comisia să invite în continuare în mod sistematic Parlamentul la aceste reuniuni și seminare, conform dispozițiilor aplicabile din Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlament și Comisie; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază nevoia de a consolida și mai mult relaționarea dintre toți actorii implicați în cererile de asistență din partea FEG, inclusiv, în special, dintre partenerii sociali și părțile interesate de la nivel regional și local, pentru a crea cât mai multe sinergii; subliniază că este necesar să se consolideze interacțiunea dintre persoana națională de contact și partenerii de la nivel regional sau local responsabili pentru soluționarea cazurilor și reamintește că procesul de comunicare, mecanismele de sprijin și fluxurile de informații (diviziuni interne, sarcini și responsabilități) ar trebui să fie clarificate și supuse aprobării tuturor partenerilor implicați; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută începerea în timp util a evaluării ex-post pentru care Comisia intenționează să investească 300 000 EUR din bugetul disponibil; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește statelor membre solicitante că le revine rolul-cheie de a asigura publicitatea pe scară largă a acțiunilor finanțate de FEG față de beneficiarii vizați, autoritățile locale și regionale, partenerii sociali, mass-media și publicul larg, conform prevederilor de la articolul 12 din Regulamentul privind FEG; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

10.

| 11. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

11.

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 855.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(3)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0220.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0019.

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (EGF/2019/000 TA 2019 – Asistență tehnică la inițiativa Comisiei)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia (UE) 2019/938).

---