# Eiropas Savienības C 202/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 202 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 28. maijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 202

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 28. maijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2019.–2020. GADA SESIJA2019. gada 9. un 10. oktobra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 145, 23.4.2021 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI2019. gada 21.–24. oktobra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 157, 30.4.2021 .

  2019. gada 23. oktobrī pieņemtie teksti par 2017. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 333, 27.12.2019 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2019.–2020. GADA SESIJA2019. gada 9. un 10. oktobra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 145, 23.4.2021 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI2019. gada 21.–24. oktobra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 157, 30.4.2021 .

  2019. gada 23. oktobrī pieņemtie teksti par 2017. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 333, 27.12.2019 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 145, 23.4.2021 .

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 157, 30.4.2021 .

2019. gada 23. oktobrī pieņemtie teksti par 2017. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 333, 27.12.2019 .

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2019. gada 10. oktobris |
| 2021/C 202/01 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par Komisijas 2019. gada 7. maija Īstenošanas regulu (ES) 2019/707, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām alfa-cipermetrīnam, beflubutamīdam, benalaksilam, bentiavalikarbam, bifenazātam, boskalīdam, bromoksinilam, kaptānam, ciazofamīdam, desmedifamam, dimetoātam, dimetomorfam, diuronam, etefonam, etoksazolam, famoksadonam, fenamifosam, flumioksazīnam, fluoksastrobīnam, folpetam, foramsulfuronam, formetanātam, metalaksilam-M, metiokarbam, metribuzīnam, milbemektīnam, Paecilomyces lilacinus celmam 251, fenmedifāmam, fosmetam, pirimifosmetilam, propamokarbam, protiokonazolam, s-metolahloram un tebukonazolam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (2019/2825(RSP)) | 2 |
| 2021/C 202/02 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas regulai, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām amidosulfuronam, beta-ciflutrīnam, bifenoksam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflubenzuronam, diflufenikānam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, piklorāmam, prosulfokarbam, piriproksifēnam, tiofanātmetilam, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (D062951/02 – 2019/2826(RSP)) | 7 |
| 2021/C 202/03 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), no tās sastāv vai ir no tās ražoti (D061869/04 – 2019/2830(RSP)) | 11 |
| 2021/C 202/04 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastāv vai ir ražoti no tām (D062417/04 – 2019/2828(RSP)) | 15 |
| 2021/C 202/05 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 un DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (D062827/02 – 2019/2829(RSP)) | 20 |
| 2021/C 202/06 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par ārvalstu iejaukšanos dalībvalstu un Eiropas demokrātiskajos procesos (2019/2810(RSP)) | 25 |
| 2021/C 202/07 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam un pašu resursiem: laiks attaisnot pilsoņu cerības (2019/2833(RSP)) | 31 |
| 2021/C 202/08 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par eurozonas nodarbinātības un sociālās politikas nostādnēm (2019/2111(INI)) | 35 |
| | Trešdiena, 2019. gada 23. oktobris |
| 2021/C 202/09 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 23. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas regulai, ar ko attiecībā uz novērtējumu par augu aizsardzības līdzekļu ietekmi uz medus bitēm groza Regulu (ES) Nr. 546/2011 (D045385/06 – 2019/2776(RPS)) | 49 |
| | Ceturtdiena, 2019. gada 24. oktobris |
| 2021/C 202/10 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobra rezolūcija par LGBTI stāvokli Ugandā (2019/2879(RSP)) | 54 |
| 2021/C 202/11 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobra rezolūcija par Ēģipti (2019/2880(RSP)) | 58 |
| 2021/C 202/12 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobra rezolūcija par ierosināto jauno Indonēzijas kriminālkodeksu (2019/2881(RSP)) | 64 |
| 2021/C 202/13 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 daļēji piešķir atļauju izmantot hroma trioksīdu (Cromomed S.A. un citi) (D063690/01 – 2019/2844(RSP)) | 68 |
| 2021/C 202/14 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobra rezolūcija par Thomas Cook bankrota negatīvo ietekmi uz ES tūrismu (2019/2854(RSP)) | 73 |
| 2021/C 202/15 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobra rezolūcija par pašreizējo stāvokli saistībā ar priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles (2016/0107(COD)), jeb publisku pārskatu sniegšanu par katru valsti (2019/2882(RSP)) | 78 |
| 2021/C 202/16 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobra rezolūcija par Turcijas militārajām operācijām Sīrijas ziemeļaustrumos un to sekām (2019/2886(RSP)) | 80 |
| 2021/C 202/17 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobra rezolūcija par pievienošanās sarunu ar Ziemeļmaķedoniju un Albāniju sākšanu (2019/2883(RSP)) | 86 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2019. gada 10. oktobris

2021/C 202/01

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par Komisijas 2019. gada 7. maija Īstenošanas regulu (ES) 2019/707, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām alfa-cipermetrīnam, beflubutamīdam, benalaksilam, bentiavalikarbam, bifenazātam, boskalīdam, bromoksinilam, kaptānam, ciazofamīdam, desmedifamam, dimetoātam, dimetomorfam, diuronam, etefonam, etoksazolam, famoksadonam, fenamifosam, flumioksazīnam, fluoksastrobīnam, folpetam, foramsulfuronam, formetanātam, metalaksilam-M, metiokarbam, metribuzīnam, milbemektīnam, Paecilomyces lilacinus celmam 251, fenmedifāmam, fosmetam, pirimifosmetilam, propamokarbam, protiokonazolam, s-metolahloram un tebukonazolam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (2019/2825(RSP))

2

2021/C 202/02

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas regulai, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām amidosulfuronam, beta-ciflutrīnam, bifenoksam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflubenzuronam, diflufenikānam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, piklorāmam, prosulfokarbam, piriproksifēnam, tiofanātmetilam, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (D062951/02 – 2019/2826(RSP))

7

2021/C 202/03

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), no tās sastāv vai ir no tās ražoti (D061869/04 – 2019/2830(RSP))

11

2021/C 202/04

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastāv vai ir ražoti no tām (D062417/04 – 2019/2828(RSP))

15

2021/C 202/05

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 un DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (D062827/02 – 2019/2829(RSP))

20

2021/C 202/06

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par ārvalstu iejaukšanos dalībvalstu un Eiropas demokrātiskajos procesos (2019/2810(RSP))

25

2021/C 202/07

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam un pašu resursiem: laiks attaisnot pilsoņu cerības (2019/2833(RSP))

31

2021/C 202/08

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par eurozonas nodarbinātības un sociālās politikas nostādnēm (2019/2111(INI))

35

Trešdiena, 2019. gada 23. oktobris

2021/C 202/09

Eiropas Parlamenta 2019. gada 23. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas regulai, ar ko attiecībā uz novērtējumu par augu aizsardzības līdzekļu ietekmi uz medus bitēm groza Regulu (ES) Nr. 546/2011 (D045385/06 – 2019/2776(RPS))

49

Ceturtdiena, 2019. gada 24. oktobris

2021/C 202/10

Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobra rezolūcija par LGBTI stāvokli Ugandā (2019/2879(RSP))

54

2021/C 202/11

Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobra rezolūcija par Ēģipti (2019/2880(RSP))

58

2021/C 202/12

Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobra rezolūcija par ierosināto jauno Indonēzijas kriminālkodeksu (2019/2881(RSP))

64

2021/C 202/13

Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 daļēji piešķir atļauju izmantot hroma trioksīdu (Cromomed S.A. un citi) (D063690/01 – 2019/2844(RSP))

Cromomed S.A.

68

2021/C 202/14

Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobra rezolūcija par Thomas Cook bankrota negatīvo ietekmi uz ES tūrismu (2019/2854(RSP))

Thomas Cook

73

2021/C 202/15

Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobra rezolūcija par pašreizējo stāvokli saistībā ar priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles (2016/0107(COD)), jeb publisku pārskatu sniegšanu par katru valsti (2019/2882(RSP))

78

2021/C 202/16

Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobra rezolūcija par Turcijas militārajām operācijām Sīrijas ziemeļaustrumos un to sekām (2019/2886(RSP))

80

2021/C 202/17

Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobra rezolūcija par pievienošanās sarunu ar Ziemeļmaķedoniju un Albāniju sākšanu (2019/2883(RSP))

86

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2019. gada 22. oktobris |
| 2021/C 202/18 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai par pasākumiem attiecībā uz Savienības vispārējā budžeta izpildi un finansēšanu 2020. gadā saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (12412/2019 – C9-0139/2019 – 2019/0186(APP)) | 90 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 22. oktobris

2021/C 202/18

Eiropas Parlamenta 2019. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai par pasākumiem attiecībā uz Savienības vispārējā budžeta izpildi un finansēšanu 2020. gadā saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (12412/2019 – C9-0139/2019 – 2019/0186(APP))

90

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2019. gada 10. oktobris |
| 2021/C 202/19 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam, ar ko apstiprina to, ka Eurojust slēdz Nolīgumu par sadarbību starp Eurojust un Serbiju (10334/2019 – C9-0041/2019 – 2019/0807(CNS)) | 91 |
| 2021/C 202/20 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2019. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projektu: saistību un maksājumu apropriāciju samazinājums saskaņā ar izdevumu vajadzību atjauninājumu un ieņēmumu (pašu resursi) atjauninājumu (11733/2019 – C9-0114/2019 – 2019/2037(BUD)) | 92 |
| 2021/C 202/21 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu (ES) 2019/276 attiecībā uz to summu pielāgojumiem no elastības instrumenta 2019. gadam, kas jāizmanto migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu gadījumā (COM(2019)0600 – C9-0029/2019 – 2019/2039(BUD)) | 107 |
| | Otrdiena, 2019. gada 22. oktobris |
| 2021/C 202/22 | P9_TA(2019)0034Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014-2020) (COM(2019)0397 – C9-0109/2019 – 2019/0180(COD))P9_TC1-COD(2019)0180Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) | 109 |
| 2021/C 202/23 | P9_TA(2019)0035Savienības kuģu zvejas atļaujas Apvienotās Karalistes ūdeņos un Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas darbības Savienības ūdeņos ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz Savienības kuģu zvejas atļaujām Apvienotās Karalistes ūdeņos un Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas darbībām Savienības ūdeņos groza Regulu (ES) 2017/2403 (COM(2019)0398 – C9-0110/2019 – 2019/0187(COD))P9_TC1-COD(2019)0187Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulu (ES) 2017/2403 attiecībā uz Savienības zvejas kuģu zvejas atļaujām Apvienotās Karalistes ūdeņos un Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas darbībām Savienības ūdeņos | 111 |
| 2021/C 202/24 | P9_TA(2019)0037Regulas (ES) 2019/501 un Regulas (ES) 2019/502 piemērošanas laikposmi ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2019/501 un Regulu (ES) 2019/502 attiecībā uz to piemērošanas periodiem (COM(2019)0396 – C9-0108/2019 – 2019/0179(COD))P9_TC1-COD(2019)0179Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulas (ES) 2019/501 un (ES) 2019/502 attiecībā uz to piemērošanas laikposmiem | 112 |
| | Trešdiena, 2019. gada 23. oktobris |
| 2021/C 202/25 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 23. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2020. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (11734/2019 – C9-0119/2019 – 2019/2028(BUD)) | 113 |
| | Ceturtdiena, 2019. gada 24. oktobris |
| 2021/C 202/26 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 groza, lai dalībvalstīm sniegtu finansiālu palīdzību, kas atvieglotu nopietnu finansiālo slogu, kuru tām rada Apvienotās Karalistes bezlīguma izstāšanās no Savienības (COM(2019)0399 – C9-0111/2019 – 2019/0183(COD)) | 123 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2019. gada 10. oktobris

2021/C 202/19

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam, ar ko apstiprina to, ka Eurojust slēdz Nolīgumu par sadarbību starp Eurojust un Serbiju (10334/2019 – C9-0041/2019 – 2019/0807(CNS))

Eurojust

Eurojust

91

2021/C 202/20

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2019. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projektu: saistību un maksājumu apropriāciju samazinājums saskaņā ar izdevumu vajadzību atjauninājumu un ieņēmumu (pašu resursi) atjauninājumu (11733/2019 – C9-0114/2019 – 2019/2037(BUD))

92

2021/C 202/21

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu (ES) 2019/276 attiecībā uz to summu pielāgojumiem no elastības instrumenta 2019. gadam, kas jāizmanto migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu gadījumā (COM(2019)0600 – C9-0029/2019 – 2019/2039(BUD))

107

Otrdiena, 2019. gada 22. oktobris

2021/C 202/22

P9_TA(2019)0034Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014-2020) (COM(2019)0397 – C9-0109/2019 – 2019/0180(COD))P9_TC1-COD(2019)0180Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020)

109

2021/C 202/23

P9_TA(2019)0035Savienības kuģu zvejas atļaujas Apvienotās Karalistes ūdeņos un Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas darbības Savienības ūdeņos ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz Savienības kuģu zvejas atļaujām Apvienotās Karalistes ūdeņos un Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas darbībām Savienības ūdeņos groza Regulu (ES) 2017/2403 (COM(2019)0398 – C9-0110/2019 – 2019/0187(COD))P9_TC1-COD(2019)0187Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulu (ES) 2017/2403 attiecībā uz Savienības zvejas kuģu zvejas atļaujām Apvienotās Karalistes ūdeņos un Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas darbībām Savienības ūdeņos

111

2021/C 202/24

P9_TA(2019)0037Regulas (ES) 2019/501 un Regulas (ES) 2019/502 piemērošanas laikposmi ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2019/501 un Regulu (ES) 2019/502 attiecībā uz to piemērošanas periodiem (COM(2019)0396 – C9-0108/2019 – 2019/0179(COD))P9_TC1-COD(2019)0179Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulas (ES) 2019/501 un (ES) 2019/502 attiecībā uz to piemērošanas laikposmiem

112

Trešdiena, 2019. gada 23. oktobris

2021/C 202/25

Eiropas Parlamenta 2019. gada 23. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2020. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (11734/2019 – C9-0119/2019 – 2019/2028(BUD))

113

Ceturtdiena, 2019. gada 24. oktobris

2021/C 202/26

Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 groza, lai dalībvalstīm sniegtu finansiālu palīdzību, kas atvieglotu nopietnu finansiālo slogu, kuru tām rada Apvienotās Karalistes bezlīguma izstāšanās no Savienības (COM(2019)0399 – C9-0111/2019 – 2019/0183(COD))

123

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

28.5.2021

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2019.–2020. GADA SESIJA

2019. gada 9. un 10. oktobra sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 145, 23.4.2021.

PIEŅEMTIE TEKSTI

2019. gada 21.–24. oktobra sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 157, 30.4.2021.

2019. gada 23. oktobrī pieņemtie teksti par 2017. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 333, 27.12.2019.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2019. gada 10. oktobris

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/2

---

P9_TA(2019)0026

Darbīgās vielas, tostarp flumioksazīns

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par Komisijas 2019. gada 7. maija Īstenošanas regulu (ES) 2019/707, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām alfa-cipermetrīnam, beflubutamīdam, benalaksilam, bentiavalikarbam, bifenazātam, boskalīdam, bromoksinilam, kaptānam, ciazofamīdam, desmedifamam, dimetoātam, dimetomorfam, diuronam, etefonam, etoksazolam, famoksadonam, fenamifosam, flumioksazīnam, fluoksastrobīnam, folpetam, foramsulfuronam, formetanātam, metalaksilam-M, metiokarbam, metribuzīnam, milbemektīnam, Paecilomyces lilacinus celmam 251, fenmedifāmam, fosmetam, pirimifosmetilam, propamokarbam, protiokonazolam, s-metolahloram un tebukonazolam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (2019/2825(RSP))

(2021/C 202/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 7. maija Īstenošanas regulu (ES) 2019/707, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām alfa-cipermetrīnam, beflubutamīdam, benalaksilam, bentiavalikarbam, bifenazātam, boskalīdam, bromoksinilam, kaptānam, ciazofamīdam, desmedifamam, dimetoātam, dimetomorfam, diuronam, etefonam, etoksazolam, famoksadonam, fenamifosam, flumioksazīnam, fluoksastrobīnam, folpetam, foramsulfuronam, formetanātam, metalaksilam-M, metiokarbam, metribuzīnam, milbemektīnam, Paecilomyces lilacinus celmam 251, fenmedifāmam, fosmetam, pirimifosmetilam, propamokarbam, protiokonazolam, s-metolahloram un tebukonazolam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 7. maija Īstenošanas regulu (ES) 2019/707, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām alfa-cipermetrīnam, beflubutamīdam, benalaksilam, bentiavalikarbam, bifenazātam, boskalīdam, bromoksinilam, kaptānam, ciazofamīdam, desmedifamam, dimetoātam, dimetomorfam, diuronam, etefonam, etoksazolam, famoksadonam, fenamifosam, flumioksazīnam, fluoksastrobīnam, folpetam, foramsulfuronam, formetanātam, metalaksilam-M, metiokarbam, metribuzīnam, milbemektīnam, Paecilomyces lilacinus celmam 251, fenmedifāmam, fosmetam, pirimifosmetilam, propamokarbam, protiokonazolam, s-metolahloram un tebukonazolam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (2), un jo īpaši tās 21. pantu un 17. panta pirmo daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (2), un jo īpaši tās 21. pantu un 17. panta pirmo daļu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 11. marta Īstenošanas regulu (ES) 2015/408 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū 80. panta 7. punkta īstenošanu un aizstājamo vielu saraksta izveidošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 11. marta Īstenošanas regulu (ES) 2015/408 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū 80. panta 7. punkta īstenošanu un aizstājamo vielu saraksta izveidošanu (3),

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4),

| — | ņemot vērā 2018. gada 13. septembra rezolūciju par augu aizsardzības līdzekļu regulas (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 13. septembra rezolūciju par augu aizsardzības līdzekļu regulas (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā ar Komisijas Direktīvu 2002/81/EK (6) flumioksazīns 2003. gada 1. janvārī tika iekļauts Padomes Direktīvas 91/414/EEK (7) I pielikumā un tiek uzskatīts par apstiprinātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar Komisijas Direktīvu 2002/81/EK (6) flumioksazīns 2003. gada 1. janvārī tika iekļauts Padomes Direktīvas 91/414/EEK (7) I pielikumā un tiek uzskatīts par apstiprinātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009;

| B. | tā kā flumioksazīna apstiprinājuma atjaunošanas procedūra saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012 (8) tiek īstenota kopš 2010. gada (9), un attiecīgais pieteikums ir iesniegts saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 1141/2010 (10) 4. pantu; |
| --- | --- |

B.

tā kā flumioksazīna apstiprinājuma atjaunošanas procedūra saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012 (8) tiek īstenota kopš 2010. gada (9), un attiecīgais pieteikums ir iesniegts saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 1141/2010 (10) 4. pantu;

| C. | tā kā darbīgās vielas flumioksazīna apstiprinājuma periods jau ir pagarināts par pieciem gadiem ar Komisijas Direktīvu 2010/77/ES (11) un kopš 2015. gada — katru gadu par vienu gadu ar Komisijas Īstenošanas regulām (ES) 2015/1885 (12), (ES) 2016/549 (13), (ES) 2017/841 (14), (ES) 2018/917 (15), un tagad tas vēlreiz ir pagarināts ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/707, ar kuru apstiprinājuma periods ir pagarināts līdz 2020. gada 30. jūnijam; |
| --- | --- |

C.

tā kā darbīgās vielas flumioksazīna apstiprinājuma periods jau ir pagarināts par pieciem gadiem ar Komisijas Direktīvu 2010/77/ES (11) un kopš 2015. gada — katru gadu par vienu gadu ar Komisijas Īstenošanas regulām (ES) 2015/1885 (12), (ES) 2016/549 (13), (ES) 2017/841 (14), (ES) 2018/917 (15), un tagad tas vēlreiz ir pagarināts ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/707, ar kuru apstiprinājuma periods ir pagarināts līdz 2020. gada 30. jūnijam;

| D. | tā kā Komisija nav sniegusi paskaidrojumus par pagarināšanas iemesliem, izņemot šādu norādi: “Ņemot vērā to, ka no pieteikumu iesniedzējiem neatkarīgu iemeslu dēļ vielu novērtēšana ir aizkavējusies, minēto darbīgo vielu apstiprinājuma periodi, visdrīzāk, beigsies, pirms tiks pieņemts lēmums par to atjaunošanu.”; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija nav sniegusi paskaidrojumus par pagarināšanas iemesliem, izņemot šādu norādi: “Ņemot vērā to, ka no pieteikumu iesniedzējiem neatkarīgu iemeslu dēļ vielu novērtēšana ir aizkavējusies, minēto darbīgo vielu apstiprinājuma periodi, visdrīzāk, beigsies, pirms tiks pieņemts lēmums par to atjaunošanu.”;

| E. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 mērķis ir nodrošināt cilvēku un dzīvnieku veselības un vides augsta līmeņa aizsardzību, vienlaikus saglabājot Savienības lauksaimniecības konkurētspēju; tā kā īpaša uzmanība būtu jāpievērš iedzīvotāju neaizsargātāko grupu, tostarp grūtnieču, zīdaiņu un bērnu, aizsardzībai; |
| --- | --- |

E.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 mērķis ir nodrošināt cilvēku un dzīvnieku veselības un vides augsta līmeņa aizsardzību, vienlaikus saglabājot Savienības lauksaimniecības konkurētspēju; tā kā īpaša uzmanība būtu jāpievērš iedzīvotāju neaizsargātāko grupu, tostarp grūtnieču, zīdaiņu un bērnu, aizsardzībai;

| F. | tā kā būtu jāpiemēro piesardzības princips un tā kā Regulā (EK) Nr. 1107/2009 ir norādīts, ka vielas būtu jāiekļauj augu aizsardzības līdzekļos tikai tad, ja ir pierādīts to nozīmīgums augkopībā un nav paredzama to kaitīga ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību vai nevēlama iedarbība uz vidi; |
| --- | --- |

F.

tā kā būtu jāpiemēro piesardzības princips un tā kā Regulā (EK) Nr. 1107/2009 ir norādīts, ka vielas būtu jāiekļauj augu aizsardzības līdzekļos tikai tad, ja ir pierādīts to nozīmīgums augkopībā un nav paredzama to kaitīga ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību vai nevēlama iedarbība uz vidi;

| G. | tā kā Regulā (EK) Nr. 1107/2009 ir noteikts, ka drošuma interesēs darbīgo vielu apstiprinājuma perioda ilgums būtu jāierobežo; tā kā apstiprinājuma periodam vajadzētu būt proporcionālam iespējamajiem riskiem, kas saistīti ar šādu vielu lietošanu, taču šīs proporcionalitātes acīmredzami trūkst; |
| --- | --- |

G.

tā kā Regulā (EK) Nr. 1107/2009 ir noteikts, ka drošuma interesēs darbīgo vielu apstiprinājuma perioda ilgums būtu jāierobežo; tā kā apstiprinājuma periodam vajadzētu būt proporcionālam iespējamajiem riskiem, kas saistīti ar šādu vielu lietošanu, taču šīs proporcionalitātes acīmredzami trūkst;

| H. | tā kā flumioksazīns 16 gados kopš tā kā darbīgās vielas apstiprināšanas ir atzīts un klasificēts par reproduktīvajai sistēmai toksisku 1.B kategorijas vielu un iespējamu endokrīno disruptoru, taču minētajā laikposmā tā apstiprinājums nav pārskatīts vai atcelts; |
| --- | --- |

H.

tā kā flumioksazīns 16 gados kopš tā kā darbīgās vielas apstiprināšanas ir atzīts un klasificēts par reproduktīvajai sistēmai toksisku 1.B kategorijas vielu un iespējamu endokrīno disruptoru, taču minētajā laikposmā tā apstiprinājums nav pārskatīts vai atcelts;

| I. | tā kā gadījumā, ja ir konstatēta kaitīga ietekme uz veselību, bet attiecībā uz zinātnes atziņām joprojām pastāv nenoteiktība, Komisijai un dalībvalstīm ir iespēja un pienākums rīkoties saskaņā ar piesardzības principu, pieņemot riska pārvaldības pagaidu pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu cilvēku veselības augsta līmeņa aizsardzību; |
| --- | --- |

I.

tā kā gadījumā, ja ir konstatēta kaitīga ietekme uz veselību, bet attiecībā uz zinātnes atziņām joprojām pastāv nenoteiktība, Komisijai un dalībvalstīm ir iespēja un pienākums rīkoties saskaņā ar piesardzības principu, pieņemot riska pārvaldības pagaidu pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu cilvēku veselības augsta līmeņa aizsardzību;

| J. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 21. pantā ir paredzēts, ka Komisija var jebkurā brīdī pārskatīt darbīgās vielas apstiprinājumu, jo īpaši tad, ja, ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, tā uzskata, ka ir norādes, ka viela vairs neatbilst 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem, un tā kā šī pārskatīšana var novest pie vielas apstiprinājuma atsaukšanas vai grozīšanas; |
| --- | --- |

J.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 21. pantā ir paredzēts, ka Komisija var jebkurā brīdī pārskatīt darbīgās vielas apstiprinājumu, jo īpaši tad, ja, ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, tā uzskata, ka ir norādes, ka viela vairs neatbilst 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem, un tā kā šī pārskatīšana var novest pie vielas apstiprinājuma atsaukšanas vai grozīšanas;

Reproduktīvajai sistēmai toksiskas 1.B kategorijas vielas un endokrīnās sistēmas darbības traucējumus izraisošas vielas

| K. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1272/2008 (16) paredzēto saskaņoto klasifikāciju flumioksazīns ir reproduktīvajai sistēmai toksiska 1.B kategorijas viela, ļoti toksisks ūdens organismiem un ļoti toksisks ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām; |
| --- | --- |

K.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1272/2008 (16) paredzēto saskaņoto klasifikāciju flumioksazīns ir reproduktīvajai sistēmai toksiska 1.B kategorijas viela, ļoti toksisks ūdens organismiem un ļoti toksisks ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām;

| L. | tā kā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde jau 2014. gadā un pēc tam 2017. un 2018. gadā secināja, ka pastāv nopietnas bažas par flumioksazīna iedarbību, jo flumioksazīns ir klasificēts reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu 1.B kategorijā, un arī par to, ka flumioksazīna potenciālās endokrīni disruptīvās īpašības ir jautājums, par ko nav panākta galīga vienošanās un kas rada nopietnas bažas; |
| --- | --- |

L.

tā kā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde jau 2014. gadā un pēc tam 2017. un 2018. gadā secināja, ka pastāv nopietnas bažas par flumioksazīna iedarbību, jo flumioksazīns ir klasificēts reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu 1.B kategorijā, un arī par to, ka flumioksazīna potenciālās endokrīni disruptīvās īpašības ir jautājums, par ko nav panākta galīga vienošanās un kas rada nopietnas bažas;

| M. | tā kā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/408 flumioksazīns 2015. gadā tika iekļauts aizstājamo vielu sarakstā, jo tas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 ir klasificēts vai būtu jāklasificē reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu 1.A vai 1.B kategorijā; |
| --- | --- |

M.

tā kā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/408 flumioksazīns 2015. gadā tika iekļauts aizstājamo vielu sarakstā, jo tas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 ir klasificēts vai būtu jāklasificē reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu 1.A vai 1.B kategorijā;

| N. | tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.4. punktu darbīgās vielas nevar apstiprināt, ja tās ir reproduktīvajai sistēmai toksiskas 1.B kategorijas vielas, izņemot gadījumus, kad, pamatojoties uz dokumentētiem pierādījumiem, kas ietverti pieteikumā, darbīgā viela ir vajadzīga, lai novērstu nopietnu apdraudējumu augu veselībai, ko nevar ierobežot ar citiem pieejamiem līdzekļiem, tostarp neķīmiskām metodēm, un šādos gadījumos ir jāveic riska mazināšanas pasākumi, lai nodrošinātu, ka vielas iedarbība uz cilvēkiem un vidi ir samazināta līdz minimumam; |
| --- | --- |

N.

tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.4. punktu darbīgās vielas nevar apstiprināt, ja tās ir reproduktīvajai sistēmai toksiskas 1.B kategorijas vielas, izņemot gadījumus, kad, pamatojoties uz dokumentētiem pierādījumiem, kas ietverti pieteikumā, darbīgā viela ir vajadzīga, lai novērstu nopietnu apdraudējumu augu veselībai, ko nevar ierobežot ar citiem pieejamiem līdzekļiem, tostarp neķīmiskām metodēm, un šādos gadījumos ir jāveic riska mazināšanas pasākumi, lai nodrošinātu, ka vielas iedarbība uz cilvēkiem un vidi ir samazināta līdz minimumam;

| O. | tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.5. punktu darbīgās vielas nevar apstiprināt, ja tiek uzskatīts, ka tām piemīt īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un var izraisīt nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka veselību, ja vien cilvēku saskarsme ar šā augu aizsardzības līdzekļa darbīgo vielu, aizsargvielu vai sinerģistu reālos piedāvātajos apstākļos ir nebūtiska, t. i., līdzekli lieto slēgtās sistēmās vai citos apstākļos, kas nepieļauj kontaktu ar cilvēkiem, un ja attiecīgās darbīgās vielas, aizsargvielas vai sinerģista atliekas pārtikā vai barībā nepārsniedz sākotnējo vērtību, kas noteikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu (17); |
| --- | --- |

O.

tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.5. punktu darbīgās vielas nevar apstiprināt, ja tiek uzskatīts, ka tām piemīt īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un var izraisīt nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka veselību, ja vien cilvēku saskarsme ar šā augu aizsardzības līdzekļa darbīgo vielu, aizsargvielu vai sinerģistu reālos piedāvātajos apstākļos ir nebūtiska, t. i., līdzekli lieto slēgtās sistēmās vai citos apstākļos, kas nepieļauj kontaktu ar cilvēkiem, un ja attiecīgās darbīgās vielas, aizsargvielas vai sinerģista atliekas pārtikā vai barībā nepārsniedz sākotnējo vērtību, kas noteikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu (17);

| P. | tā kā flumioksazīnam ir augsts biokoncentrācijas risks, tas ir ļoti toksisks aļģēm un ūdensaugiem un ir mēreni toksisks sliekām, medus bitēm, zivīm un ūdens bezmugurkaulniekiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā flumioksazīnam ir augsts biokoncentrācijas risks, tas ir ļoti toksisks aļģēm un ūdensaugiem un ir mēreni toksisks sliekām, medus bitēm, zivīm un ūdens bezmugurkaulniekiem;

| Q. | tā kā ir nepieņemami, ka viela, par ko ir zināms, ka tā atbilst tādu darbīgo vielu izslēgšanas kritērijiem, kuras ir mutagēnas, kancerogēnas un/vai reproduktīvajai sistēmai toksiskas vai kurām īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, un kuras ir paredzētas cilvēku un vides veselības aizsardzībai, joprojām ir atļauta lietošanai Savienībā, tādējādi apdraudot sabiedrības un vides veselību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ir nepieņemami, ka viela, par ko ir zināms, ka tā atbilst tādu darbīgo vielu izslēgšanas kritērijiem, kuras ir mutagēnas, kancerogēnas un/vai reproduktīvajai sistēmai toksiskas vai kurām īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, un kuras ir paredzētas cilvēku un vides veselības aizsardzībai, joprojām ir atļauta lietošanai Savienībā, tādējādi apdraudot sabiedrības un vides veselību;

| R. | tā kā pieteikumu iesniedzēji Komisijas darba metodēs iestrādāto automātisko sistēmu var izmantot sev par labu, lai nodrošinātu darbīgo vielu apstiprinājuma perioda tūlītēju pagarināšanu, ja nav pabeigta atkārtota riska novērtēšana, un viņi ar nodomu paildzina atkārtotās novērtēšanas procesu, sniedzot nepilnīgus datus un pieprasot lielākas atkāpes un īpašus nosacījumus, kas rada nepieņemamu risku videi un cilvēku veselībai, jo šīs bīstamās vielas iedarbība pieteikuma izskatīšanas laikā turpinās; |
| --- | --- |

R.

tā kā pieteikumu iesniedzēji Komisijas darba metodēs iestrādāto automātisko sistēmu var izmantot sev par labu, lai nodrošinātu darbīgo vielu apstiprinājuma perioda tūlītēju pagarināšanu, ja nav pabeigta atkārtota riska novērtēšana, un viņi ar nodomu paildzina atkārtotās novērtēšanas procesu, sniedzot nepilnīgus datus un pieprasot lielākas atkāpes un īpašus nosacījumus, kas rada nepieņemamu risku videi un cilvēku veselībai, jo šīs bīstamās vielas iedarbība pieteikuma izskatīšanas laikā turpinās;

| S. | tā kā Parlaments 2018. gada 13. septembra rezolūcijā par augu aizsardzības līdzekļu regulas īstenošanu (EK) Nr. 1107/2009 aicināja Komisiju un dalībvalstis “nodrošināt, ka apstiprinājuma laikposma pagarināšana uz procedūras laiku, kas paredzēta Regulas 17. pantā, netiks izmantota aktīvām vielām, kas ir mutagēnas, kancerogēnas, reproduktīvajai funkcijai toksiskas un tādējādi ietilpst 1.A vai 1.B kategorijā, vai aktīvām vielām, kuras izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un ir kaitīgas cilvēku un dzīvnieku veselībai, kā tas konstatēts attiecībā uz tādām vielām kā flumioksazīns, tiakloprīds, hlortolurons un dimoksistrobīns”; |
| --- | --- |

S.

tā kā Parlaments 2018. gada 13. septembra rezolūcijā par augu aizsardzības līdzekļu regulas īstenošanu (EK) Nr. 1107/2009 aicināja Komisiju un dalībvalstis “nodrošināt, ka apstiprinājuma laikposma pagarināšana uz procedūras laiku, kas paredzēta Regulas 17. pantā, netiks izmantota aktīvām vielām, kas ir mutagēnas, kancerogēnas, reproduktīvajai funkcijai toksiskas un tādējādi ietilpst 1.A vai 1.B kategorijā, vai aktīvām vielām, kuras izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un ir kaitīgas cilvēku un dzīvnieku veselībai, kā tas konstatēts attiecībā uz tādām vielām kā flumioksazīns, tiakloprīds, hlortolurons un dimoksistrobīns”;

| T. | tā kā Nīderlandes parlaments ir paudis bažas par šiem pagarinājumiem un pieprasa izbeigt tādu vielu apstiprinājuma pagarināšanu, par kurām ir zināms, ka tās rada būtisku apdraudējumu bioloģiskajai daudzveidībai (jo īpaši bitēm un kamenēm), vai kuras ir kancerogēnas, mutagēnas, izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un/vai ir toksiskas reproduktīvajai sistēmai (18), |
| --- | --- |

T.

tā kā Nīderlandes parlaments ir paudis bažas par šiem pagarinājumiem un pieprasa izbeigt tādu vielu apstiprinājuma pagarināšanu, par kurām ir zināms, ka tās rada būtisku apdraudējumu bioloģiskajai daudzveidībai (jo īpaši bitēm un kamenēm), vai kuras ir kancerogēnas, mutagēnas, izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un/vai ir toksiskas reproduktīvajai sistēmai (18),

| 1. | uzskata, ka Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/707 pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1107/2009 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2019/707 netiek ņemts vērā piesardzības princips; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka lēmums pagarināt flumioksazīna apstiprinājuma piemērošanas periodu neatbilst Regulā (EK) Nr. 1107/2009 noteiktajiem nekaitīguma kritērijiem un nav pamatots nedz ar pierādījumiem, ka šo vielu var droši izmantot, nedz ar pierādītu steidzamu vajadzību izmantot darbīgo vielu flumioksazīnu pārtikas ražošanā Savienībā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju atsaukt Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/707 un iesniegt komitejai jaunu projektu, kurā ņemti vērā zinātniskie pierādījumi par visu attiecīgo vielu, jo īpaši flumioksazīna, kaitīgajām īpašībām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju iesniegt īstenošanas regulu projektus tikai par tādu vielu apstiprinājuma periodu pagarināšanu, kuru sakarā, ņemot vērā pašreizējās zinātnes atziņas, ir sagaidāms, ka nebūs jānāk klajā ar Komisijas priekšlikumu par apstiprinājuma neatjaunošanu attiecīgajai darbīgajai vielai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju anulēt apstiprinājumus vielām, par kurām pastāv pierādījumi vai pamatotas šaubas, ka tās neatbilst Regulā (EK) Nr. 1107/2009 noteiktajiem drošuma kritērijiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina dalībvalstis nodrošināt pienācīgu un savlaicīgu to darbīgo vielu apstiprinājuma atkārtotu novērtēšanu, attiecībā uz kurām tās ir datu sniedzējas dalībvalstis, un nodrošināt, lai pēc iespējas drīz tiktu efektīvi novērsti pašreizējie kavējumi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OV L 120, 8.5.2019., 16. lpp.

(2)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

(3)  OV L 67, 12.3.2015., 18. lpp.

(4)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0356.

(6)  Komisijas Direktīva 2002/81/EK (2002. gada 10. oktobris), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai iekļautu tajā flumioksazīnu kā aktīvu vielu (OV L 276, 12.10.2002., 28. lpp.).

(7)  Padomes Direktīva 91/414/EEK (1991. gada 15. jūlijs) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

(8)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012 (2012. gada 18. septembris), ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).

(9)  OV L 293, 11.11.2010., 48. lpp.

(10)  Komisijas Regula (ES) Nr. 1141/2010 (2010. gada 7. decembris), ar ko nosaka procedūru, ar kuru Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā atkārtoti iekļauj aktīvo vielu otro grupu, un izveido šo vielu sarakstu (OV L 322, 8.12.2010., 10. lpp.).

(11)  Komisijas Direktīva 2010/77/ES (2010. gada 10. novembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK attiecībā uz termiņu, līdz kuram konkrētas darbīgās vielas paliek iekļautas I pielikumā (OV L 293, 11.11.2010., 48. lpp.).

(12)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1885 (2015. gada 20. oktobris), ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 groza attiecībā uz apstiprinājuma perioda pagarināšanu darbīgajām vielām 2,4-D, acibenzolar-S-metilam, amitrolam, bentazonam, cihalofopbutilam, dikvatam, DPX KE 459 (flupirsulfuronmetils), esfenvalerātam, famoksadonam, flumioksazīnam, glifosātam, iprovalikarbam, izoproturonam, lambda-cihalotrīnam, metalaksilam-M, metsulfuronmetilam, pikolinafēnam, pimetrozīnam, piraflufēnetilam, prosulfuronam, tiabendazolam, tifensulfuron-metilam un triasulfuronam (OV L 276, 21.10.2015., 48. lpp.).

(13)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/549 (2016. gada 8. aprīlis), ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 groza attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām bentazonam, cihalofopbutilam, dikvatam, famoksadonam, flumioksazīnam, DPX KE 459 (flupirsulfuronmetilam), metalaksilam-M, pikolinafēnam, prosulfuronam, pimetrozīnam, tiabendazolam un tifensulfuron-metilam (OV L 95, 9.4.2016., 4. lpp.).

(14)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/841 (2017. gada 17. maijā), ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 groza attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām alfa cipermetrīnam, Ampelomyces quisqualis celmam AQ 10, benalaksilam, bentazonam, bifenazātam, bromoksinilam, karfentrazonetilam, hlorprofāmam, ciazofamīdam, desmedifamam, dikvatam, DPX KE 459 (flupirsulfuronmetilam), etoksazolam, famoksadonam, fenamidonam, flumioksazīnam, foramsulfuronam, Gliocladium catenulatum celmam J1446, imazamoksam, imazosulfuronam, izoksaflutolam, laminarīnam, metalaksilam-M, metoksifenozīdam, milbemektīnam, oksasulfuronam, pendimetalīnam, fenmedifāmam, pimetrozīnam, S-metolahloram un trifloksistrobīnam (OV L 125, 18.5.2017., 12. lpp.).

(15)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/917 (2018. gada 27. jūnijs), ar ko attiecībā uz apstiprinājuma perioda pagarināšanu darbīgajām vielām alfa-cipermetrīnam, beflubutamīdam, benalaksilam, bentiavalikarbam, bifenazātam, boskalīdam, bromoksinilam, kaptānam, karvonam, hlorprofāmam, ciazofamīdam, desmedifamam, dimetoātam, dimetomorfam, dikvatam, etefonam, etoprofosam, etoksazolam, famoksadonam, fenamidonam, fenamifosam, flumioksazīnam, fluoksastrobīnam, folpetam, foramsulfuronam, formetanātam, Gliocladium catenulatum celmam J1446, izoksaflutolam, metalaksilam-M, metiokarbam, metoksifenozīdam, metribuzīnam, milbemektīnam, oksasulfuronam, Paecilomyces lilacinus celmam 251, fenmedifāmam, fosmetam, pirimifosmetilam, propamokarbam, protiokonazolam, pimetrozīnam un S-metolahloram groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 163, 28.6.2018., 13. lpp.).

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

(18)  TK 21501–32 Nr. 1176.

---

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/7

---

P9_TA(2019)0027

Darbīgās vielas, tostarp hlortolurons

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas regulai, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām amidosulfuronam, beta-ciflutrīnam, bifenoksam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflubenzuronam, diflufenikānam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, piklorāmam, prosulfokarbam, piriproksifēnam, tiofanātmetilam, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (D062951/02 – 2019/2826(RSP))

(2021/C 202/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas regulai, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām amidosulfuronam, beta-ciflutrīnam, bifenoksam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflubenzuronam, diflufenikānam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, piklorāmam, prosulfokarbam, piriproksifēnam, tiofanātmetilam, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (D062951/02, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas regulai, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām amidosulfuronam, beta-ciflutrīnam, bifenoksam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflubenzuronam, diflufenikānam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, piklorāmam, prosulfokarbam, piriproksifēnam, tiofanātmetilam, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (D062951/02,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 21. pantu un 17. panta pirmo daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 21. pantu un 17. panta pirmo daļu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 11. marta Īstenošanas regulu (ES) 2015/408 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū 80. panta 7. punkta īstenošanu un aizstājamo vielu saraksta izveidošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 11. marta Īstenošanas regulu (ES) 2015/408 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū 80. panta 7. punkta īstenošanu un aizstājamo vielu saraksta izveidošanu (2),

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (3),

| — | ņemot vērā 2018. gada 13. septembra rezolūciju par augu aizsardzības līdzekļu regulas (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 13. septembra rezolūciju par augu aizsardzības līdzekļu regulas (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā ar Komisijas Direktīvu 2005/53/EK (5) hlortolurons 2006. gada 1. martā tika iekļauts Padomes Direktīvas 91/414/EEK (6) I pielikumā un tiek uzskatīts par apstiprinātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar Komisijas Direktīvu 2005/53/EK (5) hlortolurons 2006. gada 1. martā tika iekļauts Padomes Direktīvas 91/414/EEK (6) I pielikumā un tiek uzskatīts par apstiprinātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009;

| B. | tā kā hlortolurona apstiprinājuma atjaunošanas procedūra saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012 (7) tiek īstenota kopš 2010. gada; |
| --- | --- |

B.

tā kā hlortolurona apstiprinājuma atjaunošanas procedūra saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012 (7) tiek īstenota kopš 2010. gada;

| C. | tā kā darbīgās vielas hlortolurona apstiprinājuma termiņš jau par vienu gadu ir pagarināts ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 533/2013 (8), pēc tam par vienu gadu — ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/1511 (9), vēl par vienu gadu — ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1262 (10) un tagad vēl par vienu gadu — ar šo Komisijas īstenošanas regulas projektu, ar ko apstiprinājuma periods tiktu pagarināts līdz 2020. gada 31. oktobrim; |
| --- | --- |

C.

tā kā darbīgās vielas hlortolurona apstiprinājuma termiņš jau par vienu gadu ir pagarināts ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 533/2013 (8), pēc tam par vienu gadu — ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/1511 (9), vēl par vienu gadu — ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1262 (10) un tagad vēl par vienu gadu — ar šo Komisijas īstenošanas regulas projektu, ar ko apstiprinājuma periods tiktu pagarināts līdz 2020. gada 31. oktobrim;

| D. | tā kā Komisija nav sniegusi paskaidrojumus par pagarināšanas iemesliem, izņemot šādu norādi: “Ņemot vērā to, ka no pieteikumu iesniedzējiem neatkarīgu iemeslu dēļ vielu novērtēšana ir aizkavējusies, minēto darbīgo vielu apstiprinājuma periodi, visdrīzāk, beigsies, pirms tiks pieņemts lēmums par to atjaunošanu.”; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija nav sniegusi paskaidrojumus par pagarināšanas iemesliem, izņemot šādu norādi: “Ņemot vērā to, ka no pieteikumu iesniedzējiem neatkarīgu iemeslu dēļ vielu novērtēšana ir aizkavējusies, minēto darbīgo vielu apstiprinājuma periodi, visdrīzāk, beigsies, pirms tiks pieņemts lēmums par to atjaunošanu.”;

| E. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 mērķis ir nodrošināt cilvēku un dzīvnieku veselības un vides augsta līmeņa aizsardzību, vienlaikus saglabājot Savienības lauksaimniecības konkurētspēju; tā kā īpaša uzmanība būtu jāpievērš iedzīvotāju neaizsargātāko grupu, tostarp grūtnieču, zīdaiņu un bērnu, aizsardzībai; |
| --- | --- |

E.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 mērķis ir nodrošināt cilvēku un dzīvnieku veselības un vides augsta līmeņa aizsardzību, vienlaikus saglabājot Savienības lauksaimniecības konkurētspēju; tā kā īpaša uzmanība būtu jāpievērš iedzīvotāju neaizsargātāko grupu, tostarp grūtnieču, zīdaiņu un bērnu, aizsardzībai;

| F. | tā kā būtu jāpiemēro piesardzības princips un tā kā Regulā (EK) Nr. 1107/2009 ir norādīts, ka vielas būtu jāiekļauj augu aizsardzības līdzekļos tikai tad, ja ir pierādīts to nozīmīgums augkopībā un nav paredzama to kaitīga ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību vai nevēlama iedarbība uz vidi; |
| --- | --- |

F.

tā kā būtu jāpiemēro piesardzības princips un tā kā Regulā (EK) Nr. 1107/2009 ir norādīts, ka vielas būtu jāiekļauj augu aizsardzības līdzekļos tikai tad, ja ir pierādīts to nozīmīgums augkopībā un nav paredzama to kaitīga ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību vai nevēlama iedarbība uz vidi;

| G. | tā kā Regulā (EK) Nr. 1107/2009 ir noteikts, ka drošuma interesēs darbīgo vielu apstiprinājuma perioda ilgums būtu jāierobežo; tā kā apstiprinājuma periodam vajadzētu būt proporcionālam iespējamajiem riskiem, kas saistīti ar šādu vielu lietošanu, taču minētajā gadījumā ir skaidri redzams, ka nav šādas proporcionalitātes; |
| --- | --- |

G.

tā kā Regulā (EK) Nr. 1107/2009 ir noteikts, ka drošuma interesēs darbīgo vielu apstiprinājuma perioda ilgums būtu jāierobežo; tā kā apstiprinājuma periodam vajadzētu būt proporcionālam iespējamajiem riskiem, kas saistīti ar šādu vielu lietošanu, taču minētajā gadījumā ir skaidri redzams, ka nav šādas proporcionalitātes;

| H. | tā kā hlortolurons 13 gados kopš tā kā darbīgās vielas apstiprināšanas ir atzīts par varbūtēju endokrīno disruptoru, tomēr minētajā laikposmā tā apstiprinājums nav pārskatīts vai anulēts; |
| --- | --- |

H.

tā kā hlortolurons 13 gados kopš tā kā darbīgās vielas apstiprināšanas ir atzīts par varbūtēju endokrīno disruptoru, tomēr minētajā laikposmā tā apstiprinājums nav pārskatīts vai anulēts;

| I. | tā kā gadījumā, ja ir konstatēta kaitīga ietekme uz veselību, bet attiecībā uz zinātnes atziņām joprojām pastāv nenoteiktība, Komisijai un dalībvalstīm ir iespēja un pienākums rīkoties saskaņā ar piesardzības principu, pieņemot riska pārvaldības pagaidu pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu cilvēku veselības augsta līmeņa aizsardzību; |
| --- | --- |

I.

tā kā gadījumā, ja ir konstatēta kaitīga ietekme uz veselību, bet attiecībā uz zinātnes atziņām joprojām pastāv nenoteiktība, Komisijai un dalībvalstīm ir iespēja un pienākums rīkoties saskaņā ar piesardzības principu, pieņemot riska pārvaldības pagaidu pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu cilvēku veselības augsta līmeņa aizsardzību;

| J. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 21. pantā ir paredzēts, ka Komisija var jebkurā brīdī pārskatīt darbīgās vielas apstiprinājumu, jo īpaši tad, ja, ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, tā uzskata, ka ir norādes, ka viela vairs neatbilst 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem, un tā kā šī pārskatīšana var novest pie vielas apstiprinājuma atsaukšanas vai grozīšanas; |
| --- | --- |

J.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 21. pantā ir paredzēts, ka Komisija var jebkurā brīdī pārskatīt darbīgās vielas apstiprinājumu, jo īpaši tad, ja, ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, tā uzskata, ka ir norādes, ka viela vairs neatbilst 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem, un tā kā šī pārskatīšana var novest pie vielas apstiprinājuma atsaukšanas vai grozīšanas;

Īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus

| K. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1272/2008 (11) paredzēto saskaņoto klasifikāciju hlortolurons ir reproduktīvajai sistēmai toksiska 1.B kategorijas viela, ļoti toksisks ūdens organismiem un ļoti toksisks ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām; |
| --- | --- |

K.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1272/2008 (11) paredzēto saskaņoto klasifikāciju hlortolurons ir reproduktīvajai sistēmai toksiska 1.B kategorijas viela, ļoti toksisks ūdens organismiem un ļoti toksisks ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām;

| L. | tā kā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/408 hlortolurons 2015. gadā tika iekļauts aizstājamo vielu sarakstā, jo uzskatāms, ka tam piemīt īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un var nelabvēlīgi ietekmēt cilvēkus, un tā kā tas atbilst kritērijiem, kuriem atbilstīgi tas uzskatāms par noturīgu un toksisku vielu; |
| --- | --- |

L.

tā kā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/408 hlortolurons 2015. gadā tika iekļauts aizstājamo vielu sarakstā, jo uzskatāms, ka tam piemīt īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un var nelabvēlīgi ietekmēt cilvēkus, un tā kā tas atbilst kritērijiem, kuriem atbilstīgi tas uzskatāms par noturīgu un toksisku vielu;

| M. | tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.5. punktu darbīgās vielas nevar apstiprināt, ja tiek uzskatīts, ka tām piemīt endokrīno sistēmu noārdošas īpašības, kas var izraisīt nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēkiem, ja vien cilvēku saskarsme ar šā augu aizsardzības līdzekļa darbīgo vielu, aizsargvielu vai sinerģistu reālos piedāvātajos apstākļos ir nebūtiska, t. i., līdzekli lieto slēgtās sistēmās vai citos apstākļos, kas nepieļauj kontaktu ar cilvēkiem, un ja attiecīgās darbīgās vielas, aizsargvielas vai sinerģista atliekas pārtikā vai barībā nepārsniedz sākotnējo vērtību, kas noteikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 (12) 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

M.

tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.5. punktu darbīgās vielas nevar apstiprināt, ja tiek uzskatīts, ka tām piemīt endokrīno sistēmu noārdošas īpašības, kas var izraisīt nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēkiem, ja vien cilvēku saskarsme ar šā augu aizsardzības līdzekļa darbīgo vielu, aizsargvielu vai sinerģistu reālos piedāvātajos apstākļos ir nebūtiska, t. i., līdzekli lieto slēgtās sistēmās vai citos apstākļos, kas nepieļauj kontaktu ar cilvēkiem, un ja attiecīgās darbīgās vielas, aizsargvielas vai sinerģista atliekas pārtikā vai barībā nepārsniedz sākotnējo vērtību, kas noteikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 (12) 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu;

| N. | tā kā ir nepieņemami, ka viela, par ko ir zināms, ka tā atbilst tādu darbīgo vielu izslēgšanas kritērijiem, kuras ir mutagēnas, kancerogēnas, reproduktīvajai sistēmai toksiskas vai kurām ir īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, un kuras ir paredzētas cilvēku un vides veselības aizsardzībai, joprojām ir atļauta lietošanai Savienībā, tādējādi apdraudot sabiedrības un vides veselību; |
| --- | --- |

N.

tā kā ir nepieņemami, ka viela, par ko ir zināms, ka tā atbilst tādu darbīgo vielu izslēgšanas kritērijiem, kuras ir mutagēnas, kancerogēnas, reproduktīvajai sistēmai toksiskas vai kurām ir īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, un kuras ir paredzētas cilvēku un vides veselības aizsardzībai, joprojām ir atļauta lietošanai Savienībā, tādējādi apdraudot sabiedrības un vides veselību;

| O. | tā kā pieteikumu iesniedzēji var sev par labu izmantot Komisijas darba metodēs iestrādāto automātisko sistēmu, ar ko darbīgo vielu apstiprinājuma periodi tiek tūlīt pagarināti, ja nav pabeigta atkārtota riska novērtēšana, un viņi ar nodomu paildzina atkārtotās novērtēšanas procesu, sniedzot nepilnīgus datus un pieprasot lielākas atkāpes un īpašus nosacījumus, kas rada nepieņemamu risku videi un cilvēku veselībai, jo šīs bīstamās vielas iedarbība pieteikuma izskatīšanas laikā turpinās; |
| --- | --- |

O.

tā kā pieteikumu iesniedzēji var sev par labu izmantot Komisijas darba metodēs iestrādāto automātisko sistēmu, ar ko darbīgo vielu apstiprinājuma periodi tiek tūlīt pagarināti, ja nav pabeigta atkārtota riska novērtēšana, un viņi ar nodomu paildzina atkārtotās novērtēšanas procesu, sniedzot nepilnīgus datus un pieprasot lielākas atkāpes un īpašus nosacījumus, kas rada nepieņemamu risku videi un cilvēku veselībai, jo šīs bīstamās vielas iedarbība pieteikuma izskatīšanas laikā turpinās;

| P. | tā kā Parlaments 2018. gada 13. septembra rezolūcijā par Augu aizsardzības līdzekļu regulas (EK) Nr. 1107/2009 (13) īstenošanu aicināja Komisiju un dalībvalstis “nodrošināt, ka apstiprinājuma laikposma pagarināšana uz procedūras laiku, kas paredzēta Regulas 17. pantā, netiks izmantota aktīvām vielām, kas ir mutagēnas, kancerogēnas, reproduktīvajai funkcijai toksiskas un tādējādi ietilpst 1.A vai 1.B kategorijā, vai aktīvām vielām, kuras izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un ir kaitīgas cilvēku un dzīvnieku veselībai, kā tas konstatēts attiecībā uz tādām vielām kā flumioksazīns, tiakloprīds, hlortolurons un dimoksistrobīns”; |
| --- | --- |

P.

tā kā Parlaments 2018. gada 13. septembra rezolūcijā par Augu aizsardzības līdzekļu regulas (EK) Nr. 1107/2009 (13) īstenošanu aicināja Komisiju un dalībvalstis “nodrošināt, ka apstiprinājuma laikposma pagarināšana uz procedūras laiku, kas paredzēta Regulas 17. pantā, netiks izmantota aktīvām vielām, kas ir mutagēnas, kancerogēnas, reproduktīvajai funkcijai toksiskas un tādējādi ietilpst 1.A vai 1.B kategorijā, vai aktīvām vielām, kuras izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un ir kaitīgas cilvēku un dzīvnieku veselībai, kā tas konstatēts attiecībā uz tādām vielām kā flumioksazīns, tiakloprīds, hlortolurons un dimoksistrobīns”;

| Q. | tā kā Nīderlandes parlaments ir paudis bažas par šiem pagarinājumiem un ir pieprasījis izbeigt tādu vielu apstiprinājuma pagarināšanu, par kurām ir zināms, ka tās rada būtisku apdraudējumu bioloģiskajai daudzveidībai, jo īpaši bitēm un kamenēm, vai kuras ir kancerogēnas, mutagēnas, izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus vai ir toksiskas reproduktīvajai sistēmai (14), |
| --- | --- |

Q.

tā kā Nīderlandes parlaments ir paudis bažas par šiem pagarinājumiem un ir pieprasījis izbeigt tādu vielu apstiprinājuma pagarināšanu, par kurām ir zināms, ka tās rada būtisku apdraudējumu bioloģiskajai daudzveidībai, jo īpaši bitēm un kamenēm, vai kuras ir kancerogēnas, mutagēnas, izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus vai ir toksiskas reproduktīvajai sistēmai (14),

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas regulas projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1107/2009 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas regulas projektā netiek ņemts vērā piesardzības princips; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka lēmums pagarināt hlortolurona apstiprinājuma piemērošanas periodu neatbilst Regulā (EK) Nr. 1107/2009 noteiktajiem nekaitīguma kritērijiem un nav pamatots nedz ar pierādījumiem, ka šo vielu var droši izmantot, nedz ar pierādītu steidzamu vajadzību izmantot darbīgo vielu hlortoluronu pārtikas ražošanā Savienībā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju atsaukt attiecīgās īstenošanas regulas projektu un iesniegt komitejai jaunu projektu, kurā ņemti vērā zinātniskie pierādījumi par visu attiecīgo vielu, jo īpaši hlortolurona, kaitīgajām īpašībām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju iesniegt īstenošanas regulu projektus tikai par tādu vielu apstiprinājuma periodu pagarināšanu, kuru sakarā, ņemot vērā pašreizējās zinātnes atziņas, ir sagaidāms, ka nebūs jānāk klajā ar Komisijas priekšlikumu par apstiprinājuma neatjaunošanu attiecīgajai darbīgajai vielai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju anulēt apstiprinājumus vielām, par kurām pastāv pierādījumi vai pamatotas šaubas, ka tās neatbilst Regulā (EK) Nr. 1107/2009 noteiktajiem drošuma kritērijiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina dalībvalstis nodrošināt pienācīgu un savlaicīgu to darbīgo vielu apstiprinājuma atkārtotu novērtēšanu, attiecībā uz kurām tās ir datu sniedzējas dalībvalstis, un nodrošināt, lai pēc iespējas drīz tiktu efektīvi novērsti pašreizējie kavējumi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

(2)  OV L 67, 12.3.2015., 18. lpp.

(3)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0356.

(5)  Komisijas Direktīva 2005/53/EK (2005. gada 16. septembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu hlortalonilu, hlortoluronu, cipermetrīnu, daminozīdu un tiofanātmetilu kā aktīvo vielu (OV L 241, 17.9.2005., 51. lpp.).

(6)  Padomes Direktīva 91/414/EEK (1991. gada 15. jūlijs) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

(7)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012 (2012. gada 18. septembris), ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).

(8)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 533/2013 (2013. gada 10. jūnijs), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām 1-metil-ciklopropēnam, hlortalonilam, hlortoluronam, cipermetrīnam, daminozīdam, forhlorfenuronam, indoksakarbam, tiofanātmetilam un tribenuronam (OV L 159, 11.6.2013., 9. lpp.).

(9)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1511 (2017. gada 30. augusts), ar ko Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 540/2011 groza attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām 1-metilciklopropēns, beta-ciflutrīns, hlortalonils, hlortolurons, cipermetrīns, daminozīds, deltametrīns, dimetēnamīds-P, flufenacets, flurtamons, forhlorfenurons, fostiazāts, indoksakarbs, iprodions, MCPA, MCPB, siltiofams, tiofanātmetils un tribenurons (OV L 224, 31.8.2017., 115. lpp.).

(10)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1262 (2018. gada 20. septembris), ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām 1-metilciklopropēns, beta-ciflutrīns, hlortalonils, hlortolurons, klomazons, cipermetrīns, daminozīds, deltametrīns, dimetēnamīds-P, diurons, fludioksonils, flufenacets, flurtamons, fostiazāts, indoksakarbs, MCPA, MCPB, prosulfokarbs, tiofanātmetils un tribenurons groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 238, 21.9.2018., 62. lpp.).

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

(13)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0356.

(14)  TK 21501-32 Nr. 1176.

---

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/11

---

P9_TA(2019)0028

Ģenētiski modificēta kukurūza MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2)

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), no tās sastāv vai ir no tās ražoti (D061869/04 – 2019/2830(RSP))

(2021/C 202/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), no tās sastāv vai ir no tās ražoti (D061869/04, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), no tās sastāv vai ir no tās ražoti (D061869/04,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2019. gada 30. aprīļa balsojumu, nesniedzot atzinumu, un Apelācijas komitejas 2019. gada 5. jūnija balsojumu, atkal nesniedzot atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2019. gada 30. aprīļa balsojumu, nesniedzot atzinumu, un Apelācijas komitejas 2019. gada 5. jūnija balsojumu, atkal nesniedzot atzinumu,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2018. gada 17. oktobrī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2018. gada 14. novembrī (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2018. gada 17. oktobrī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2018. gada 14. novembrī (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas, kurās iebilsts pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (ĢMO) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas, kurās iebilsts pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (ĢMO) (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā 2016. gada 1. septembrīSyngenta Crop Protection NV/SA Vācijas valsts kompetentajai iestādei Syngenta Crop Protection AG vārdā un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza pieteikumu par tādas pārtikas, pārtikas sastāvdaļu un barības laišanu tirgū, kas satur ģenētiski modificētu (ĢM) kukurūzu MZHG0JG, no tās sastāv vai ir no tās ražota; tā kā pieteikumā minēta arī tādu produktu laišana tirgū, kas satur ĢM kukurūzu MZHG0JG (kukurūzu MZHG0JG), no tās sastāv vai ir no tās ražoti, izmantošanai veidos, kas nav pārtika un barība, izņemot audzēšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2016. gada 1. septembrīSyngenta Crop Protection NV/SA Vācijas valsts kompetentajai iestādei Syngenta Crop Protection AG vārdā un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza pieteikumu par tādas pārtikas, pārtikas sastāvdaļu un barības laišanu tirgū, kas satur ģenētiski modificētu (ĢM) kukurūzu MZHG0JG, no tās sastāv vai ir no tās ražota; tā kā pieteikumā minēta arī tādu produktu laišana tirgū, kas satur ĢM kukurūzu MZHG0JG (kukurūzu MZHG0JG), no tās sastāv vai ir no tās ražoti, izmantošanai veidos, kas nav pārtika un barība, izņemot audzēšanu;

| B. | tā kā 2018. gada 17. oktobrīEFSA pieņēma labvēlīgu atzinumu, kas publicēts 2018. gada 14. novembrī (5); |
| --- | --- |

B.

tā kā 2018. gada 17. oktobrīEFSA pieņēma labvēlīgu atzinumu, kas publicēts 2018. gada 14. novembrī (5);

| C. | tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 noteikts, ka ĢM pārtika vai barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus tiesiskus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 noteikts, ka ĢM pārtika vai barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus tiesiskus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu;

| D. | tā kā kukurūza MZHG0JG ir noturīga pret glifozātu saturošiem herbicīdiem, kā arī glufozinātamoniju saturošiem herbicīdiem (6); |
| --- | --- |

D.

tā kā kukurūza MZHG0JG ir noturīga pret glifozātu saturošiem herbicīdiem, kā arī glufozinātamoniju saturošiem herbicīdiem (6);

| E. | tā kā trīs mēnešu apspriešanās periodā dalībvalstis iesniedza EFSA daudzas būtiskas piezīmes (7); tā kā visbūtiskākās piezīmes attiecas uz toksikoloģisko novērtējumu, salīdzinošo analīzi un vides riska novērtējumu; tā kā vairākas dalībvalstis uzskatīja, ka dati par toksikoloģiju ir nepietiekami un neuzticami, jo īpaši attiecībā uz glifozāta un glufozināta atlieku līmeni; tā kā vienā no piezīmēm uzsvērts salīdzinošā analīzē konstatētais, proti, salīdzinot kukurūzu MZHG0JG ar references šķirnēm, trūkst ferulskābes (nozīmīga augu šūnu sieniņu komponenta) ekvivalenta, kā rezultātā var palielināties herbicīdu uzkrāšanās; |
| --- | --- |

E.

tā kā trīs mēnešu apspriešanās periodā dalībvalstis iesniedza EFSA daudzas būtiskas piezīmes (7); tā kā visbūtiskākās piezīmes attiecas uz toksikoloģisko novērtējumu, salīdzinošo analīzi un vides riska novērtējumu; tā kā vairākas dalībvalstis uzskatīja, ka dati par toksikoloģiju ir nepietiekami un neuzticami, jo īpaši attiecībā uz glifozāta un glufozināta atlieku līmeni; tā kā vienā no piezīmēm uzsvērts salīdzinošā analīzē konstatētais, proti, salīdzinot kukurūzu MZHG0JG ar references šķirnēm, trūkst ferulskābes (nozīmīga augu šūnu sieniņu komponenta) ekvivalenta, kā rezultātā var palielināties herbicīdu uzkrāšanās;

| F. | tā kā neatkarīgā pētījumā (8) secināts, ka EFSA veiktais riska novērtējums nav pieņemams tā pašreizējā formā, jo nav pienācīgi novērtēta toksicitāte, jo īpaši attiecībā uz iespējamo kumulatīvo ietekmi, ko rada abi transgēni, papildu herbicīdi un to metabolīti; tā kā pētījumā apšaubīta 90 dienas ilgās barošanas pētījuma datu ticamību un turklāt secināts, ka EFSA vides riska novērtējums nav pieņemams, jo nav ņemts vērā transgēnu risks, proti, ka varētu notikt gēnu pārnese no kukurūzas MZHG0JG uz tai radniecīgo savvaļas teosinti gadījumā, ja vidē nokļūtu dzīvotspējīgs kukurūzas MZHG0JG augu materiāls; |
| --- | --- |

F.

tā kā neatkarīgā pētījumā (8) secināts, ka EFSA veiktais riska novērtējums nav pieņemams tā pašreizējā formā, jo nav pienācīgi novērtēta toksicitāte, jo īpaši attiecībā uz iespējamo kumulatīvo ietekmi, ko rada abi transgēni, papildu herbicīdi un to metabolīti; tā kā pētījumā apšaubīta 90 dienas ilgās barošanas pētījuma datu ticamību un turklāt secināts, ka EFSA vides riska novērtējums nav pieņemams, jo nav ņemts vērā transgēnu risks, proti, ka varētu notikt gēnu pārnese no kukurūzas MZHG0JG uz tai radniecīgo savvaļas teosinti gadījumā, ja vidē nokļūtu dzīvotspējīgs kukurūzas MZHG0JG augu materiāls;

Papildu herbicīdi

| G. | tā kā konstatēts, ka pret herbicīdiem noturīgu ĢM kultūraugu audzēšana noved pie plašākas herbicīdu izmantošanas, kas lielā mērā notiek dēļ tā, ka rodas pret herbicīdiem noturīgas nezāles (9); tā kā līdz ar to sagaidāms, ka kukurūza MZHG0JG tiks pakļauta gan lielākām, gan biežākām glifozāta un glufozināta devām, kā rezultātā var palielināties atlieku līmenis ražā; |
| --- | --- |

G.

tā kā konstatēts, ka pret herbicīdiem noturīgu ĢM kultūraugu audzēšana noved pie plašākas herbicīdu izmantošanas, kas lielā mērā notiek dēļ tā, ka rodas pret herbicīdiem noturīgas nezāles (9); tā kā līdz ar to sagaidāms, ka kukurūza MZHG0JG tiks pakļauta gan lielākām, gan biežākām glifozāta un glufozināta devām, kā rezultātā var palielināties atlieku līmenis ražā;

| H. | tā kā atbilstīgi jaunākajai saskaņotajai Savienības daudzgadu kontroles programmai (2020., 2021. un 2022. gadam) dalībvalstīm nav pienākuma mērīt glufozināta vai glifozāta atlieku daudzumu importētajā kukurūzā (10); tā kā nevar izslēgt, ka kukurūza MZHG0JG vai produkti, kas no tās iegūti izmantošanai pārtikā un barībā, pārsniegs Savienības maksimāli pieļaujamos atlieku līmeņus (MAL), kuri noteikti, lai patērētājiem nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

H.

tā kā atbilstīgi jaunākajai saskaņotajai Savienības daudzgadu kontroles programmai (2020., 2021. un 2022. gadam) dalībvalstīm nav pienākuma mērīt glufozināta vai glifozāta atlieku daudzumu importētajā kukurūzā (10); tā kā nevar izslēgt, ka kukurūza MZHG0JG vai produkti, kas no tās iegūti izmantošanai pārtikā un barībā, pārsniegs Savienības maksimāli pieļaujamos atlieku līmeņus (MAL), kuri noteikti, lai patērētājiem nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni;

| I. | tā kā glufozināts klasificēts kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela un tāpēc tam piemērojami Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 (11) noteiktie izslēgšanas kritēriji; tā kā glufozināta apstiprinājums izmantošanai Savienībā izbeidzās 2018. gada 31. jūlijā (12); |
| --- | --- |

I.

tā kā glufozināts klasificēts kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela un tāpēc tam piemērojami Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 (11) noteiktie izslēgšanas kritēriji; tā kā glufozināta apstiprinājums izmantošanai Savienībā izbeidzās 2018. gada 31. jūlijā (12);

| J. | tā kā joprojām nav skaidras atbildes uz to, vai glifozāts ir kancerogēns; tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifozāts, visticamāk, nav kancerogēns; tā kā gluži pretēji tam Pasaules Veselības organizācijas Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra 2015. gadā glifozātu klasificēja kā cilvēkiem iespējami kancerogēnu vielu; |
| --- | --- |

J.

tā kā joprojām nav skaidras atbildes uz to, vai glifozāts ir kancerogēns; tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifozāts, visticamāk, nav kancerogēns; tā kā gluži pretēji tam Pasaules Veselības organizācijas Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra 2015. gadā glifozātu klasificēja kā cilvēkiem iespējami kancerogēnu vielu;

| K. | tā kā EFSA uzskata, ka trūkst nepieciešamo toksikoloģijas datu, lai varētu novērtēt vairākus glifozāta noārdīšanās produktus, kuri attiecas uz ĢM kultūraugiem, kas ir noturīgi pret glifozātu (13); |
| --- | --- |

K.

tā kā EFSA uzskata, ka trūkst nepieciešamo toksikoloģijas datu, lai varētu novērtēt vairākus glifozāta noārdīšanās produktus, kuri attiecas uz ĢM kultūraugiem, kas ir noturīgi pret glifozātu (13);

| L. | tā kā ĢM augos veidu, kādā tiek noārdīti papildu herbicīdi, noārdīšanās produktu (metabolītu) sastāvu un līdz ar to arī toksiskumu var noteikt ģenētiskā modifikācija kā tāda; tā kā EFSA uzskata, ka tieši tā notiek gadījumā, ja šis papildu herbicīds ir glifozāts (14); |
| --- | --- |

L.

tā kā ĢM augos veidu, kādā tiek noārdīti papildu herbicīdi, noārdīšanās produktu (metabolītu) sastāvu un līdz ar to arī toksiskumu var noteikt ģenētiskā modifikācija kā tāda; tā kā EFSA uzskata, ka tieši tā notiek gadījumā, ja šis papildu herbicīds ir glifozāts (14);

| M. | tā kā tiek uzskatīts, ka herbicīdu atlieku un to metabolītu novērtēšana ĢM augos neietilpst EFSA Ģenētiski modificēto organismu komisijas kompetencē; |
| --- | --- |

M.

tā kā tiek uzskatīts, ka herbicīdu atlieku un to metabolītu novērtēšana ĢM augos neietilpst EFSA Ģenētiski modificēto organismu komisijas kompetencē;

Nedemokrātisks process

| N. | tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2019. gada 30. aprīļa balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta; tā kā arī pārsūdzības komitejas 2019. gada 5. jūnija balsojumā atzinums netika sniegts; |
| --- | --- |

N.

tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2019. gada 30. aprīļa balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta; tā kā arī pārsūdzības komitejas 2019. gada 5. jūnija balsojumā atzinums netika sniegts;

| O. | tā kā gan paskaidrojuma rakstā, kas pievienots 2015. gada 22. aprīļa tiesību akta priekšlikumam, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ĢM pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, gan paskaidrojuma rakstā, kas pievienots 2017. gada 14. februāra tiesību akta priekšlikumam, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, Komisija pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā Komisija lēmumus par atļaujām ir pieņēmusi bez atzinuma saņemšanas no dalībvalstu komitejas un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai, kas attiecībā uz visu procedūru notiek ļoti reti, ir kļuvusi par normu, ja tiek pieņemti lēmumi par ģenētiski modificētas pārtikas un barības atļaujām; tā kā Komisijas priekšsēdētājs šo praksi vairākkārt nosodījis kā nedemokrātisku (15); |
| --- | --- |

O.

tā kā gan paskaidrojuma rakstā, kas pievienots 2015. gada 22. aprīļa tiesību akta priekšlikumam, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ĢM pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, gan paskaidrojuma rakstā, kas pievienots 2017. gada 14. februāra tiesību akta priekšlikumam, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, Komisija pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā Komisija lēmumus par atļaujām ir pieņēmusi bez atzinuma saņemšanas no dalībvalstu komitejas un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai, kas attiecībā uz visu procedūru notiek ļoti reti, ir kļuvusi par normu, ja tiek pieņemti lēmumi par ģenētiski modificētas pārtikas un barības atļaujām; tā kā Komisijas priekšsēdētājs šo praksi vairākkārt nosodījis kā nedemokrātisku (15);

| P. | tā kā Eiropas Parlaments astotajā sasaukumā pieņēma rezolūcijas, ar kurām iebilda pret tādu ĢMO laišanu tirgū, kas paredzēti izmantošanai pārtikā un barībā (33 rezolūcijas), kā arī iebilda pret ĢMO audzēšanu Savienībā (3 rezolūcijas); tā kā šādu ĢMO atļaušanai nav bijis dalībvalstu balsojums ar kvalificētu balsu vairākumu; tā kā, neraugoties uz demokrātijas nepilnību atzīšanu, atbalsta trūkumu no dalībvalstīm un Parlamenta iebildumiem, Komisija turpina atļaut ĢMO izmantošanu, lai gan tai nav juridiska pienākuma šādi rīkoties, |
| --- | --- |

P.

tā kā Eiropas Parlaments astotajā sasaukumā pieņēma rezolūcijas, ar kurām iebilda pret tādu ĢMO laišanu tirgū, kas paredzēti izmantošanai pārtikā un barībā (33 rezolūcijas), kā arī iebilda pret ĢMO audzēšanu Savienībā (3 rezolūcijas); tā kā šādu ĢMO atļaušanai nav bijis dalībvalstu balsojums ar kvalificētu balsu vairākumu; tā kā, neraugoties uz demokrātijas nepilnību atzīšanu, atbalsta trūkumu no dalībvalstīm un Parlamenta iebildumiem, Komisija turpina atļaut ĢMO izmantošanu, lai gan tai nav juridiska pienākuma šādi rīkoties,

| 1. | uzskata, ka projekts Komisijas īstenošanas lēmumam pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav savienojams ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķi, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (16) paredzētajiem vispārējiem principiem ir nodrošināt pamatu, lai garantētu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ĢM pārtiku un barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai atsaukt īstenošanas lēmuma projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti pauž apņemšanos sekmēt darbu pie Komisijas priekšlikuma, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011; aicina Padomi steidzami turpināt darbu pie minētā Komisijas priekšlikuma; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju apturēt īstenošanas lēmumus attiecībā uz ikvienu pieteikumu atļaujas saņemšanai par ĢMO, kamēr atļaujas piešķiršanas procedūra nav pārskatīta tā, lai būtu novērstas nepilnības pašreizējā procedūrā, kas izrādījusies neatbilstīga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju atsaukt priekšlikumus par atļauju piešķiršanu ĢMO, ja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu, vai tie būtu paredzēti audzēšanai vai izmantošanai pārtikā vai barībā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju nesniegt atļauju nevienam pret herbicīdiem noturīgam ģenētiski modificētam augam, pirms nav veikts pilnīgs novērtējums par atliekām pēc apsmidzināšanas ar papildu herbicīdiem, metabolītiem un to tirdzniecības preparātiem, ko izmanto attiecīgo augu audzēšanas valstīs; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju riska novērtējumu, kas veikts attiecībā uz papildu herbicīdu izmantošanu un to atliekām, pilnībā iekļaut pret herbicīdiem noturīgu ĢM augu riska novērtējumā neatkarīgi no tā, vai attiecīgo ĢM augu Savienībā ir paredzēts audzēt vai importēt Savienībā izmantošanai pārtikā vai barībā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju neatļaut importēt, izmantot pārtikā vai dzīvnieku barībā ĢM augus, kas ir noturīgi pret tādiem herbicīdiem, kurus nav atļauts izmantot Savienībā (šajā gadījumā glufozinātu); |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  Zinātniskais atzinums par ģenētiski modificētas kukurūzas MZHG0JG novērtējumu izmantošanai pārtikā un barībā, kā arī importu un pārstrādi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (pieteikums EFSA-GMO-DE-2016–133), EFSA biļetens, 2018. gada 14. novembris, 16(11):5469, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5469

(4)  Eiropas Parlaments astotajā sasaukumā pieņēma 36 rezolūcijas, kurās iebilsts pret atļauju izmanto ĢMO.

(5)  Zinātniskais atzinums par ģenētiski modificētas kukurūzas MZHG0JG novērtējumu izmantošanai pārtikā un barībā, kā arī importu un pārstrādi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (pieteikums EFSA-GMO-DE-2016–133), EFSA biļetens, 2018. gada 14. novembris, 16(11):5469, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5469

(6)  EFSA atzinums, 7.–8. lpp.

(7)  Meklēt: kukurūza MZHG0JG: EFSA-Q-2018-00810: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/ListOfQuestionsNoLogin?2

(8)  Testbiotech piezīme ģenētiski modificētas kukurūzas MZHG0JG novērtējumam attiecībā uz izmantošanu pārtikā un barībā, kā arī importu un pārstrādi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (pieteikums EFSA-GMO-DE-2016–133), uzņēmums Syngenta, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_Maize_MZHG0JG.pdf

(9)  Sk., piemēram, Bonny, S.“Ģenētiski modificēti, pret herbicīdiem noturīgi kultūraugi, nezāles un herbicīdi: pārskats un ietekme”Environmental Management, 2016. gada janvāris, 57(1), 31.–48. lpp., https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 un Benbrook, C.M. “Ģenētiski modificētu kultūraugu ietekme uz pesticīdu izmantojumu ASV — pirmie sešpadsmit gadi”, Environmental Sciences Europe, 2012. gada 28. septembris, Vol 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(10)  Komisijas 2019. gada 28. marta Īstenošanas regula (ES) 2019/533 par saskaņotu Savienības daudzgadu kontroles programmu 2020., 2021. un 2022. gadam, kas pieņemta, lai nodrošinātu atbilstību maksimālajiem pesticīdu atlieku līmeņiem un novērtētu patērētāju eksponētību pesticīdu atliekām augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās, OV L 88, 29.3.2019., 28. lpp.).

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK, OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

(12)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=EN&selectedID=1436

(13)  EFSA secinājumi par aktīvās vielas glifozāta saturošu pesticīdu riska novērtējuma salīdzinošo izvērtēšanu, EFSA biļetens, 2015. gads 12. novembris, 13(11), 3. lpp., https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(14)  EFSA pārskats par esošajiem maksimālajiem glifozāta atlieku līmeņiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 12. pantu, 2018. gada 17. maijs, 12. lpp.,https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(15)  Sk., piemēram, Eiropas Parlamenta plenārsēdē teikto uzrunu par nākamās Eiropas Komisijas politiskajām pamatnostādnēm (Strasbūrā 2014. gada 15. jūlijā) vai uzrunu par Savienības stāvokli 2016. gadā (Strasbūrā 2016. gada 14. septembrī).

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu, OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

---

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/15

---

P9_TA(2019)0029

Ģenētiski modificēta soja A2704-12 (ACSGMØØ5-3)

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastāv vai ir ražoti no tām (D062417/04 – 2019/2828(RSP))

(2021/C 202/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastāv vai ir ražoti no tām (D062417/04, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastāv vai ir ražoti no tām (D062417/04,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu un 23. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu un 23. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2019. gada 11. jūnija balsojumu, nesniedzot atzinumu, un Apelācijas komitejas 2019. gada 12. jūlija balsojumu, atkal nesniedzot atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2019. gada 11. jūnija balsojumu, nesniedzot atzinumu, un Apelācijas komitejas 2019. gada 12. jūlija balsojumu, atkal nesniedzot atzinumu,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2018. gada 29. novembrī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2019. gada 14. janvārī (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2018. gada 29. novembrī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2019. gada 14. janvārī (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas, kurās iebilsts pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (ĢMO) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas, kurās iebilsts pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (ĢMO) (4),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā ar Komisijas Lēmumu 2008/730/EK (5) atļāva laist tirgū pārtiku un barību, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A2704-12 (“sojas pupas A2704-12”), sastāv vai ir ražota no tām; tā kā atļauja aptver arī tādu produktu laišanu tirgū, kas satur sojas pupas A2704-12 vai sastāv no tām, bet kas nav pārtika un barība, un kas paredzēti tādiem pašiem lietošanas veidiem kā jebkuras citas sojas pupas, izņemot audzēšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar Komisijas Lēmumu 2008/730/EK (5) atļāva laist tirgū pārtiku un barību, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A2704-12 (“sojas pupas A2704-12”), sastāv vai ir ražota no tām; tā kā atļauja aptver arī tādu produktu laišanu tirgū, kas satur sojas pupas A2704-12 vai sastāv no tām, bet kas nav pārtika un barība, un kas paredzēti tādiem pašiem lietošanas veidiem kā jebkuras citas sojas pupas, izņemot audzēšanu;

| B. | tā kā 2017. gada 29. augustā atļaujas turētājs Bayer CropScience AG saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 11. un 23. pantu iesniedza Komisijai pieteikumu par minētās atļaujas atjaunošanu (atjaunošanas pieteikums); |
| --- | --- |

B.

tā kā 2017. gada 29. augustā atļaujas turētājs Bayer CropScience AG saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 11. un 23. pantu iesniedza Komisijai pieteikumu par minētās atļaujas atjaunošanu (atjaunošanas pieteikums);

| C. | tā kā 2018. gada 29. novembrīEFSA pieņēma labvēlīgu atzinumu par atjaunošanas pieteikumu, kas tika publicēts 2019. gada 14. janvārī (6); |
| --- | --- |

C.

tā kā 2018. gada 29. novembrīEFSA pieņēma labvēlīgu atzinumu par atjaunošanas pieteikumu, kas tika publicēts 2019. gada 14. janvārī (6);

| D. | tā kā sojas pupas A2704-12 tika izstrādātas, lai tās iegūtu izturību pret amonija glufozināta herbicīdiem; tā kā izturību pret šiem herbicīdiem panāk ar PAT (fosfinotricīna acetiltransferāzes) proteīna ekspresiju (7); |
| --- | --- |

D.

tā kā sojas pupas A2704-12 tika izstrādātas, lai tās iegūtu izturību pret amonija glufozināta herbicīdiem; tā kā izturību pret šiem herbicīdiem panāk ar PAT (fosfinotricīna acetiltransferāzes) proteīna ekspresiju (7);

Papildu herbicīdi

| E. | tā kā vairāki pētījumi liecina, ka pret herbicīdiem izturīgu ģenētiski modificētu (ĢM) kultūraugu audzēšana noved pie šo herbicīdu plašākas izmantošanas (8); tā kā līdz ar to sagaidāms, ka sojas pupas A2704-12 tiks pakļautas gan lielākām, gan biežākām glufozināta devām, kā rezultātā var palielināties atlieku līmenis ražā; |
| --- | --- |

E.

tā kā vairāki pētījumi liecina, ka pret herbicīdiem izturīgu ģenētiski modificētu (ĢM) kultūraugu audzēšana noved pie šo herbicīdu plašākas izmantošanas (8); tā kā līdz ar to sagaidāms, ka sojas pupas A2704-12 tiks pakļautas gan lielākām, gan biežākām glufozināta devām, kā rezultātā var palielināties atlieku līmenis ražā;

| F. | tā kā atbilstīgi jaunākajai saskaņotajai Savienības daudzgadu kontroles programmai (2020., 2021. un 2022. gadam) (9) dalībvalstīm nav pienākuma mērīt glufozināta atlieku daudzumu importētajās sojas pupās; tā kā nevar izslēgt, ka sojas pupas A2704-12 vai produkti, kas no tām iegūti izmantošanai pārtikā un barībā, pārsniegs Savienības maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu (MAL), kurš noteikts, lai patērētājiem nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

F.

tā kā atbilstīgi jaunākajai saskaņotajai Savienības daudzgadu kontroles programmai (2020., 2021. un 2022. gadam) (9) dalībvalstīm nav pienākuma mērīt glufozināta atlieku daudzumu importētajās sojas pupās; tā kā nevar izslēgt, ka sojas pupas A2704-12 vai produkti, kas no tām iegūti izmantošanai pārtikā un barībā, pārsniegs Savienības maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu (MAL), kurš noteikts, lai patērētājiem nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni;

| G. | tā kā glufozināts klasificēts kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela (Eiropas Ķimikāliju aģentūras 1B kategorija) un tāpēc tam piemērojami Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 noteiktie izslēgšanas kritēriji (10); tā kā glufozināta apstiprinājums izmantošanai Savienībā izbeidzās 2018. gada 31. jūlijā (11); |
| --- | --- |

G.

tā kā glufozināts klasificēts kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela (Eiropas Ķimikāliju aģentūras 1B kategorija) un tāpēc tam piemērojami Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 noteiktie izslēgšanas kritēriji (10); tā kā glufozināta apstiprinājums izmantošanai Savienībā izbeidzās 2018. gada 31. jūlijā (11);

| H. | tā kā ĢM augos veidu, kādā augs noārda papildu herbicīdus, noārdīšanās produktu (metabolītu) sastāvu un līdz ar to arī toksiskumu var veicināt pati ģenētiskā modifikācija (12); |
| --- | --- |

H.

tā kā ĢM augos veidu, kādā augs noārda papildu herbicīdus, noārdīšanās produktu (metabolītu) sastāvu un līdz ar to arī toksiskumu var veicināt pati ģenētiskā modifikācija (12);

| I. | tā kā tiek uzskatīts, ka herbicīdu atlieku un to metabolītu novērtēšana ĢM augos ir ārpus EFSA Ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā kompetences; |
| --- | --- |

I.

tā kā tiek uzskatīts, ka herbicīdu atlieku un to metabolītu novērtēšana ĢM augos ir ārpus EFSA Ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā kompetences;

Dalībvalstu komentāri

| J. | tā kā trīs mēnešu apspriešanās periodā dalībvalstis iesniedza EFSA daudzas kritiskas piezīmes (13); tā kā viskritiskākie komentāri ir par to, ka nav iespējams pienācīgi novērtēt riskus, kas saistīti ar sojas pupu A2704-12 izmantošanu pārtikā un barībā, jo nav veikts pietiekams skaits lauka pētījumu, kā arī tie nav bijuši pietiekami daudzveidīgi, trūkst datu par glufozināta atliekām un nav veikti nekādi hroniskās vai subhroniskās toksicitātes pētījumi; tā kā vairākas dalībvalstis norāda, ka vides monitoringa plāns neatbilst ne Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK (14), ne attiecīgajām vadlīnijām, ne arī EFSA norādījumiem par vides monitoringu pēc laišanas tirgū (2011); tā kā vairākas dalībvalstis pauž bažas par sojas pupu A2704-12 audzēšanas ietekmi uz bioloģisko daudzveidību un sabiedrības veselību ražotājvalstīs un eksportētājvalstīs; |
| --- | --- |

J.

tā kā trīs mēnešu apspriešanās periodā dalībvalstis iesniedza EFSA daudzas kritiskas piezīmes (13); tā kā viskritiskākie komentāri ir par to, ka nav iespējams pienācīgi novērtēt riskus, kas saistīti ar sojas pupu A2704-12 izmantošanu pārtikā un barībā, jo nav veikts pietiekams skaits lauka pētījumu, kā arī tie nav bijuši pietiekami daudzveidīgi, trūkst datu par glufozināta atliekām un nav veikti nekādi hroniskās vai subhroniskās toksicitātes pētījumi; tā kā vairākas dalībvalstis norāda, ka vides monitoringa plāns neatbilst ne Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK (14), ne attiecīgajām vadlīnijām, ne arī EFSA norādījumiem par vides monitoringu pēc laišanas tirgū (2011); tā kā vairākas dalībvalstis pauž bažas par sojas pupu A2704-12 audzēšanas ietekmi uz bioloģisko daudzveidību un sabiedrības veselību ražotājvalstīs un eksportētājvalstīs;

| K. | tā kā neatkarīgā pētījumā ir secināts, ka EFSA veiktais riska novērtējums ir nepieņemams tā pašreizējā formā (15), jo tajā nav identificēti zināšanu trūkumi un neskaidrības un nav pienācīgi novērtēts sojas pupu A2704-12 nekaitīgums kopumā un potenciālais toksiskums; tā kā pētījumā konstatēts, ka EFSA nav atzinusi izmaiņas, kas notikušas 10 gadu laikposmā kopš sākotnējās sojas pupu A2704-12 atļaujas piešķiršanas attiecībā uz agronomiskajiem apstākļiem, kādos tiek audzētas pret herbicīdiem izturīgas sojas pupas, piemēram, aizvien lielāks skaits problēmu, ko rada pret herbicīdiem izturīgas nezāles, kuru dēļ nepieciešams arvien lielāks herbicīdu daudzums; |
| --- | --- |

K.

tā kā neatkarīgā pētījumā ir secināts, ka EFSA veiktais riska novērtējums ir nepieņemams tā pašreizējā formā (15), jo tajā nav identificēti zināšanu trūkumi un neskaidrības un nav pienācīgi novērtēts sojas pupu A2704-12 nekaitīgums kopumā un potenciālais toksiskums; tā kā pētījumā konstatēts, ka EFSA nav atzinusi izmaiņas, kas notikušas 10 gadu laikposmā kopš sākotnējās sojas pupu A2704-12 atļaujas piešķiršanas attiecībā uz agronomiskajiem apstākļiem, kādos tiek audzētas pret herbicīdiem izturīgas sojas pupas, piemēram, aizvien lielāks skaits problēmu, ko rada pret herbicīdiem izturīgas nezāles, kuru dēļ nepieciešams arvien lielāks herbicīdu daudzums;

Savienības starptautisko saistību ievērošana

| L. | tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 noteikts, ka ĢM pārtika vai barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisijai, izstrādājot lēmumu, jāņem vērā visi attiecīgie Savienības tiesību aktu noteikumi un citi leģitīmie faktori, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu; tā kā šiem leģitīmajiem faktoriem būtu jāietver Savienības saistības saskaņā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM), Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām un ANO Konvenciju par bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

L.

tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 noteikts, ka ĢM pārtika vai barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisijai, izstrādājot lēmumu, jāņem vērā visi attiecīgie Savienības tiesību aktu noteikumi un citi leģitīmie faktori, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu; tā kā šiem leģitīmajiem faktoriem būtu jāietver Savienības saistības saskaņā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM), Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām un ANO Konvenciju par bioloģisko daudzveidību;

| M. | tā kā ANO īpašā referenta jautājumos par tiesībām uz pārtiku nesen sagatavotajā ziņojumā konstatēts, ka jo īpaši jaunattīstības valstīs bīstamiem pesticīdiem ir katastrofāla ietekme uz veselību un potenciāls novest pie cilvēktiesību pārkāpumiem pret lauksaimniekiem un laukstrādniekiem, kopienām, kas dzīvo lauksaimniecības zemju tuvumā, pirmiedzīvotāju kopienām, kā arī grūtniecēm un bērniem (16); tā kā IAM 3. mērķa 9. apakšmērķis paredz līdz 2030. gadam būtiski samazināt bīstamu ķīmisku vielu izraisītu nāves gadījumu un slimību skaitu un gaisa, ūdens un augsnes piesārņojumu un kontamināciju (17); |
| --- | --- |

M.

tā kā ANO īpašā referenta jautājumos par tiesībām uz pārtiku nesen sagatavotajā ziņojumā konstatēts, ka jo īpaši jaunattīstības valstīs bīstamiem pesticīdiem ir katastrofāla ietekme uz veselību un potenciāls novest pie cilvēktiesību pārkāpumiem pret lauksaimniekiem un laukstrādniekiem, kopienām, kas dzīvo lauksaimniecības zemju tuvumā, pirmiedzīvotāju kopienām, kā arī grūtniecēm un bērniem (16); tā kā IAM 3. mērķa 9. apakšmērķis paredz līdz 2030. gadam būtiski samazināt bīstamu ķīmisku vielu izraisītu nāves gadījumu un slimību skaitu un gaisa, ūdens un augsnes piesārņojumu un kontamināciju (17);

| N. | tā kā atmežošana ir galvenais bioloģiskās daudzveidības samazināšanās iemesls; tā kā emisijas no zemes izmantošanas un zemes izmantošanas maiņas, galvenokārt atmežošanas dēļ, ir otrs lielākais klimata pārmaiņu cēlonis pēc fosilā kurināmā izmantošanas (18); tā kā Parīzes nolīgums un vispārējais stratēģiskais plāns bioloģiskās daudzveidības jomā 2011.–2020. gadam, tostarp Aiči bioloģiskās daudzveidības mērķi, ko pieņēma saskaņā ar Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, veicina ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas, aizsardzības un atjaunošanas centienus (19); |
| --- | --- |

N.

tā kā atmežošana ir galvenais bioloģiskās daudzveidības samazināšanās iemesls; tā kā emisijas no zemes izmantošanas un zemes izmantošanas maiņas, galvenokārt atmežošanas dēļ, ir otrs lielākais klimata pārmaiņu cēlonis pēc fosilā kurināmā izmantošanas (18); tā kā Parīzes nolīgums un vispārējais stratēģiskais plāns bioloģiskās daudzveidības jomā 2011.–2020. gadam, tostarp Aiči bioloģiskās daudzveidības mērķi, ko pieņēma saskaņā ar Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, veicina ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas, aizsardzības un atjaunošanas centienus (19);

| O. | tā kā IAM 15. mērķis ietver apakšmērķi līdz 2020. gadam apturēt atmežošanu (20); tā kā mežiem ir daudzfunkcionāla nozīme, kas palīdz sasniegt lielāko daļu IAM (21); |
| --- | --- |

O.

tā kā IAM 15. mērķis ietver apakšmērķi līdz 2020. gadam apturēt atmežošanu (20); tā kā mežiem ir daudzfunkcionāla nozīme, kas palīdz sasniegt lielāko daļu IAM (21);

| P. | tā kā sojas ražošana ir galvenais atmežošanas veicinātājs Dienvidamerikas Amazones, Cerrado un Gran Chaco mežos; tā kā 97 % sojas Brazīlijā un 100 % — Argentīnā ir ĢM soja (22); tā kā sojas pupas A2704-12 ir atļauts audzēt, cita starpā, Brazīlijā un Argentīnā (23); |
| --- | --- |

P.

tā kā sojas ražošana ir galvenais atmežošanas veicinātājs Dienvidamerikas Amazones, Cerrado un Gran Chaco mežos; tā kā 97 % sojas Brazīlijā un 100 % — Argentīnā ir ĢM soja (22); tā kā sojas pupas A2704-12 ir atļauts audzēt, cita starpā, Brazīlijā un Argentīnā (23);

| Q. | tā kā Eiropas Savienība ir pasaules otrā lielākā sojas importētāja un lielākā daļa Savienībā importētās sojas ir paredzēta dzīvnieku barībai; tā kā Komisijas analīzē ir konstatēts, ka soja vēsturiski ir bijusi lielākais Savienības veicinātās globālās atmežošanas un ar to saistīto emisiju izraisītājs, esot par iemeslu gandrīz pusei no Savienības kopējā materializētās atmežošanas importa (24); |
| --- | --- |

Q.

tā kā Eiropas Savienība ir pasaules otrā lielākā sojas importētāja un lielākā daļa Savienībā importētās sojas ir paredzēta dzīvnieku barībai; tā kā Komisijas analīzē ir konstatēts, ka soja vēsturiski ir bijusi lielākais Savienības veicinātās globālās atmežošanas un ar to saistīto emisiju izraisītājs, esot par iemeslu gandrīz pusei no Savienības kopējā materializētās atmežošanas importa (24);

| R. | tā kā deviņus ĢM sojas pupu veidus, ko ir atļauts audzēt Brazīlijā, jau ir atļauts importēt Savienībā kā pārtiku un barību; tā kā turklāt tiek gaidīta atļauja importēt Savienībā izmantošanai pārtikā un barībā trīs Brazīlijā atļautus ĢM sojas pupu veidus, tostarp sojas pupas A2704-12 (25); |
| --- | --- |

R.

tā kā deviņus ĢM sojas pupu veidus, ko ir atļauts audzēt Brazīlijā, jau ir atļauts importēt Savienībā kā pārtiku un barību; tā kā turklāt tiek gaidīta atļauja importēt Savienībā izmantošanai pārtikā un barībā trīs Brazīlijā atļautus ĢM sojas pupu veidus, tostarp sojas pupas A2704-12 (25);

| S. | tā kā nesen veiktā Savienības mēroga apsekojumā konstatēts, ka gandrīz 90 % respondentu uzskata, ka ir vajadzīgi jauni tiesību akti, lai nodrošinātu, ka Savienībā pārdotie produkti neveicina globālo atmežošanu (26); |
| --- | --- |

S.

tā kā nesen veiktā Savienības mēroga apsekojumā konstatēts, ka gandrīz 90 % respondentu uzskata, ka ir vajadzīgi jauni tiesību akti, lai nodrošinātu, ka Savienībā pārdotie produkti neveicina globālo atmežošanu (26);

Nedemokrātisks process

| T. | tā kā saskaņā gan ar 2019. gada 11. jūnija balsojumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, gan ar 2019. gada 12. jūlija balsojumu Apelācijas komitejā atzinums netika sniegts, kas nozīmē, ka atļaujas izsniegšanai netika saņemts dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsts; |
| --- | --- |

T.

tā kā saskaņā gan ar 2019. gada 11. jūnija balsojumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, gan ar 2019. gada 12. jūlija balsojumu Apelācijas komitejā atzinums netika sniegts, kas nozīmē, ka atļaujas izsniegšanai netika saņemts dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsts;

| U. | tā kā gan paskaidrojuma rakstā, kas pievienots 2015. gada 22. aprīļa tiesību akta priekšlikumam, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ĢM pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, gan paskaidrojuma rakstā, kas pievienots 2017. gada 14. februāra tiesību akta priekšlikumam, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, Komisija pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā tā lēmumus par atļaujām ir pieņēmusi bez atzinuma saņemšanas no dalībvalstu komitejas un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai, kas attiecībā uz visu procedūru notiek ļoti reti, ir kļuvusi par normu, ja tiek pieņemti lēmumi par ĢM pārtikas un barības atļaujām; tā kā Komisijas priekšsēdētājs šo praksi vairākkārt nosodījis kā nedemokrātisku (27); |
| --- | --- |

U.

tā kā gan paskaidrojuma rakstā, kas pievienots 2015. gada 22. aprīļa tiesību akta priekšlikumam, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ĢM pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, gan paskaidrojuma rakstā, kas pievienots 2017. gada 14. februāra tiesību akta priekšlikumam, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, Komisija pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā tā lēmumus par atļaujām ir pieņēmusi bez atzinuma saņemšanas no dalībvalstu komitejas un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai, kas attiecībā uz visu procedūru notiek ļoti reti, ir kļuvusi par normu, ja tiek pieņemti lēmumi par ĢM pārtikas un barības atļaujām; tā kā Komisijas priekšsēdētājs šo praksi vairākkārt nosodījis kā nedemokrātisku (27);

| V. | tā kā Parlaments astotajā sasaukumā pieņēma rezolūcijas, ar kurām iebilda pret tādu ĢMO laišanu tirgū, kas paredzēti izmantošanai pārtikā un barībā (33 rezolūcijas), kā arī iebilda pret ĢMO audzēšanu Savienībā (3 rezolūcijas); tā kā nevienu no šo ĢMO atļaušanai nav panākts dalībvalstu kvalificēts balsu vairākums; tā kā, neraugoties uz demokrātijas nepilnību atzīšanu, atbalsta trūkumu no dalībvalstīm un Parlamenta iebildumiem, Komisija turpina atļaut ĢMO izmantošanu, lai gan tai nav juridiska pienākuma šādi rīkoties, |
| --- | --- |

V.

tā kā Parlaments astotajā sasaukumā pieņēma rezolūcijas, ar kurām iebilda pret tādu ĢMO laišanu tirgū, kas paredzēti izmantošanai pārtikā un barībā (33 rezolūcijas), kā arī iebilda pret ĢMO audzēšanu Savienībā (3 rezolūcijas); tā kā nevienu no šo ĢMO atļaušanai nav panākts dalībvalstu kvalificēts balsu vairākums; tā kā, neraugoties uz demokrātijas nepilnību atzīšanu, atbalsta trūkumu no dalībvalstīm un Parlamenta iebildumiem, Komisija turpina atļaut ĢMO izmantošanu, lai gan tai nav juridiska pienākuma šādi rīkoties,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav savienojams ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķi, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (28) paredzētajiem vispārējiem principiem ir nodrošināt pamatu, lai garantētu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ĢM pārtiku un barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai atsaukt īstenošanas lēmuma projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti pauž apņemšanos sekmēt darbu pie Komisijas priekšlikuma, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011; aicina Padomi steidzami turpināt darbu pie minētā Komisijas priekšlikuma; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju apturēt īstenošanas lēmumus attiecībā uz ikvienu pieteikumu atļaujas saņemšanai par ĢMO, kamēr atļaujas piešķiršanas procedūra nav pārskatīta tā, lai būtu novērstas nepilnības pašreizējā procedūrā, kas izrādījusies neatbilstīga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju atsaukt priekšlikumus par atļauju piešķiršanu ĢMO, ja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu, vai tie būtu paredzēti audzēšanai vai izmantošanai pārtikā vai barībā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju nesniegt atļauju attiecībā uz nevienu pret herbicīdiem izturīgu ĢM augu, pirms nav veikts pilnīgs novērtējums par atliekām pēc apsmidzināšanas ar papildu herbicīdiem, par metabolītiem un tirdzniecībā pieejamajiem preparātiem, ko izmanto attiecīgo augu audzēšanas valstīs; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju riska novērtējumu par papildu herbicīdu izmantošanu un to atliekām pilnībā iekļaut pret herbicīdiem izturīgu ĢM augu riska novērtējumā neatkarīgi no tā, vai attiecīgo ĢM augu Savienībā ir paredzēts audzēt vai importēt Savienībā izmantošanai pārtikā vai dzīvnieku barībā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju neatļaut importēt izmantošanai pārtikā vai dzīvnieku barībā ĢM augus, kas ir izturīgi pret tādiem herbicīdiem, kurus nav atļauts izmantot Savienībā (šajā gadījumā glufozinātu); |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina, ka IAM var sasniegt tikai tad, ja piegādes ķēdes kļūst ilgtspējīgas un tiek radīta politikas pasākumu sinerģija (29); |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkārtoti pauž satraukumu par to, ka Savienības lielā atkarība no importētas dzīvnieku barības sojas pupu veidā izraisa atmežošanu trešās valstīs (30); |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju neatļaut ĢM sojas pupu importu, ja vien nav iespējams pierādīt, ka to audzēšana neveicina atmežošanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mudina Komisiju pārskatīt visas spēkā esošās atļaujas attiecībā uz ĢM soju, ņemot vērā Savienības starptautiskās saistības, tostarp Parīzes nolīgumu, Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un IAM; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  Zinātniskais atzinums par ģenētiski modificētu sojas pupu A2704-12 novērtējumu atļaujas atjaunošanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (pieteikums EFSA-GMO-RX-009), EFSA Journal 2019, 17(1):5523, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2019.5523

(4)  Parlaments astotajā sasaukumā pieņēma 36 rezolūcijas, kurās iebilsts pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus.

(5)  Komisijas 2008. gada 8. septembra Lēmums 2008/730/EK, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur, sastāv vai ir ražoti no ģenētiski modificētas sojas A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) (OV L 247, 16.9.2008., 50. lpp.).

(6)  EFSA Journal 2019, 17(1):5523.

(7)  Zinātnisko ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu (ĢMO) jomā atzinums par Bayer CropScience pieteikumu (EFSA-GMO-NL-2005-18) laist tirgū pret glufozinātu izturīgas sojas pupas izmantošanai pārtikā un barībā, importam un pārstrādei saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, EFSA Journal (2007)524, 1. lpp. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2007.524

(8)  Skatīt, piemēram, Bonny S., Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact, Environmental Management, January 2016; 57(1):31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 un Charles M. Benbrook, Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years, Environmental Sciences Europe, 24. sējums, raksts Nr. 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24.

(9)  Komisijas 2019. gada 28. marta Īstenošanas regula (ES) 2019/533 par saskaņotu Savienības daudzgadu kontroles programmu 2020., 2021. un 2022. gadam, kas pieņemta, lai nodrošinātu atbilstību maksimālajiem pesticīdu atlieku līmeņiem un novērtētu patērētāju eksponētību pesticīdu atliekām augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās, (OV L 88, 29.3.2019., 28. lpp.).

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

(11)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=EN&selectedID=1436

(12)  Piemēram, EFSA apgalvo, ka tieši tā notiek gadījumā, ja šis papildu herbicīds ir glifozāts: EFSA pārskats par maksimāli pieļaujamo glifozāta atlieku daudzumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 12. pantu, 2018, 12. lpp. https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(13)  G pielikums — dalībvalstu komentāri http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00992

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīva 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.).

(15)  Testbiotech komentārs par EFSA novērtējumu atļaujas atjaunošanai attiecībā uz ģenētiski modificētām sojas pupām A2704-12 https://www.testbiotech.org/en/content/testbiotech-comment-soybean-a2704-12-renewal

(16)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Environment/ToxicWastes/Pages/Pesticidesrighttofood.aspx

(17)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(18)  Komisijas 2019. gada 23. jūlija paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus” (COM(2019)0352), 1. lpp.

(19)  Idem, 2. lpp.

(20)  Skatīt 15. mērķa 2. apakšmērķi: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/

(21)  COM(2019)0352, 2. lpp.

(22)  Agrobioloģisko lietojumu iegādes starptautiskais dienests (2017) “Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017” (“Tirgū laistu biotehnoloģisko/ĢM kultūru globālais statuss”) ISAAA Brief No. 53, 16. un 21. lpp. http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(23)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=161

(24)  Eiropas Komisijas tehniskais ziņojums 2013-063 “The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation” (“ES patēriņa ietekme uz atmežošanu: vispārēja analīze par ES patēriņa ietekmi uz atmežošanu”), 23. un 24. lpp., https://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf: laikā no 1990. līdz 2008. gadam Savienība importēja kultūraugu un lauksaimniecības dzīvnieku izcelsmes produktus tādā daudzumā, kas izraisīja 90 000 km2 atmežošanu. Kultūraugu produktu radītā atmežošana sasniedza 74 000 km2 (82 %), kur lielākā daļa (52 000 km2) bija eļļas kultūraugu radītā atmežošana. Sojas pupas un sojas rauši veido 82 % no kopējā atmežošanas apjoma (42 600 km2), kas atbilst 47 % no Savienības kopējā importa, kurš izraisījis materializēto atmežošanu.

(25)  Šie skaitļi ir iegūti, salīdzinot Agrobioloģisko lietojumu iegādes starptautiskā dienesta ĢM apstiprinājumu datubāzi (https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/approvedeventsin/default.asp?CountryID=BR&Country=Brazil) ar ES ĢM pārtikas un barības reģistru (https://ec.europa.eu/food/plant/gmo/eu_register_en), abām vietnēm piekļūts 2019. gada septembrī.

(26)  https://www.fern.org/news-resources/press-release-87-per-cent-of-europeans-support-new-laws-to-combat-global-deforestation-new-poll-shows-1963/

(27)  Skatīt, piemēram, Eiropas Parlamenta plenārsēdē teikto atklāšanas uzrunu par nākamās Eiropas Komisijas politiskajām vadlīnijām (Strasbūrā 2014. gada 15. jūlijā) vai uzrunu par Savienības stāvokli 2016. gadā (Strasbūrā 2016. gada 14. septembrī).

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

(29)  Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par pārredzamu un atbildīgu dabas resursu pārvaldību jaunattīstības valstīs: meži (pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0333), 67. punkts.

(30)  Idem.

---

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/20

---

P9_TA(2019)0030

Ģenētiski modificēta kukurūza MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9, un ģenētiski modificēta kukurūza, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 un DAS-40278-9

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 un DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (D062827/02 – 2019/2829(RSP))

(2021/C 202/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 un DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (D062827/02, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 un DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (D062827/02,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2019. gada 12. jūlija balsojumu, nesniedzot atzinumu, un Apelācijas komitejas 2019. gada 16. septembra balsojumu, atkal nesniedzot atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2019. gada 12. jūlija balsojumu, nesniedzot atzinumu, un Apelācijas komitejas 2019. gada 16. septembra balsojumu, atkal nesniedzot atzinumu,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2018. gada 28. novembrī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2019. gada 14. janvārī (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2018. gada 28. novembrī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2019. gada 14. janvārī (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas, kurās iebilsts pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (ĢMO) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas, kurās iebilsts pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (ĢMO) (4),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā 2013. gada 6. februārīDow AgroSciences Europe Nīderlandes valsts kompetentajai iestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu Dow AgroSciences LLC vārdā iesniedza pieteikumu, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 (saliktā transformācijā iegūta ĢM kukurūza), sastāv vai ir ražota no tās; tā kā pieteikumā minēta arī tādu produktu laišana tirgū, kas satur saliktā transformācijā iegūtu ĢM kukurūzu vai sastāv no tās, izmantošanai veidos, kas nav pārtika un barība, izņemot audzēšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2013. gada 6. februārīDow AgroSciences Europe Nīderlandes valsts kompetentajai iestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu Dow AgroSciences LLC vārdā iesniedza pieteikumu, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 (saliktā transformācijā iegūta ĢM kukurūza), sastāv vai ir ražota no tās; tā kā pieteikumā minēta arī tādu produktu laišana tirgū, kas satur saliktā transformācijā iegūtu ĢM kukurūzu vai sastāv no tās, izmantošanai veidos, kas nav pārtika un barība, izņemot audzēšanu;

| B. | tā kā pieteikums attiecās uz tādu produktu laišanu tirgū, kas satur saliktas transformācijas ĢM kukurūzu, sastāv vai ir ražoti no tās, un šāda ĢM kukurūzu iegūta no viena transformācijas notikuma 25 apakškombinācijām; tā kā 11 no šīm apakškombinācijām jau ir atļautas (5); tā kā papildus saliktā transformācijā iegūtajai ĢM kukurūzai uz pārējām 14 apakškombinācijām attiecas Komisijas īstenošanas lēmuma projekts; |
| --- | --- |

B.

tā kā pieteikums attiecās uz tādu produktu laišanu tirgū, kas satur saliktas transformācijas ĢM kukurūzu, sastāv vai ir ražoti no tās, un šāda ĢM kukurūzu iegūta no viena transformācijas notikuma 25 apakškombinācijām; tā kā 11 no šīm apakškombinācijām jau ir atļautas (5); tā kā papildus saliktā transformācijā iegūtajai ĢM kukurūzai uz pārējām 14 apakškombinācijām attiecas Komisijas īstenošanas lēmuma projekts;

| C. | tā kā 2018. gada 28. novembrīEFSA saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu pieņēma labvēlīgu atzinumu, kas publicēts 2019. gada 14. janvārī (6); |
| --- | --- |

C.

tā kā 2018. gada 28. novembrīEFSA saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu pieņēma labvēlīgu atzinumu, kas publicēts 2019. gada 14. janvārī (6);

| D. | tā kā saliktas transformācijas ĢM kukurūzu iegūst, krustojot piecus ĢM kukurūzas transformācijas notikumus, kā rezultātā tiek panākta rezistence pret herbicīdiem, kas satur glufozinātu, glifozātu un 2,4-D, kā arī radīti seši insekticīdu proteīni (“Bt” vai “Cry” proteīni): Cry1A.105, Cry2Ab2, Cry1F un CryBb1, kas ir toksiski dažiem zvīņspārņu kāpuriem, kā arī Cry34Ab1 un Cry25Ab1, kas ir toksiski dažiem cietspārņu kāpuriem (7); |
| --- | --- |

D.

tā kā saliktas transformācijas ĢM kukurūzu iegūst, krustojot piecus ĢM kukurūzas transformācijas notikumus, kā rezultātā tiek panākta rezistence pret herbicīdiem, kas satur glufozinātu, glifozātu un 2,4-D, kā arī radīti seši insekticīdu proteīni (“Bt” vai “Cry” proteīni): Cry1A.105, Cry2Ab2, Cry1F un CryBb1, kas ir toksiski dažiem zvīņspārņu kāpuriem, kā arī Cry34Ab1 un Cry25Ab1, kas ir toksiski dažiem cietspārņu kāpuriem (7);

Dalībvalstu komentāri

| E. | tā kā trīs mēnešu apspriešanās perioda (8) laikā dalībvalstis iesniedza EFSA daudzas būtiskas piezīmes, tostarp par to, ka nav iespējams izdarīt galīgo secinājumu (jo īpaši attiecībā uz pārtikas produktiem), atsaucoties uz attiecīgās pārtikas un/vai barības ilgtermiņa ietekmi uz reprodukciju vai attīstību, ka pirms riska novērtējuma pabeigšanas ir nepieciešama papildu informācija, ka sastāva analīze liecina par neatbilstību starp saliktā transformācijā iegūtu ĢM kukurūzu un tās konvencionālo analogu un tāpēc nav iespējams garantēt nekaitīgumu, ka pēctirgus vides monitoringa plāns ir neatbilstīgs, kā arī ir jāveic papildu pētījumi par Cry proteīnu bioloģisko lomu un iedarbību uz zīdītājiem, lai tos varētu uzskatīt par nekaitīgiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā trīs mēnešu apspriešanās perioda (8) laikā dalībvalstis iesniedza EFSA daudzas būtiskas piezīmes, tostarp par to, ka nav iespējams izdarīt galīgo secinājumu (jo īpaši attiecībā uz pārtikas produktiem), atsaucoties uz attiecīgās pārtikas un/vai barības ilgtermiņa ietekmi uz reprodukciju vai attīstību, ka pirms riska novērtējuma pabeigšanas ir nepieciešama papildu informācija, ka sastāva analīze liecina par neatbilstību starp saliktā transformācijā iegūtu ĢM kukurūzu un tās konvencionālo analogu un tāpēc nav iespējams garantēt nekaitīgumu, ka pēctirgus vides monitoringa plāns ir neatbilstīgs, kā arī ir jāveic papildu pētījumi par Cry proteīnu bioloģisko lomu un iedarbību uz zīdītājiem, lai tos varētu uzskatīt par nekaitīgiem;

| F. | tā kā pieteikuma iesniedzējs neiesniedza nekādus eksperimentu datus par 14 pašlaik neatļautajām saliktā transformācijā iegūtas ĢM kukurūzas apakškombinācijām (9); tā kā saliktus transformācijas notikumus nevajadzētu atļaut, ja nav pamatīgi izanalizēti eksperimentu dati par katru apakškombināciju; |
| --- | --- |

F.

tā kā pieteikuma iesniedzējs neiesniedza nekādus eksperimentu datus par 14 pašlaik neatļautajām saliktā transformācijā iegūtas ĢM kukurūzas apakškombinācijām (9); tā kā saliktus transformācijas notikumus nevajadzētu atļaut, ja nav pamatīgi izanalizēti eksperimentu dati par katru apakškombināciju;

Papildu herbicīdi

| G. | tā kā vairāki pētījumi liecina, ka pret herbicīdiem tolerantu ĢM kultūraugu audzēšana noved pie šo herbicīdu plašākas izmantošanas (10); tā kā līdz ar to sagaidāms, ka saliktā transformācijā iegūta ĢM kukurūza tiks pakļautas gan lielākām, gan biežākām glufozināta, glifozāta un 2,4-D devām, kā rezultātā var palielināties atlieku līmenis ražā; |
| --- | --- |

G.

tā kā vairāki pētījumi liecina, ka pret herbicīdiem tolerantu ĢM kultūraugu audzēšana noved pie šo herbicīdu plašākas izmantošanas (10); tā kā līdz ar to sagaidāms, ka saliktā transformācijā iegūta ĢM kukurūza tiks pakļautas gan lielākām, gan biežākām glufozināta, glifozāta un 2,4-D devām, kā rezultātā var palielināties atlieku līmenis ražā;

| H. | tā kā atbilstīgi jaunākajai saskaņotajai Savienības daudzgadu kontroles programmai (2020., 2021. un 2022. gadam) dalībvalstīm nav pienākuma mērīt glifozāta, glufozināta vai 2,4-D atlieku daudzumu importētajā kukurūzā (11); tā kā nevar izslēgt, ka saliktā transformācijā iegūta ĢM kukurūza vai produkti, kas no tās ražoti izmantošanai pārtikā un barībā, pārsniegs Savienības maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu (MAL), kurš noteikts nolūkā aizsargāt patērētāju veselību; |
| --- | --- |

H.

tā kā atbilstīgi jaunākajai saskaņotajai Savienības daudzgadu kontroles programmai (2020., 2021. un 2022. gadam) dalībvalstīm nav pienākuma mērīt glifozāta, glufozināta vai 2,4-D atlieku daudzumu importētajā kukurūzā (11); tā kā nevar izslēgt, ka saliktā transformācijā iegūta ĢM kukurūza vai produkti, kas no tās ražoti izmantošanai pārtikā un barībā, pārsniegs Savienības maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu (MAL), kurš noteikts nolūkā aizsargāt patērētāju veselību;

| I. | tā kā joprojām nav skaidras atbildes uz to, vai glifozāts ir kancerogēns; tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifozāts, visticamāk, nav kancerogēns; tā kā gluži pretēji tam Pasaules Veselības organizācijas Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra 2015. gadā glifozātu klasificēja kā cilvēkiem iespējami kancerogēnu vielu; |
| --- | --- |

I.

tā kā joprojām nav skaidras atbildes uz to, vai glifozāts ir kancerogēns; tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifozāts, visticamāk, nav kancerogēns; tā kā gluži pretēji tam Pasaules Veselības organizācijas Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra 2015. gadā glifozātu klasificēja kā cilvēkiem iespējami kancerogēnu vielu;

| J. | tā kā EFSA uzskata, ka trūkst nepieciešamo toksikoloģijas datu, lai varētu novērtēt vairākus glifozāta noārdīšanās produktus, kas saistīti ar pret glifozātu tolerantiem ĢM kultūraugiem (12); |
| --- | --- |

J.

tā kā EFSA uzskata, ka trūkst nepieciešamo toksikoloģijas datu, lai varētu novērtēt vairākus glifozāta noārdīšanās produktus, kas saistīti ar pret glifozātu tolerantiem ĢM kultūraugiem (12);

| K. | tā kā ĢM augos veidu, kādā tiek noārdīti papildu herbicīdi, noārdīšanās produktu (metabolītu) sastāvu un līdz ar to arī toksiskumu var noteikt ģenētiskā modifikācija kā tāda; tā kā EFSA uzskata, ka tieši tā notiek gadījumā, ja šis papildu herbicīds ir glifozāts (13); |
| --- | --- |

K.

tā kā ĢM augos veidu, kādā tiek noārdīti papildu herbicīdi, noārdīšanās produktu (metabolītu) sastāvu un līdz ar to arī toksiskumu var noteikt ģenētiskā modifikācija kā tāda; tā kā EFSA uzskata, ka tieši tā notiek gadījumā, ja šis papildu herbicīds ir glifozāts (13);

| L. | tā kā glufozināts klasificēts kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela (1B) un tāpēc tam piemērojami Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 (14) noteiktie izslēgšanas kritēriji; tā kā glufozināta apstiprinājums izmantošanai Savienībā izbeidzās 2018. gada 31. jūlijā (15); |
| --- | --- |

L.

tā kā glufozināts klasificēts kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela (1B) un tāpēc tam piemērojami Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 (14) noteiktie izslēgšanas kritēriji; tā kā glufozināta apstiprinājums izmantošanai Savienībā izbeidzās 2018. gada 31. jūlijā (15);

| M. | tā kā neatkarīgi pētījumi vieš bažas par riskiem, kādi šai 2,4-D aktīvajai sastāvdaļai var būt attiecībā uz embriju attīstību, iedzimtiem defektiem un endokrīnās sistēmas darbības traucējumiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā neatkarīgi pētījumi vieš bažas par riskiem, kādi šai 2,4-D aktīvajai sastāvdaļai var būt attiecībā uz embriju attīstību, iedzimtiem defektiem un endokrīnās sistēmas darbības traucējumiem;

| N. | tā kā ĢM augu selekcijā iesaistīta eksperta nesen publicētā rakstā apšaubīts pret 2,4-D tolerantu ĢM kultūraugu nekaitīgums, jo noārdoties veidojas citotoksisks sadalīšanās produkts 2,4-dihlorfenols (2,4-DCP) (16); |
| --- | --- |

N.

tā kā ĢM augu selekcijā iesaistīta eksperta nesen publicētā rakstā apšaubīts pret 2,4-D tolerantu ĢM kultūraugu nekaitīgums, jo noārdoties veidojas citotoksisks sadalīšanās produkts 2,4-dihlorfenols (2,4-DCP) (16);

Bt proteīni

| O. | tā kā vairākos pētījumos konstatēts, ka pastāv blaknes, kas pēc pakļaušanas Bt proteīnu iedarbībai var ietekmēt imūnsistēmu, un ka daži Bt proteīni var iedarboties kā palīgvielas (17), proti, nonākot saskarē ar citiem proteīniem, var palielināties šo proteīnu alergēniskums; |
| --- | --- |

O.

tā kā vairākos pētījumos konstatēts, ka pastāv blaknes, kas pēc pakļaušanas Bt proteīnu iedarbībai var ietekmēt imūnsistēmu, un ka daži Bt proteīni var iedarboties kā palīgvielas (17), proti, nonākot saskarē ar citiem proteīniem, var palielināties šo proteīnu alergēniskums;

| P. | tā kā līdzīgas, taču citas saliktā transformācijā iegūtas ĢM kukurūzas un tās apakškombināciju novērtēšanas procesā EFSA ĢMO ekspertu grupas loceklis, paužot mazākuma viedokli, konstatējis, ka, lai gan nevienā Bt proteīnu pielietojumā nekad nav konstatēta neparedzēta ietekme uz imūnsistēmu, šos proteīnus nav iespējams novērot toksikoloģiskos pētījumos, ko EFSA pašreiz iesaka un veic ĢM augu nekaitīguma novērtēšanas mērķiem, jo šajos pētījumos nav paredzētas šim nolūkam veiktas atbilstīgas pārbaudes (18); |
| --- | --- |

P.

tā kā līdzīgas, taču citas saliktā transformācijā iegūtas ĢM kukurūzas un tās apakškombināciju novērtēšanas procesā EFSA ĢMO ekspertu grupas loceklis, paužot mazākuma viedokli, konstatējis, ka, lai gan nevienā Bt proteīnu pielietojumā nekad nav konstatēta neparedzēta ietekme uz imūnsistēmu, šos proteīnus nav iespējams novērot toksikoloģiskos pētījumos, ko EFSA pašreiz iesaka un veic ĢM augu nekaitīguma novērtēšanas mērķiem, jo šajos pētījumos nav paredzētas šim nolūkam veiktas atbilstīgas pārbaudes (18);

| Q. | tā kā nesenā pētījumā konstatēts, ka ASV paralēli tam, ka strauji pieaug sēklu apstrāde ar neonikotinoīdiem, vienlaikus aizvien biežāk tiek audzēta ĢM Bt kukurūza (19); tā kā Savienība ir aizliegusi brīvā dabā izmantot trīs neonikotinoīdus, tostarp kā sēklapvalkus, jo tie atstāj ietekmi uz medus bitēm un citiem apputeksnētājiem (20); |
| --- | --- |

Q.

tā kā nesenā pētījumā konstatēts, ka ASV paralēli tam, ka strauji pieaug sēklu apstrāde ar neonikotinoīdiem, vienlaikus aizvien biežāk tiek audzēta ĢM Bt kukurūza (19); tā kā Savienība ir aizliegusi brīvā dabā izmantot trīs neonikotinoīdus, tostarp kā sēklapvalkus, jo tie atstāj ietekmi uz medus bitēm un citiem apputeksnētājiem (20);

| R. | tā kā tiek uzskatīts, ka novērtējums par herbicīdu atliekām un to metabolītiem ĢM augos, kā arī to iespējamo mijiedarbību ar Bt proteīniem neietilpst EFSA ĢMO ekspertu grupas kompetencē; |
| --- | --- |

R.

tā kā tiek uzskatīts, ka novērtējums par herbicīdu atliekām un to metabolītiem ĢM augos, kā arī to iespējamo mijiedarbību ar Bt proteīniem neietilpst EFSA ĢMO ekspertu grupas kompetencē;

Nedemokrātisks process

| S. | tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2019. gada 12. jūlija balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kā arī Apelācijas komiteja 2019. gada 16. septembra balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta; |
| --- | --- |

S.

tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2019. gada 12. jūlija balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kā arī Apelācijas komiteja 2019. gada 16. septembra balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta;

| T. | tā kā gan paskaidrojuma rakstā, kas pievienots 2015. gada 22. aprīļa tiesību akta priekšlikumam, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ĢM pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, gan paskaidrojuma rakstā, kas pievienots 2017. gada 14. februāra tiesību akta priekšlikumam, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, Komisija pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā Komisija lēmumus par atļaujām ir pieņēmusi bez atzinuma saņemšanas no dalībvalstu komitejas un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai, kas attiecībā uz visu procedūru notiek ļoti reti, ir kļuvusi par normu, ja tiek pieņemti lēmumi par ĢM pārtikas un barības atļaujām; tā kā Komisijas priekšsēdētājs šo praksi vairākkārt nosodījis kā nedemokrātisku (21); |
| --- | --- |

T.

tā kā gan paskaidrojuma rakstā, kas pievienots 2015. gada 22. aprīļa tiesību akta priekšlikumam, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ĢM pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, gan paskaidrojuma rakstā, kas pievienots 2017. gada 14. februāra tiesību akta priekšlikumam, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, Komisija pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā Komisija lēmumus par atļaujām ir pieņēmusi bez atzinuma saņemšanas no dalībvalstu komitejas un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai, kas attiecībā uz visu procedūru notiek ļoti reti, ir kļuvusi par normu, ja tiek pieņemti lēmumi par ĢM pārtikas un barības atļaujām; tā kā Komisijas priekšsēdētājs šo praksi vairākkārt nosodījis kā nedemokrātisku (21);

| U. | tā kā Parlaments astotajā sasaukumā pieņēma rezolūcijas, ar kurām iebilda pret tādu ĢMO laišanu tirgū, kas paredzēti izmantošanai pārtikā un barībā (33 rezolūcijas), kā arī iebilda pret ĢMO audzēšanu Savienībā (3 rezolūcijas); tā kā nav bijis dalībvalstu kvalificēts balsu vairākums, kas atbalstītu atļaujas piešķiršanu kādam no šiem ĢMO; tā kā, neraugoties uz demokrātijas nepilnību atzīšanu, atbalsta trūkumu no dalībvalstīm un Parlamenta iebildumiem, Komisija turpina atļaut ĢMO izmantošanu, lai gan tai nav juridiska pienākuma šādi rīkoties, |
| --- | --- |

U.

tā kā Parlaments astotajā sasaukumā pieņēma rezolūcijas, ar kurām iebilda pret tādu ĢMO laišanu tirgū, kas paredzēti izmantošanai pārtikā un barībā (33 rezolūcijas), kā arī iebilda pret ĢMO audzēšanu Savienībā (3 rezolūcijas); tā kā nav bijis dalībvalstu kvalificēts balsu vairākums, kas atbalstītu atļaujas piešķiršanu kādam no šiem ĢMO; tā kā, neraugoties uz demokrātijas nepilnību atzīšanu, atbalsta trūkumu no dalībvalstīm un Parlamenta iebildumiem, Komisija turpina atļaut ĢMO izmantošanu, lai gan tai nav juridiska pienākuma šādi rīkoties,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav savienojams ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķi, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (22) paredzētajiem vispārējiem principiem ir nodrošināt pamatu, lai garantētu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ĢM pārtiku un barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju atsaukt īstenošanas lēmuma projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti pauž apņemšanos sekmēt darbu pie Komisijas priekšlikuma, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011; aicina Padomi steidzamības kārtā turpināt darbu pie minētā Komisijas priekšlikuma; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju apturēt īstenošanas lēmumus attiecībā uz ikvienu pieteikumu atļaujas saņemšanai par ĢMO, kamēr atļaujas piešķiršanas procedūra nav pārskatīta tā, lai būtu novērstas nepilnības pašreizējā procedūrā, kas izrādījusies neatbilstīga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju atsaukt priekšlikumus par atļaujām izmantot ĢMO, ja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu, neatkarīgi no tā, vai šie ĢMO būtu paredzēti audzēšanai vai izmantošanai pārtikā un barībā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju nesniegt atļauju neviena pret herbicīdiem toleranta ĢM auga audzēšanai, pirms nav veikts pilnīgs novērtējums par atliekām pēc apsmidzināšanas ar papildu herbicīdiem, par metabolītiem un to tirdzniecības preparātiem, ko izmanto attiecīgo augu audzēšanas valstīs; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju riska novērtējumu par papildu herbicīdu izmantošanu un to atliekām pilnībā iekļaut pret herbicīdiem tolerantu ĢM augu riska novērtējumā neatkarīgi no tā, vai attiecīgo ĢM augu Savienībā paredzēts audzēt vai Savienībā importēt izmantošanai pārtikā un barībā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju neatļaut importēt izmantošanai pārtikā vai dzīvnieku barībā jebkādus ĢM augus, kas ir toleranti pret tādiem herbicīdiem, kurus nav atļauts izmantot Savienībā (šajā gadījumā glufozinātu); |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju neatļaut nekādas saliktu transformācijas notikumu apakškombinācijas, kamēr EFSA tās nav rūpīgi izvērtējusi, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja sniegtajiem datiem, kuriem jābūt pilnīgiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | konkrētāk, uzskata, ka tādu apakškombināciju apstiprināšana, par kurām nav sniegti nekaitīguma dati un kuras nav pat pārbaudītas vai izveidotas, ir pretrunā vispārējo pārtikas aprites tiesību aktu principiem, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 178/2002; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina EFSA padziļināti izstrādāt un sistemātiski izmantot metodes, kas ļautu konstatēt saliktos transformācijas notikumos iegūtu ĢM neparedzēto ietekmi, tostarp saistībā ar Bt toksīniem raksturīgajām palīgvielu īpašībām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  Zinātniskais atzinums par novērtējumu ģenētiski modificētai kukurūzai MON 89034 x 1507 x MON 88017 x 59122 x DAS-40278-9 un apakškombinācijām neatkarīgi no to izcelsmes izmantošanai pārtikai un barībai, importam un pārstrādei saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (pieteikums EFSA-GMO-NL-2013-113), EFSA biļetens, 2019, 17(1):5521, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2019.5521

(4)  Eiropas Parlaments astotajā sasaukumā pieņēma 36 rezolūcijas, kurās iebilsts pret atļauju izmanto ģenētiski modificētus organismus.

(5)  1507 x 59122, atļauta ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1110; MON 89034 × MON 88017, atļauta ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/2046; un MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, MON 89034 × 1507 × MON 88017, MON 89034 × 1507 × 59122, MON 89034 × MON 88017 × 59122, 1507 × MON 88017 × 59122, MON 89034 × 1507, MON 89034 × 59122, 1507 × MON 88017, MON 88017 × 59122, kas atļautas ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/650/ES.

(6)  Zinātniskais atzinums par novērtējumu ģenētiski modificētai kukurūzai MON 89034 x 1507 x MON 88017 x 59122 x DAS-40278-9 un apakškombinācijām neatkarīgi no to izcelsmes izmantošanai pārtikai un barībai, importam un pārstrādei saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (pieteikums EFSA-GMO-NL-2013-113), EFSA biļetens, 2019, 17(1):5521, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2019.5521

(7)  Sk. EFSA atzinumu, 10.–11. lpp.

(8)  G pielikums — dalībvalstu komentāri http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-00210

(9)  Sk. EFSA atzinumu, 4. lpp.

(10)  Sk., piemēram, Bonny, S.“Ģenētiski modificēti, pret herbicīdiem noturīgi kultūraugi, nezāles un herbicīdi: pārskats un ietekme”Environmental Management, 2016, 57(1): 31.–48. lpp.,

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 un Benbrook, C.M.“Ģenētiski modificētu kultūraugu ietekme uz pesticīdu izmantojumu ASV — pirmie sešpadsmit gadi”, Environmental Sciences Europe, 2012, Vol 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(11)  Komisijas 2019. gada 28. marta Īstenošanas regula (ES) 2019/533 par saskaņotu Savienības daudzgadu kontroles programmu 2020., 2021. un 2022. gadam, kas pieņemta, lai nodrošinātu atbilstību maksimālajiem pesticīdu atlieku līmeņiem un novērtētu patērētāju eksponētību pesticīdu atliekām augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās (OV L 88, 29.3.2019., 28. lpp.).

(12)  EFSA secinājums par aktīvās vielas glifozāta saturošu pesticīdu riska novērtējuma salīdzinošo izvērtēšanu, EFSA biļetens, 2015, 13(11):4302, 3. lpp. https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(13)  EFSA pārskats par esošajiem maksimālajiem glifozāta atlieku līmeņiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 12. pantu, 2018. gada 17. maijs, 12. lpp., https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

(15)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=EN&selectedID=1436

(16)  Lurquin, P. F., “Toksisku metabolītu veidošanās pret 2,4-D tolerantos ĢM kultūraugos”, 3 Biotech, 2016,

6(1): 1-4. https://link.springer.com/article/10.1007/s13205-016-0387-9#CR25

(17)  Informācijai sk. Rubio Infante, N. & Moreno-Fierros, L., “Pārskats par Bacillus thuringiensis Cry toksīnu nekaitīgumu un bioloģisko ietekmi uz zīdītājiem”, Journal of Applied Toxicology, 2016, 36(5): 630-648.

http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(18)  Pieteikums EFSA-GMO-DE-2010-86 (Bt11 3 MIR162 3 1507 3 GA21 kukurūza un trīs apakškombinācijas neatkarīgi no to izcelsmes), EFSA ĢMO ekspertu grupas locekļa J. M. Wal mazākuma viedoklis, 2018. gada maijs,https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309, 34. lpp.

(19)  Douglas, M.R. & Tooker, J.F., “Intensīvas sēklu apstrādes izraisīts straujš neonikotinoīdu izmantojuma pieaugums un agrīna kaitīgo organismu apkarošana ASV lauka kultūraugos”, Environmental Science & Technology. 2015, 49(8): 5088-5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141 g

(20)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/ approval_renewal/neonicotinoids_en

(21)  Sk., piemēram, Eiropas Parlamenta plenārsēdē teikto uzrunu par nākamās Eiropas Komisijas politiskajām pamatnostādnēm (Strasbūrā 2014. gada 15. jūlijā) vai uzrunu par Savienības stāvokli 2016. gadā (Strasbūrā 2016. gada 14. septembrī).

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

---

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/25 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/25

---

P9_TA(2019)0031

Ārvalstu iejaukšanās vēlēšanu norisē un dezinformācija dalībvalstu un Eiropas demokrātiskajos procesos

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par ārvalstu iejaukšanos dalībvalstu un Eiropas demokrātiskajos procesos (2019/2810(RSP))

(2021/C 202/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 7., 8., 11., 12., 39., 40., 47. un 52. pantu, Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, jo īpaši tās 8., 9., 10., 11., 13., 16. un 17. pantu, un Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas Protokolu, jo īpaši tā 3. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 7., 8., 11., 12., 39., 40., 47. un 52. pantu, Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, jo īpaši tās 8., 9., 10., 11., 13., 16. un 17. pantu, un Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas Protokolu, jo īpaši tā 3. pantu,

| — | ņemot vērā 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), jo īpaši tā 2., 17., 19., 20. un 25. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), jo īpaši tā 2., 17., 19., 20. un 25. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 26. aprīļa paziņojumu “Vēršanās pret dezinformāciju tiešsaistē: Eiropas pieeja” (COM(2018)0236), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 26. aprīļa paziņojumu “Vēršanās pret dezinformāciju tiešsaistē: Eiropas pieeja” (COM(2018)0236),

| — | ņemot vērā Komisijas un PV/AP 2018. gada 5. decembra kopīgo Rīcības plānu dezinformācijas apkarošanai (JOIN(2018)0036) un Komisijas un PV/AP 2019. gada 14. jūnija kopīgo ziņojumu par Rīcības plāna dezinformācijas apkarošanai īstenošanu (JOIN(2019)0012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un PV/AP 2018. gada 5. decembra kopīgo Rīcības plānu dezinformācijas apkarošanai (JOIN(2018)0036) un Komisijas un PV/AP 2019. gada 14. jūnija kopīgo ziņojumu par Rīcības plāna dezinformācijas apkarošanai īstenošanu (JOIN(2019)0012),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2018. gada 18. oktobra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2018. gada 18. oktobra secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Parlamentārās izpētes ģenerāldirektorāta 2019. gada 15. martā publicēto pētījumu “Automated tackling of disinformation” (“Automatizēta dezinformācijas novēršana”) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Parlamentārās izpētes ģenerāldirektorāta 2019. gada 15. martā publicēto pētījumu “Automated tackling of disinformation” (“Automatizēta dezinformācijas novēršana”) (1),

| — | ņemot vērā 2019. gada 12. marta rezolūciju par drošības apdraudējumiem saistībā ar aizvien lielāko Ķīnas tehnoloģiju klātbūtni ES un iespējamo rīcību ES līmenī to mazināšanai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 12. marta rezolūciju par drošības apdraudējumiem saistībā ar aizvien lielāko Ķīnas tehnoloģiju klātbūtni ES un iespējamo rīcību ES līmenī to mazināšanai (2),

| — | ņemot vērā 2016. gada 23. novembra rezolūciju par ES stratēģisko paziņojumu pret to vērstas trešo personu propagandas apkarošanai (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 23. novembra rezolūciju par ES stratēģisko paziņojumu pret to vērstas trešo personu propagandas apkarošanai (3),

| — | ņemot vērā 2019. gada 13. marta ieteikumu Padomei un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos izvērtēt turpmākos pasākumus, ko pieņēmusi EĀDD divus gadus pēc Eiropas Parlamenta ziņojuma par ES stratēģisko paziņojumu pret to vērstas trešo personu propagandas apkarošanai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 13. marta ieteikumu Padomei un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos izvērtēt turpmākos pasākumus, ko pieņēmusi EĀDD divus gadus pēc Eiropas Parlamenta ziņojuma par ES stratēģisko paziņojumu pret to vērstas trešo personu propagandas apkarošanai (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (5) un pašlaik noritošo minētās direktīvas reformu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (5) un pašlaik noritošo minētās direktīvas reformu,

| — | ņemot vērā 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par “Facebook” lietotāju datu izmantošanu, ko veicis uzņēmums “Cambridge Analytica”, un ietekmi uz datu aizsardzību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par “Facebook” lietotāju datu izmantošanu, ko veicis uzņēmums “Cambridge Analytica”, un ietekmi uz datu aizsardzību (6),

| — | ņemot vērā 2018. gada 12. decembra rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 12. decembra rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 24. jūlija paziņojumu “Deviņpadsmitais progresa ziņojums virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību” (COM(2019)0353), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 24. jūlija paziņojumu “Deviņpadsmitais progresa ziņojums virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību” (COM(2019)0353),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 6. jūnija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam izveido Digitālās Eiropas programmu (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 6. jūnija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam izveido Digitālās Eiropas programmu (COM(2018)0434),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu,

| A. | tā kā valstisku un nevalstisku trešo valstu aktoru mēģinājumi ietekmēt ES un tās dalībvalstu lēmumpieņemšanu, kā arī apdraudēt LES 2. pantā nostiprinātās vērtības, ļaunprātīgi iejaucoties, atspoguļo plašākas tendences, ar ko saskaras demokrātiskās valstis visā pasaulē; |
| --- | --- |

A.

tā kā valstisku un nevalstisku trešo valstu aktoru mēģinājumi ietekmēt ES un tās dalībvalstu lēmumpieņemšanu, kā arī apdraudēt LES 2. pantā nostiprinātās vērtības, ļaunprātīgi iejaucoties, atspoguļo plašākas tendences, ar ko saskaras demokrātiskās valstis visā pasaulē;

| B. | tā kā ārvalstiska iejaukšanās var izpausties ļoti dažādi, arī kā dezinformācijas kampaņas sociālajos medijos, kuru mērķis ir ietekmēt sabiedrisko domu, kiberuzbrukumi kritiskajai vēlēšanu infrastruktūrai un tiešs vai netiešs atbalsts politiskajiem aktoriem; |
| --- | --- |

B.

tā kā ārvalstiska iejaukšanās var izpausties ļoti dažādi, arī kā dezinformācijas kampaņas sociālajos medijos, kuru mērķis ir ietekmēt sabiedrisko domu, kiberuzbrukumi kritiskajai vēlēšanu infrastruktūrai un tiešs vai netiešs atbalsts politiskajiem aktoriem;

| C. | tā kā ārvalstiska iejaukšanās vēlēšanās ir liels izaicinājums, jo tā būtiski apdraud Eiropas demokrātiskās sabiedrības un institūcijas, pamattiesības un pamatbrīvības, tiesiskumu, drošību, ekonomisko labklājību un galu galā arī Eiropas suverenitāti; |
| --- | --- |

C.

tā kā ārvalstiska iejaukšanās vēlēšanās ir liels izaicinājums, jo tā būtiski apdraud Eiropas demokrātiskās sabiedrības un institūcijas, pamattiesības un pamatbrīvības, tiesiskumu, drošību, ekonomisko labklājību un galu galā arī Eiropas suverenitāti;

| D. | tā kā valstis, kuras iejaucas citās valstīs, ir izmantojušas — tostarp ļaunprātīgi — arī iedzīvotāju un ekonomikas globālo savienotību, kas panākta ar digitāliem līdzekļiem un jaunajām tehnoloģijām; tā kā medijus, jo īpaši sociālās platformas, ir iespējams viegli izmantot, lai izplatītu dezinformāciju; |
| --- | --- |

D.

tā kā valstis, kuras iejaucas citās valstīs, ir izmantojušas — tostarp ļaunprātīgi — arī iedzīvotāju un ekonomikas globālo savienotību, kas panākta ar digitāliem līdzekļiem un jaunajām tehnoloģijām; tā kā medijus, jo īpaši sociālās platformas, ir iespējams viegli izmantot, lai izplatītu dezinformāciju;

| E. | tā kā ir jāpalielina informētība par Krievijas dezinformācijas kampaņām, jo tas ir galvenais avots, no kā izplatās dezinformācija Eiropā; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir jāpalielina informētība par Krievijas dezinformācijas kampaņām, jo tas ir galvenais avots, no kā izplatās dezinformācija Eiropā;

| F. | tā kā Eiropas sabiedriskajās debatēs ļaunprātīgi iejaucas valstiski un nevalstiski aktori no trešām valstīm, kas nav Krievija; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas sabiedriskajās debatēs ļaunprātīgi iejaucas valstiski un nevalstiski aktori no trešām valstīm, kas nav Krievija;

| G. | tā kā 2019. gada jūnijā Komisijas veiktā sākotnējā analīze rāda, ka pasākumi, kas tika ieviesti, lai aizsargātu Eiropas vēlēšanu integritāti, palīdzēja ierobežot ārvalstisku valstisko un nevalstisko iejaukšanos 2019. gada maija Eiropas Parlamenta vēlēšanās; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2019. gada jūnijā Komisijas veiktā sākotnējā analīze rāda, ka pasākumi, kas tika ieviesti, lai aizsargātu Eiropas vēlēšanu integritāti, palīdzēja ierobežot ārvalstisku valstisko un nevalstisko iejaukšanos 2019. gada maija Eiropas Parlamenta vēlēšanās;

| H. | tā kā nolūkā mazināt ārvalstisko ietekmi uz 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām un saglabātu to integritāti ES sekmīgi ieviesa vairākus pasākumus, tostarp prakses kodeksu dezinformācijas jomā, agrīnās brīdināšanas sistēmu un Eiropas vēlēšanu sadarbības tīklu; tā kā Komisija ir paziņojusi, ka rīkosies, lai risinātu šos jautājumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā nolūkā mazināt ārvalstisko ietekmi uz 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām un saglabātu to integritāti ES sekmīgi ieviesa vairākus pasākumus, tostarp prakses kodeksu dezinformācijas jomā, agrīnās brīdināšanas sistēmu un Eiropas vēlēšanu sadarbības tīklu; tā kā Komisija ir paziņojusi, ka rīkosies, lai risinātu šos jautājumus;

| I. | tā kā ES ļoti lielā mērā ir atkarīga no ārvalstu tehnoloģijām, programmatūras un infrastruktūras, savukārt tas var ES padarīt neaizsargātāku pret ārvalstisku iejaukšanos vēlēšanās; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES ļoti lielā mērā ir atkarīga no ārvalstu tehnoloģijām, programmatūras un infrastruktūras, savukārt tas var ES padarīt neaizsargātāku pret ārvalstisku iejaukšanos vēlēšanās;

| J. | tā kā ļaunprātīgas iejaukšanās gadījumu mērogs prasa koordinētu Eiropas reakciju, ko veidotu arī vairāki savstarpēji papildinoši darbības virzieni; |
| --- | --- |

J.

tā kā ļaunprātīgas iejaukšanās gadījumu mērogs prasa koordinētu Eiropas reakciju, ko veidotu arī vairāki savstarpēji papildinoši darbības virzieni;

| K. | tā kā pienākums apkarot dezinformāciju un ārvalstisku iejaukšanos vēlēšanās ir ne tikai publiskajām iestādēm, bet arī interneta un sociālo mediju uzņēmumiem, kam tāpēc būtu jāsadarbojas, lai sasniegtu šo mērķi, bet — neapdraudot runas brīvību un nekļūstot par privatizētas cenzūras struktūrām; |
| --- | --- |

K.

tā kā pienākums apkarot dezinformāciju un ārvalstisku iejaukšanos vēlēšanās ir ne tikai publiskajām iestādēm, bet arī interneta un sociālo mediju uzņēmumiem, kam tāpēc būtu jāsadarbojas, lai sasniegtu šo mērķi, bet — neapdraudot runas brīvību un nekļūstot par privatizētas cenzūras struktūrām;

| L. | tā kā vairākas izmeklēšanas rāda, ka ir pārkāpti vai apieti svarīgi vēlēšanu noteikumi, it īpaši pastāvošie noteikumi par kampaņu finansējuma pārredzamību, un tiek ziņots par bezpeļņas organizāciju politiskajiem izdevumiem, kuru avots ir trešās valstis, sevišķi Krievija; |
| --- | --- |

L.

tā kā vairākas izmeklēšanas rāda, ka ir pārkāpti vai apieti svarīgi vēlēšanu noteikumi, it īpaši pastāvošie noteikumi par kampaņu finansējuma pārredzamību, un tiek ziņots par bezpeļņas organizāciju politiskajiem izdevumiem, kuru avots ir trešās valstis, sevišķi Krievija;

| M. | tā kā, raugoties uz visiem ziņotajiem gadījumiem, kad notikusi ārvalstiska iejaukšanās vēlēšanās, redzams sistemātisks rīcības modelis, kas pēdējos gados atkārtojies vairākkārt; |
| --- | --- |

M.

tā kā, raugoties uz visiem ziņotajiem gadījumiem, kad notikusi ārvalstiska iejaukšanās vēlēšanās, redzams sistemātisks rīcības modelis, kas pēdējos gados atkārtojies vairākkārt;

| N. | tā kā līdz 2020. gada beigām dalībvalstīs notiks vairāk nekā 50 prezidenta, valsts, pašvaldības vai reģionālās vēlēšanas, |
| --- | --- |

N.

tā kā līdz 2020. gada beigām dalībvalstīs notiks vairāk nekā 50 prezidenta, valsts, pašvaldības vai reģionālās vēlēšanas,

| 1. | uzsver, ka noturīgu demokrātisku sabiedrību pamatā ir runas un vārda brīvība, privātuma un personas datu aizsardzība, kā arī mediju plurālisms, kas nodrošina vislabāko aizsardzību pret dezinformācijas kampaņām un naidīgu propagandu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka, lai gan ārvalstiska naidīgā iejaukšanās un dezinformācija ir daudzšķautnaina rakstura, iejaukšanās vēlēšanās ir plašākas hibrīdkara stratēģijas daļa un ka tāpēc reakcija uz to ir fundamentāls drošības politikas un ārpolitikas elements; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārto, ka ārvalstiska iejaukšanās vēlēšanās apdraud iedzīvotāju tiesības tieši vai ar brīvi izvēlētu pārstāvju starpniecību piedalīties savas valsts pārvaldē, kā paredz Vispārējā cilvēktiesību deklarācija, un ka šāda citu valstu iejaukšanās ir uzskatāma par starptautisko tiesību pārkāpumu, pat ja netiek izmantots militārais spēks un nav apdraudēta valsts teritoriālā integritāte vai politiskā neatkarība; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka brīvas un godīgas vēlēšanas ir demokrātiskā procesa pamatā, un tāpēc aicina ES iestādes un dalībvalstis šajā jautājumā apņēmīgi rīkoties, arī gaidāmajā pārdomu procesā attiecībā uz ES nākotni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ir ļoti nobažījies par to, ka pirms visām lielajām valsts un Eiropas vēlēšanām nāk gaismā pierādījumi par iejaukšanos, kuri bieži vien liecina par ārvalstisku ietekmi, un daudzos gadījumos šī iejaukšanās notiek par labu pret ES noskaņotiem galēji labējiem ekstrēmistiskiem un populistiskiem kandidātiem un ir vērsta pret konkrētām minoritātēm un neaizsargātām grupām — piemēram, romu izcelsmes cilvēkiem, musulmaņiem vai cilvēkiem, kuri tiek uztverti kā musulmaņi, —, kalpojot virsmērķim mazināt demokrātiskas un līdztiesīgas sabiedrības pievilcību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apzinās, ka vērojama satraucoša tendence — globālas galēji labējo grupas plašā mērogā izmanto dezinformāciju sociālo mediju platformās; ir nobažījies par to, ka šāda dezinformācija ir uzkurinājusi pretreakciju pret dzimumu līdztiesību un LGBTI tiesībām; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apzinās, ka lielākā daļa dalībvalstu ir pilnīgi vai daļēji aizliegušas ārvalstiskus ziedojumus politiskajām partijām un kandidātiem; ar bažām atgādina, ka pat apstākļos, kad tiesību akti ierobežo politiskā finansējuma avotus, ārvalstiskiem aktoriem ir izdevies tos apiet un piedāvāt atbalstu saviem sabiedrotajiem, ņemot aizdevumus ārvalstu bankās — kā “Front National” gadījumā 2016. gadā — un izmantojot pirkuma līgumus un komerclīgumus — kā gadījumos, par kuriem 2019. gada 17. maijā Austrijas Brīvības partijas sakarā ziņoja “Der Spiegel” un “Süddeutsche Zeitung” un 2019. gada 10. jūlijā“Lega per Salvini Premier” sakarā ziņoja “Buzfeed” un “L’Espresso”, —, kā arī finanšu darbību atvieglošanu, par ko britu prese ziņojusi “Leave.eu” kampaņas sakarā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | it īpaši ir ļoti nobažījies par ārkārtīgi bīstamo Krievijas propagandu un aicina Komisiju un Padomi ieviest iedarbīgu un detalizētu stratēģiju, ar ko ātri un pamatīgi vērsties pret Krievijas dezinformācijas stratēģijām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ar bažām norāda, ka tādu dezinformācijas gadījumu skaits, kuru izcelsme meklējama Krievijā un kurus kopš 2019. gada janvāra dokumentējusi Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvā grupa (998 gadījumi), salīdzinājumā ar to pašu laikposmu 2018. gadā (434 gadījumi) ir vairāk nekā divkāršojies; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ņemot vērā, ka kiberuzbrukumu mērogs pastāvīgi pieaug, stingri nosoda trešo valstu valstisko un nevalstisko aktoru aizvien agresīvākās darbības, kuru mērķis ir vājināt vai sagraut Eiropas demokrātisko valstu normatīvos pamatus un principus un visu Rietumbalkānu un Austrumu partnerības pievienošanās sarunvalstu suverenitāti, kā arī ietekmēt vēlēšanas un atbalstīt ekstrēmistiskas kustības; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzīst, ka pozitīva ietekme ir brīvprātīgajām darbībām, ko dezinformācijas apkarošanas nolūkā veic pakalpojumu sniedzēji un platformas, tostarp jauniem prakses kodeksa noteikumiem, kuru mērķis ir palielināt vēlēšanu reklāmu pārredzamību sociālajos medijos, kā arī pasākumiem, ko pēdējā gada laikā veikusi Komisija un dalībvalstis, un atgādina tām par to kopīgo atbildību dezinformācijas apkarošanā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina par 2018. gada 25. oktobra rezolūciju, kurā Parlaments pēc “Cambridge Analytica” skandāla mudināja “Facebook” īstenot dažādus pasākumus, kas liegtu šo sociālo platformu izmantot, lai iejaukšanos vēlēšanās; atzīmē, ka “Facebook” lielāko daļu šo prasību nav ievērojis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka iejaukšanās vienas dalībvalsts vēlēšanās skar visu ES kopumā, jo var ietekmēt ES iestāžu sastāvu; uzskata, ka pret šādu apdraudējumu nevar cīnīties nedz tikai atsevišķi darbojošās valsts iestādes, nedz vien ar privātā sektora pašregulāciju: ir vajadzīga koordinēta daudzlīmeņu pieeja, kurā iesaistītas daudzas ieinteresētās personas; uzskata, ka gan ES, gan starptautiskā līmenī būtu jāizstrādā tiesiskais regulējums hibrīddraudu, tostarp kiberuzbrukumu un dezinformācijas, apkarošanai, lai ES varētu stingri uz tiem reaģēt; |
| --- | --- |

13.

| 14. | taču atkārto, ka ir jāizstrādā spēcīga kopēja Eiropas politika, lai iedarbīgi cīnītos gan pret ārvalstisku iejaukšanos, gan pret dezinformācijas kampaņām, izmantojot ciešu ES saziņu ar tiešsaistes platformām un pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina visus iesaistītos aktorus turpināt centienus nodrošināt, ka demokrātiskais process un vēlēšanas ir aizsargāti pret ārvalstisku valstisko un nevalstisko iejaukšanos un manipulācijām; it sevišķi norāda, ka ir jāuzlabo medijpratība un pilsoniskā izglītība kultūras un mācību ceļā jau no agrīna vecuma, lai tie, pret ko ir vērstas dezinformācijas kampaņas, varētu secināt, ka sniegtā informācija ir neobjektīva; tāpēc mudina dalībvalstis skolu programmās iekļaut īpašas medijpratības nodarbības un izstrādāt informācijas kampaņas, kas paredzētas pret dezinformāciju vismazāk aizsargātajām sabiedrības grupām; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ir nobažījies par Eiropas atkarību no ārvalstu tehnoloģijām un tehnikas; uzsver, ka ES ir jācenšas palielināt savas spējas, lai tādējādi ierobežotu ārvalstisku aktoru iespējas ļaunprātīgi iejaukties vēlēšanās; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vēlreiz aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot inovācijai labvēlīgu vidi, kuras pamatā būtu tirgus ekonomikas principi un pamattiesību aizsardzība, lai Eiropas uzņēmumi varētu īstenot visu savu potenciālu un šo tiesību aizsardzību izmantot kā konkurences priekšrocību; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina ar valsts un Eiropas finansējumu stiprināt spējas vērsties pret naidīgu trešo pušu stratēģisko komunikāciju un apmainīties ar informāciju un paraugpraksi šajā jomā, tostarp pašreizējās un laikam pēc 2020. gadam paredzētās daudzgadu finanšu shēmas ietvaros, izmantojot arī programmas “Apvārsnis Eiropa” un “Digitālā Eiropa”; uzsver, ka šādās programmās vajadzētu būt pietiekamiem aizsardzības pasākumiem, kas nodrošina stingru atbilstību starptautiskajām tiesībām un cilvēktiesībām, it sevišķi attiecībā uz finansējumu trešām valstīm; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka apstākļos, kad izplatās nepārbaudīta vai vienpusīga tendencioza informācija, kas grauj iedzīvotāju uzticēšanos neatkarīgiem medijiem, ir jāturpina atbalstīt un veicināt atbildīgu žurnālistiku un redakcionālo atbildību gan tradicionālajos, gan jaunajos medijos; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt sabiedriskos medijus, kas nav finansiāli atkarīgi no privātiem finansējuma avotiem un tāpēc var sniegt kvalitatīvu un objektīvu informāciju sabiedrībai, tajā pašā laikā nodrošinot un saglabājot neatkarību no politiskas iejaukšanās; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vēlreiz pauž atbalstu vērtīgajam darbam, ko veic Eiropas Demokrātijas fonds, atbalstīdams organizācijas, kuras cīnās pret viltus ziņām un dezinformāciju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka ES būtu jācenšas rast praktiskus risinājumus, kā atbalstīt un stiprināt demokrātiskus, neatkarīgus un daudzveidīgus medijus ES kaimiņvalstīs un Rietumbalkānu valstīs, kas ir ES kandidātvalstis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina ES Austrumu Stratēģiskās komunikācijas grupu pārveidot par pastāvīgu struktūru Eiropas Ārējās darbības dienestā un piešķirt tai būtiski lielāku finansējumu un personālu nekā līdz šim; |
| --- | --- |

23.

| 24. | norāda, ka riski, ko rada iejaukšanās vēlēšanās un dezinformācijas kampaņas tiešsaistē, ir sarežģīti, tāpēc to atklāšanai un kontrolei ir vajadzīga starpnozaru sadarbība, kurā iesaistītas kompetentās iestādes un ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju vēlēšanu aprīkojumu klasificēt kā kritisko infrastruktūru, lai nodrošinātu, ka TID direktīvas (9) pārkāpuma gadījumā ir iespējama reakcija; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atgādina, ka liela daļa šo ļaunprātīgo iejaukšanās darbību ir Eiropas datu aizsardzības un privātuma noteikumu pārkāpums; aicina valsts datu aizsardzības iestādes pilnīgi izmantot savas pilnvaras izmeklēt datu aizsardzības pārkāpumus un noteikt preventīvas sankcijas un sodus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vēlreiz aicina dalībvalstis ar Eurojust atbalstu veikt izmeklēšanu par to, ka ārvalstiski spēki, iespējams, ir nelikumīgi izmantojuši tiešsaistes politisko telpu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Komisiju arī turpmāk sekot līdzi, kāda ir ārvalstiskās iejaukšanās ietekme Eiropā, un pildīt apņemšanos — ko svinīgi pauda jaunievēlētā priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena — risināt “ārējās intervences draudu novēršanas jautājumu Eiropas Parlamenta vēlēšanās” (10); |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina nākamo Komisijas priekšsēdētāja vietnieku / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības jautājumos cīņu pret dezinformāciju izvirzīt par centrālu ārpolitikas uzdevumu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju izvērtēt iespējamos leģislatīvos un neleģislatīvos pasākumus, ar kuriem varētu panākt, ka sociālo mediju platformas, neapdraudot vārda brīvību, sāk sistemātiski marķēt saturu, ar ko dalās boti, pārskatīt algoritmus, lai tos padarītu pēc iespējas objektīvus, un slēgt tādu personu kontus, kas iesaistās nelikumīgās pret demokrātiskajiem procesiem vērstās vai naida runu uzkurinošās darbībās; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt publiskās iestādes, domnīcas, NVO un kiberaktīvistus no parasto iedzīvotāju vidus, kas darbojas ar propagandas un dezinformācijas problēmu risināšanu, un darīt pieejamu finansējumu un atbalstu sabiedrības informēšanas kampaņām, kuru mērķis ir palielināt ES iedzīvotāju pretestību pret dezinformāciju; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atgādina, cik svarīgu demokrātijas un pārvaldes aizsardzības lomu pilda trauksmes cēlēji, publiskodami sabiedrībai svarīgu informāciju; aicina Eiropas Padomes dalībvalstu iestādes izstrādāt un izplatīt trauksmes celšanas politiku, kuras pamatā būtu ieteikumā CM/Rec(2014)6 izklāstīto 20 principu ievērošana; atgādina par nesen pieņemto direktīvu par trauksmes cēlēju aizsardzību; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atgādina, ka ES nodrošina 4 175 miljonus EUR darbībām, kuru mērķis ir atbalstīt mediju brīvību un pētniecisko žurnālistiku, tostarp mehānismam ātrai reaģēšanai uz preses un mediju brīvības pārkāpumiem un reālai žurnālistu aizsardzībai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzskata, ka savus demokrātiskos procesus ES varēs aizsargāt tikai tad, ja par ārvalstisku autoritāru iejaukšanos domās holistiski un demokrātiskās pārvaldības un institūciju, tostarp Eiropas politisko partiju, neaizsargātību novērsīs visos aspektos; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju un dalībvalstis iesaistīties diskusijās ar ieinteresētajām personām, kā arī starptautiskajiem partneriem, tostarp starptautiskos forumos, lai stiprinātu cīņu pret kiberdraudiem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka NATO un tā izcilības centri ir būtiski rīki, kas Eiropai dod iespēju stiprināt transatlantiskās saiknes un ļauj palielināt gan Eiropas, gan Ziemeļamerikas noturību pret dezinformāciju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju Eiropas politisko partiju un fondu ārvalstiskā finansējuma jautājumu risināt, netraucējot veidoties tādai Eiropas publiskajai telpai, kas sniedzas pāri ES robežām, un sākt diskusiju ar dalībvalstīm, kuras mērķis būtu risināt šos jautājumus valstu politisko partiju un fondu kontekstā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai, Padomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorāts, Zinātniskās perspektīvikas nodaļa, 2019. gada 15. marts.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0156.

(3)  OV C 224, 27.6.2018., 58. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0187.

(5)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0433.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0514.

(8)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Direktīva (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā, OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.

(10)  “Eiropas Savienība, kas tiecas uz augstākiem mērķiem. Mana programma Eiropai. Politikas pamatnostādnes nākamajai Eiropas Komisijai (2019–2024)”, Urzula fon der Leiena, 2019, https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/political-guidelines-next-commission_lv.pdf, 22. lpp.

---

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/31

---

P9_TA(2019)0032

Daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam un pašu resursi: laiks attaisnot pilsoņu cerības

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam un pašu resursiem: laiks attaisnot pilsoņu cerības (2019/2833(RSP))

(2021/C 202/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 310., 311., 312. un 323. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 310., 311., 312. un 323. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 2. maija priekšlikumus par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2021.–2027. gadam un Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 2. maija priekšlikumus par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2021.–2027. gadam un Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu,

| — | ņemot vērā 2018. gada 14. marta rezolūcijas par nākamo DFS: Parlamenta nostājas sagatavošana attiecībā uz DFS laikposmam pēc 2020. gada (1) un par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmas reformu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 14. marta rezolūcijas par nākamo DFS: Parlamenta nostājas sagatavošana attiecībā uz DFS laikposmam pēc 2020. gada (1) un par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmas reformu (2),

| — | ņemot vērā 2018. gada 30. maija rezolūciju par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam un pašu resursiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 30. maija rezolūciju par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam un pašu resursiem (3),

| — | ņemot vērā 2018. gada 14. novembra starpposma ziņojumu par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam: Parlamenta nostāja ar nolūku panākt vienošanos (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 14. novembra starpposma ziņojumu par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam: Parlamenta nostāja ar nolūku panākt vienošanos (4),

| — | ņemot vērā Komisijas un Padomes 2019. gada 10. oktobra paziņojumus par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam un pašu resursiem: laiks attaisnot pilsoņu cerības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Padomes 2019. gada 10. oktobra paziņojumus par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam un pašu resursiem: laiks attaisnot pilsoņu cerības,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu,

| 1. | paziņo, ka ir pienācis laiks attaisnot ES pilsoņu cerības un paredzēt Savienības politisko saistību un mērķu īstenošanai nepieciešamos finanšu līdzekļus; pauž apņēmību panākt tādas stabilas un uzticamas DFS pieņemšanu, kura ļaus Savienībai nākamajā septiņu gadu periodā efektīvi reaģēt uz svarīgiem problēmjautājumiem un sasniegt savus politiskos mērķus; uzskata, ka 2019. gada Eiropas vēlēšanas ir piešķīrušas Parlamenta nostājai un lomai atjaunotu leģitimitāti šajā procesā; apliecina gatavību noraidīt jebkādu Padomes nostāju, kurā nav ievērotas Parlamenta prerogatīvas vai pienācīgi ņemta vērā tā nostāja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem šo rezolūciju, lai apstiprinātu un atjauninātu savu sarunu mandātu attiecībā uz nākamās DFS izdevumu un ieņēmumu daļu; prasa bez jebkādas turpmākas kavēšanās sākt sarunas ar Padomi, lai savlaicīgi panāktu stabilu vienošanos, un vienlaikus uzsver, ka Parlaments ir gatavs to darīt jau kopš 2018. gada novembra; prasa Komisijai nākt klajā ar DFS ārkārtas rīcības plānu kā “drošības tīklu”, lai aizsargātu ES finansēšanas programmu līdzekļu saņēmējus, jo šāds plāns ļautu pagarināt pašreizējās DFS darbību gadījumā, ja laicīgi netiks panākta vienošanās par nākamo DFS; |
| --- | --- |

2.

Parlamenta stingrās nostājas apstiprināšana

| 3. | apstiprina savu 2018. gada 14. novembra starpposma ziņojumā par DFS izklāstīto sarunu mandātu attiecībā uz DFS skaitļiem (katrai programmai, pozīcijai un vispārējā līmenī), ES pašu resursiem, elastības noteikumiem, termiņa vidusposma pārskatīšanu un horizontālajiem principiem, tādiem kā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu, klimata pārmaiņu apkarošanas un dzimumu līdztiesības integrēšana visās politikās un iniciatīvās nākamajā DFS, kā arī attiecībā uz konkrētiem grozījumiem ierosinātajā DFS regulā un Iestāžu nolīgumā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti norāda, ka nākamā DFS būtu jānosaka 1 324,1 miljarda EUR apmērā 2018. gada cenās, proti, 1,3 % apmērā no ES-27 nacionālā kopienākuma (NKI); uzsver, ka šis vispārējais skaitlis ir iegūts, veicot katrai ES programmai un politikai nepieciešamā finansējuma augšupēju novērtēšanu; šajā sakarā atgādina Parlamenta nodomu palielināt atbalstu pamatprogrammām (piemēram, jaunatnes, pētniecības un inovācijas, vides un klimata pārejas, infrastruktūras, MVU, digitalizācijas un sociālo tiesību jomā), lai saglabātu pašreizējo ES politiku (it īpaši kohēzijas, lauksaimniecības un zivsaimniecības politikas) finansējumu reālā izteiksmē un lai papildu pienākumu (piemēram, migrācijas, ārējās darbības un aizsardzības jomā) izpildei paredzētu papildu finanšu līdzekļus; pauž stingru pārliecību, ka resursu apvienošana Eiropas līmenī, lai nodrošinātu efektivitāti, solidaritāti un globālo ietekmi, rada Eiropas pievienoto vērtību; šajā sakarā uzsver nepieciešamību nākotnes izdevumu plānošanā pastiprinātu uzmanību veltīt rezultātiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka Parlaments nesniegs piekrišanu attiecībā uz DFS, ja nebūs panākta vienošanās par ES pašu resursu sistēmas reformu, tostarp par tāda jauna pašu resursu groza ieviešanu, kurš ir labāk saskaņots ar galvenajām ES politikas prioritātēm un stimulē progresu to īstenošanā; atgādina, ka jaunu pašu resursu veidu ieviešanas mērķis ir ne tikai mazināt uz NKI balstīto iemaksu pārsvaru, bet arī nodrošināt ES izdevumu atbilstošu finansēšanu nākamajā DFS; atkārtoti apstiprina savu starpposma ziņojumā par DFS izklāstīto nostāju attiecībā uz potenciālo jauno pašu resursu veidu (kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze, digitālo pakalpojumu aplikšana ar nodokli, finanšu darījumu nodoklis, ienākumi no emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas, plastmasas nodoklis un ar oglekļa cenas pielāgošanu uz robežas saistītais mehānisms) sarakstu, jebkādu atlaižu un korekciju atcelšanu, uz PVN balstīto pašu resursu vienkāršošanu, no muitas nodokļa summas ieturamo valsts iekasēšanas izmaksu samazināšanu un citu ieņēmumu, ko gūst no soda naudas un dažādas veida maksas, iekļaušana ES budžetā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārtoti apstiprina nepieciešamību ieviest jaunu mehānismu, lai aizsargātu ES budžetu gadījumos, kad netiek ievērots tiesiskums vai kad pastāv sistēmisks Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā noteikto vērtību apdraudējums, un kad tas nelabvēlīgi ietekmē vai var ietekmēt pareizas finanšu pārvaldības vai Savienības finanšu interešu aizsardzības principu; uzsver, ka šādi pasākumi neietekmē valdības institūciju vai dalībvalstu pienākumu veikt maksājumus galīgajiem saņēmējiem vai saņēmējiem; |
| --- | --- |

6.

Reaģēšana uz jaunām iniciatīvām pēc Eiropas vēlēšanām

| 7. | atzinīgi vērtē politiskās saistības attiecībā uz papildu iniciatīvām, kuras pēc viņas apstiprināšanas amatā 2019. gada jūlijā uzņēmusies jaunievēlētā Komisijas priekšsēdētāja, un sagaida, ka nekavējoties tiks paskaidrota to ietekme uz budžetu; uzsver, ka ar jebkādām jaunām iniciatīvām — no kurām dažas jau lielā mērā bija paredzētas Parlamenta starpposma ziņojumā — saistīti izdevumi būtu jāaprēķina papildus sākotnējiem Komisijas priekšlikumiem attiecībā uz nākamo periodu, kā rezultātā DFS maksimālie apjomi būs lielāki nekā sākotnēji bija ierosināts; tādēļ sagaida, ka Komisija savā sākotnējā DFS priekšlikumā oficiāli atspoguļos šo iniciatīvu ietekmi uz budžetu un gaidāmajās DFS sarunās ar Padomi kopā ar Parlamentu aizstāvēs nepieciešamo finansējuma apjomu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prasa jaunajai Komisijai nekavējoties iesniegt apspriešanai turpmākus tiesību aktu priekšlikumus par jaunu instrumentu izveidi, lai to finansējumu iekļautu nolīgumā par nākamo DFS; sagaida, ka jebkādas iespējamās jaunās iniciatīvas, kas varētu tikt ierosinātas pēc DFS 2021.–2027. gadam pieņemšanas, tiks finansētas, izmantojot jaunas apropriācijas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | attiecībā uz ieņēmumu pusi atzinīgi vērtē jaunievēlētās priekšsēdētājas apņemšanos atsākt vai pagarināt vairāku iniciatīvu — kam vajadzētu būt daļai no gaidāmā jauno pašu resursu groza — īstenošanu; it īpaši aicina dalībvalstis izmantot iespēju ieviest ar oglekļa cenas pielāgošanu uz robežas saistītu mehānismu, kas būtu taisnīgs veids, kā reaģēt uz pilsoņu prasībām uzņemties izšķirošu vadošo lomu cīņā pret klimata pārmaiņām, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus starptautiskajā tirdzniecībā; |
| --- | --- |

9.

Nākamais būtiskais solis ceļā uz pāreju klimata jomā

| 10. | atkārtoti pauž nepārprotamu atbalstu klimata politikas aspektu integrēšanas principam; aicina Komisiju nodrošināt to, ka nākamā daudzgadu finanšu shēma pilnībā atbilst Parīzes nolīgumam, un uzsver steidzamo nepieciešamību no vēl vairāk pastiprināt politiskos un finanšu centienus, lai sasniegtu tā mērķus, kā arī nodrošinātu taisnīgu pāreju uz oglekļa dioksīda emisiju ziņā neitrālu ekonomiku, kas balstītos uz visaugstākajiem sociālā taisnīguma kritērijiem, lai neviens nekur netiktu atstāts novārtā; ar nepacietību gaida konkrētu priekšlikumu attiecībā uz Komisijas jaunās priekšsēdētājas politiskajās pamatnostādnēs izklāstīto Eiropas zaļo kursu; sagaida, ka nākamajā finanšu plānošanas periodā šim vērienīgajam mērķim tiks paredzēti atbilstoši budžeta līdzekļi, un vienlaikus uzsver, ka samazināta DFS acīmredzami nozīmētu soli atpakaļ; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka kopīga rīcība klimata jomā ES līmenī rada ievērojamu pievienoto vērtību, un tāpēc tai vajadzētu būt ES budžeta un tā izdevumu programmu modernizācijas pamatā; tādēļ uzsver, ka klimata un bioloģiskās daudzveidības aspekta integrēšanai nākamajā DFS nav jāaprobežojas ar starpposma ziņojumā noteikto konkrētiem mērķiem paredzēto izdevumu līmeni, bet jāaptver arī klimata un sociālās dimensijas integrēšana lēmumu pieņemšanā par visām svarīgākajām programmām, turklāt visā politikas ciklā; turklāt šajā sakarā prasa nodrošināt pārredzamāku, stingrāku un visaptverošāku metodiku, tostarp pārveidotus snieguma rādītājus ar klimatu un bioloģisko daudzveidību saistītu izdevumu noteikšanai un izsekošanai, finansiālā atbalsta sniegšanas kaitējošiem pasākumiem novēršanai un klimata politikas jautājumu integrēšanas ietekmes uz klimata pārmaiņu mazināšanos un pielāgošanos tām vidēja termiņa un ilgtermiņa uzraudzībai; prasa, lai Parlaments tiktu cieši iesaistīts šādas metodikas ieceres izstrādē; |
| --- | --- |

11.

Iestāžu sarunu tūlītēja sākšana

| 12. | atgādina, ka LESD 312. panta 5. punkts paredz, ka DFS pieņemšanas procedūrā visas trīs ES iestādes “veic visus vajadzīgos pasākumus, lai sekmētu tās pieņemšanu”; uzsver, ka Parlaments ir bijis gatavs sarunām par visiem DFS un pašu resursu paketes aspektiem jau gandrīz gadu, savukārt Padome līdz šim nav piekritusi iesaistīties nekādās jēgpilnās sarunās, kas nesniedzas tālāk par īsām un formālām informatīvām sanāksmēm un iztaujāšanām Vispārējo lietu padomes ietvaros; uzskata, ka šādus minimālus kontaktus nevar uzskatīt par apmierinošu iestāžu sadarbību un ka tie neatbilst Līgumā skaidri noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tādēļ prasa nekavējoties intensificēt iestāžu sarunas par DFS un pašu resursiem, lai sagatavotu augsni patiesām sarunām, un aicina Padomi nekavējoties pieņemt savu sarunu mandātu; uzskata — lai nodrošinātu Parlamenta piekrišanu, Padomei pienācīgi būtu jāņem vērā Parlamenta nostāja jau lēmuma par savu nostāju pieņemšanā; tādēļ sagaida, ka Padomes prezidentūra un Komisija skaidri paziņos un izskaidros Parlamenta viedokli Vispārējo lietu padomei, un prasa nodrošināt Parlamenta sarunu grupas klātbūtni visās Padomes neformālajās sanāksmēs, kurās tiks apspriesta DFS; uzsver nepieciešamību turpināt īpašiem jautājumiem veltītas trīspusējas sanāksmes, lai padziļinātu diskusiju par dažādajiem priekšlikumu par DFS un pašu resursu aspektiem un tādējādi papildinātu jau pastāvošās Vispārējo lietu padomes informatīvās sanāksmes un iztaujāšanas; turklāt sagaida, ka saskaņā ar LESD 324. pantu tiks sasauktas iestāžu priekšsēdētāju augsta līmeņa sanāksmes; |
| --- | --- |

13.

Parlamenta prerogatīvu aizsardzība

| 14. | pieņem zināšanai Padomes metodiku DFS sarunu satvaru sagatavošanai; tomēr pauž bažas par to, ka tas arī varētu būt mēģinājums Eiropadomei piešķirt dominējošu lomu neatsaucamu lēmumu par vairākiem nākamās DFS aspektiem pieņemšanā, kā tas bija pašreizējās DFS pieņemšanā; uzsver, ka Parlaments automātiski neapstiprinās Eiropadomes jau pieņemtos lēmumus un ir gatavs nesniegt savu piekrišanu, kamēr nebūs panākta apmierinoša vienošanās; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka šajos sarunu satvaros iekļauti ne tikai DFS regulas elementi, attiecībā uz kuriem ir nepieciešama Parlamenta piekrišana, bet arī ievērojams skaits leģislatīvu noteikumu par ES nozaru politikām, par kuriem lēmums jāpieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru; tādēļ uzskata, ka šādi sarunu satvari nav nekas vairāk par iekšēju Padomes procedūru, kas nekādā gadījumā nedrīkst kavēt Parlamentu vest pienācīgas sarunas par visiem DFS paketes elementiem un nozaru tiesību aktiem; tādēļ mudina Padomi sākt sarunas ar Parlamentu par visiem to nozares tiesību aktu aspektiem, ar kuriem nosaka jaunās ES programmas, kā arī par tiesiskuma priekšlikumu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atgādina, ka Eiropadomes secinājumi pēc būtības ir politiski un ka LES 15. panta 1. punkts aizliedz Eiropadomei veikt likumdošanas funkcijas; tādēļ aicina Eiropadomi atturēties no sīki izstrādātu un šķietami saistošu secinājumu pieņemšanas, pamatojoties uz DFS sarunu satvaru, jo tas nozīmētu tiešu iejaukšanos likumdošanas jomā; paļaujas uz to, ka Komisija kā godīga starpniece un Līgumu noteikumu ievērošanas uzraudzītāja atbalstīs Parlamenta likumdošanas prerogatīvas saskaņā ar piekrišanas un parasto likumdošanas procedūru; |
| --- | --- |

16.

“Drošības tīkls” ES programmu līdzekļu saņēmēju aizsardzībai: DFS ārkārtas rīcības plāna izstrāde

| 17. | pauž nožēlu, ka Eiropadome jau vairākkārt ir pagarinājusi politisko lēmumu pieņemšanas termiņu; pauž bažas, ka gadījumā, ja Padome un Eiropadome turpinās novilcināšanu, neiesaistot Parlamentu sarunās, pastāv skaidrs risks, ka šādas sarežģītas sarunas nebūs iespējams sekmīgi pabeigt līdz pašreizējās DFS darbības beigām; atgādina nopietnos šķēršļus ES programmu sākšanai, kuru iemesls bija novēlotā pašreizējās DFS pieņemšana, kā tas jau ir bijis senāk; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina — ja jaunā DFS netiks pieņemta laikus, LESD 312. panta 4. punkts paredz “drošības tīklu”, kas izpaužas kā maksimālo apjomu un citu pašreizējās shēmas pēdējā gada noteikumu piemērošanas pagaidu pagarināšana; tomēr pauž bažas, ka šādu “drošības tīklu” var apdraudēt ne tikai sagatavotības trūkums darbības līmenī, bet arī dažu pašreizējo ES programmu termiņš; šajā sakarā brīdina par ES programmu slēgšanu un paziņo savu nodomu nepieļaut, ka tam uztiepj sliktas vienošanās pieņemšanu laika trūkuma dēļ; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tādēļ mudina Komisiju nekavējoties sākt sagatavot DFS ārkārtas rīcības plānu, lai aizsargātu līdzekļu saņēmējus un nodrošinātu finansēšanas nepārtrauktību gadījumā, ja būs nepieciešams pagarināt pašreizējās DFS darbības laiku; prasa šādu plānu oficiāli iesniegt 2020. gada sākumā, lai Padome un Parlaments to varētu ātri pieņemt; prasa šajā plānā iekļaut horizontālu likumdošanas priekšlikumu, lai atceltu attiecīgajās programmās noteiktos termiņus, tādējādi nodrošinot atbilstību LESD 312. panta 4. punktam, un iekļaut konkrētus darbības noteikumus, it īpaši saskaņā ar dalītu pārvaldību īstenojamu politiku turpināšanai; |
| --- | --- |

19.

o

o o

| 20. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Eiropadomei un Komisijai. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  OV C 162, 10.5.2019., 51. lpp.

(2)  OV C 162, 10.5.2019., 71. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0226.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0449.

---

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/35

---

P9_TA(2019)0033

Eurozonas nodarbinātības un sociālās politikas nostādnes

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par eurozonas nodarbinātības un sociālās politikas nostādnēm (2019/2111(INI))

(2021/C 202/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. un 5. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. un 5. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9., 145., 148., 149., 151., 152., 153., 154., 155., 165., 156., 158., 165., 166., 174. un 349. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9., 145., 148., 149., 151., 152., 153., 154., 155., 165., 156., 158., 165., 166., 174. un 349. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās IV sadaļu (Solidaritāte), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās IV sadaļu (Solidaritāte),

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), jo īpaši 1., 3., 4., 5., 8., 10. un 13. mērķi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), jo īpaši 1., 3., 4., 5., 8., 10. un 13. mērķi,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada Sociālo ieguldījumu paketi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada Sociālo ieguldījumu paketi,

| — | ņemot vērā piecu priekšsēdētāju 2015. gada 22. jūnija ziņojumu (2)“Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piecu priekšsēdētāju 2015. gada 22. jūnija ziņojumu (2)“Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana”,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 14. maija ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 14. maija ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 12. jūnija paziņojumu “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšana: pārskats par paveikto četrus gadus pēc piecu priekšsēdētāju ziņojuma — Eiropas Komisijas ieguldījums 2019. gada 21. jūnija Eurosamitā” (COM(2019)0279), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 12. jūnija paziņojumu “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšana: pārskats par paveikto četrus gadus pēc piecu priekšsēdētāju ziņojuma — Eiropas Komisijas ieguldījums 2019. gada 21. jūnija Eurosamitā” (COM(2019)0279),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 5. jūnija paziņojumu “2019. gada Eiropas pusgads: konkrētām valstīm adresēti ieteikumi” (COM(2019)0500), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 5. jūnija paziņojumu “2019. gada Eiropas pusgads: konkrētām valstīm adresēti ieteikumi” (COM(2019)0500),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 27. februāra priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (COM(2019)0151) un Parlamenta 2019. gada 4. aprīļa nostāju par to (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 27. februāra priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (COM(2019)0151) un Parlamenta 2019. gada 4. aprīļa nostāju par to (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 21. novembra paziņojumu “2019. gada izaugsmes pētījums: stiprāka Eiropa globālas nenoteiktības apstākļos” (COM(2018)0770), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 21. novembra paziņojumu “2019. gada izaugsmes pētījums: stiprāka Eiropa globālas nenoteiktības apstākļos” (COM(2018)0770),

| — | ņemot vērā Komisijas un Padomes vienoto nodarbinātības ziņojumu, kas pieņemts 2019. gada 15. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Padomes vienoto nodarbinātības ziņojumu, kas pieņemts 2019. gada 15. martā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 21. novembra ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku (COM(2018)0759), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 21. novembra ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku (COM(2018)0759),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 21. novembra ziņojumu “Brīdināšanas mehānisma ziņojums par 2019. gadu” (COM(2018)0758), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 21. novembra ziņojumu “Brīdināšanas mehānisma ziņojums par 2019. gadu” (COM(2018)0758),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra ieteikumu par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra ieteikumu par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 21. novembra paziņojumu “2019. gada budžeta plāna projekti: vispārējs novērtējums” (COM(2018)0807), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 21. novembra paziņojumu “2019. gada budžeta plāna projekti: vispārējs novērtējums” (COM(2018)0807),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 22. novembra priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (COM(2017)0677) un Parlamenta 2018. gada 19. aprīļa nostāju par to (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 22. novembra priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (COM(2017)0677) un Parlamenta 2018. gada 19. aprīļa nostāju par to (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 26. aprīļa paziņojumu “Eiropas sociālo tiesību pīlāra izveide” (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 26. aprīļa paziņojumu “Eiropas sociālo tiesību pīlāra izveide” (COM(2017)0250),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 26. aprīļa paziņojumu “Iniciatīva strādājošo vecāku un aprūpētāju darba un privātās dzīves līdzsvara atbalstam” (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 26. aprīļa paziņojumu “Iniciatīva strādājošo vecāku un aprūpētāju darba un privātās dzīves līdzsvara atbalstam” (COM(2017)0252),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 13. marta priekšlikumu Padomes ieteikumam par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai (COM(2018)0132), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 13. marta priekšlikumu Padomes ieteikumam par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai (COM(2018)0132),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 5. aprīļa paziņojumu “ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam” (COM(2011)0173) un vēlākos īstenošanas un novērtējuma ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 5. aprīļa paziņojumu “ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam” (COM(2011)0173) un vēlākos īstenošanas un novērtējuma ziņojumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/1158 (2019. gada 20. jūnijs) par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2010/18/ES (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/1158 (2019. gada 20. jūnijs) par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2010/18/ES (7),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2017. gada 26. aprīļa darba dokumentu “Novērtējums attiecībā uz 2013. gada ieteikumu “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana”” (SWD(2017)0258), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2017. gada 26. aprīļa darba dokumentu “Novērtējums attiecībā uz 2013. gada ieteikumu “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana”” (SWD(2017)0258),

| — | ņemot vērā Komisijas dokumentu “Stratēģiska iesaistīšanās dzimumu līdztiesības jautājumu risināšanā laikposmā no 2016. gada līdz 2019. gadam”, Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011–2020) un Padomes 2011. gada 7. marta secinājumus par to (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dokumentu “Stratēģiska iesaistīšanās dzimumu līdztiesības jautājumu risināšanā laikposmā no 2016. gada līdz 2019. gadam”, Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011–2020) un Padomes 2011. gada 7. marta secinājumus par to (8),

| — | ņemot vērā 2002. gada Barselonas Eiropadomes mērķus bērnu aprūpes jomā, proti, līdz 2010. gadam nodrošināt bērnu aprūpi vismaz 90 % bērnu vecumā no trim gadiem līdz obligātajam izglītības vecumam un vismaz 33 % bērnu, kas jaunāki par trim gadiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada Barselonas Eiropadomes mērķus bērnu aprūpes jomā, proti, līdz 2010. gadam nodrošināt bērnu aprūpi vismaz 90 % bērnu vecumā no trim gadiem līdz obligātajam izglītības vecumam un vismaz 33 % bērnu, kas jaunāki par trim gadiem,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 4. oktobra paziņojumu “Garantija jauniešiem un jaunatnes nodarbinātības iniciatīva — pēc trīs gadiem” (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 4. oktobra paziņojumu “Garantija jauniešiem un jaunatnes nodarbinātības iniciatīva — pēc trīs gadiem” (COM(2016)0646),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. septembra priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (COM(2016)0604), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. septembra priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (COM(2016)0604),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. septembra paziņojumu “Eiropas investīciju stiprināšana nodarbinātībai un izaugsmei: ceļā uz Eiropas Stratēģisko investīciju fonda otro posmu un jauno Eiropas Ārējo investīciju plānu” (COM(2016)0581), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. septembra paziņojumu “Eiropas investīciju stiprināšana nodarbinātībai un izaugsmei: ceļā uz Eiropas Stratēģisko investīciju fonda otro posmu un jauno Eiropas Ārējo investīciju plānu” (COM(2016)0581),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojumu “Jaunā prasmju programma Eiropai. Kopīgs darbs cilvēkkapitāla, nodarbināmības un konkurētspējas stiprināšanai” (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojumu “Jaunā prasmju programma Eiropai. Kopīgs darbs cilvēkkapitāla, nodarbināmības un konkurētspējas stiprināšanai” (COM(2016)0381),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 2. jūnija paziņojumu “Eiropas sadarbīgās ekonomikas programma” (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 2. jūnija paziņojumu “Eiropas sadarbīgās ekonomikas programma” (COM(2016)0356),

| — | ņemot vērā aprites ekonomikas paketi (Direktīvas (ES) 2018/849 (9), (ES) 2018/850 (10), (ES) 2018/851 (11) un (ES) 2018/852 (12)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā aprites ekonomikas paketi (Direktīvas (ES) 2018/849 (9), (ES) 2018/850 (10), (ES) 2018/851 (11) un (ES) 2018/852 (12)),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 1. jūnija paziņojumu “Eiropa atkal investē. Novērtējums par Investīciju plānu Eiropai” (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 1. jūnija paziņojumu “Eiropa atkal investē. Novērtējums par Investīciju plānu Eiropai” (COM(2016)0359),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 8. marta paziņojumu “Apspriešanās sākšana par Eiropas sociālo tiesību pīlāru” (COM(2016)0127) un tā pielikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 8. marta paziņojumu “Apspriešanās sākšana par Eiropas sociālo tiesību pīlāru” (COM(2016)0127) un tā pielikumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 16. februāra Balto grāmatu “Atbilstīgu, drošu un noturīgu pensiju programma” (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 16. februāra Balto grāmatu “Atbilstīgu, drošu un noturīgu pensiju programma” (COM(2012)0055),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 7. decembra secinājumus “Veicināt sociālo ekonomiku — vienu no svarīgākajiem ekonomikas un sociālās attīstības virzītājspēkiem Eiropā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 7. decembra secinājumus “Veicināt sociālo ekonomiku — vienu no svarīgākajiem ekonomikas un sociālās attīstības virzītājspēkiem Eiropā”,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu: nodarbinātības un sociālie aspekti 2019. gada izaugsmes pētījumā (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu: nodarbinātības un sociālie aspekti 2019. gada izaugsmes pētījumā (13),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 11. decembra rezolūciju par izglītību digitālajā laikmetā: problēmas, iespējas un gūtā pieredze ES politikas izstrādē (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 11. decembra rezolūciju par izglītību digitālajā laikmetā: problēmas, iespējas un gūtā pieredze ES politikas izstrādē (14),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par eurozonas nodarbinātības un sociālās politikas nostādnēm (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par eurozonas nodarbinātības un sociālās politikas nostādnēm (15),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūciju par risinājumiem attiecībā uz darba ņēmēju reintegrāciju kvalitatīvā nodarbinātībā pēc traumas vai slimības (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūciju par risinājumiem attiecībā uz darba ņēmēju reintegrāciju kvalitatīvā nodarbinātībā pēc traumas vai slimības (16),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. novembra rezolūciju par nevienlīdzības apkarošanu kā instrumentu darbvietu radīšanai un izaugsmes stimulēšanai (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. novembra rezolūciju par nevienlīdzības apkarošanu kā instrumentu darbvietu radīšanai un izaugsmes stimulēšanai (17),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūciju par politikas nostādnēm attiecībā uz ienākumu minimumu — instrumentu nabadzības novēršanai (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūciju par politikas nostādnēm attiecībā uz ienākumu minimumu — instrumentu nabadzības novēršanai (18),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūciju par jauno Prasmju programmu Eiropai (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūciju par jauno Prasmju programmu Eiropai (19),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (20),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūciju par nabadzību — dzimuma perspektīva (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūciju par nabadzību — dzimuma perspektīva (21),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 2. februāra normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas platformas izveidi sadarbības uzlabošanai nedeklarēta darba novēršanā un atturēšanā no tā (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 2. februāra normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas platformas izveidi sadarbības uzlabošanai nedeklarēta darba novēršanā un atturēšanā no tā (22),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūciju par ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūciju par ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (23),

| — | ņemot vērā ESAO un Eiropas Komisijas iniciatīvu “State of Health in the EU” (24) un saistīto ziņojumu “Health at a glance: Europe 2018” (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO un Eiropas Komisijas iniciatīvu “State of Health in the EU” (24) un saistīto ziņojumu “Health at a glance: Europe 2018” (25),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada ziņojumu par pensiju pietiekamību: vecumā saņemto ienākumu pašreizējā un turpmākā pietiekamība ES, kas publicēts 2018. gada 26. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada ziņojumu par pensiju pietiekamību: vecumā saņemto ienākumu pašreizējā un turpmākā pietiekamība ES, kas publicēts 2018. gada 26. aprīlī,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada ziņojumu par novecošanu: ekonomikas un budžeta prognozes ES dalībvalstīs (2016–2070), kas publicēts 2018. gada 28. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada ziņojumu par novecošanu: ekonomikas un budžeta prognozes ES dalībvalstīs (2016–2070), kas publicēts 2018. gada 28. maijā,

| — | ņemot vērā pārskatīto Eiropas Sociālo hartu un Turīnas procesu, ko uzsāka 2014. gadā, lai stiprinātu Eiropas Sociālās hartas līgumu sistēmu Eiropas Padomē un saistībā ar Eiropas Savienības tiesībām (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārskatīto Eiropas Sociālo hartu un Turīnas procesu, ko uzsāka 2014. gadā, lai stiprinātu Eiropas Sociālās hartas līgumu sistēmu Eiropas Padomē un saistībā ar Eiropas Savienības tiesībām (26),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 8. marta rezolūciju par nevienlīdzības samazināšanu veselības aprūpes jomā ES (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 8. marta rezolūciju par nevienlīdzības samazināšanu veselības aprūpes jomā ES (27),

| — | ņemot vērā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas 2015. gada septembra noslēguma konstatējumus par Eiropas Savienības 2014. gada jūnija sākotnējo ziņojumu komitejai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas 2015. gada septembra noslēguma konstatējumus par Eiropas Savienības 2014. gada jūnija sākotnējo ziņojumu komitejai,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (Vienlīdzīgu iespēju direktīva) (28), un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (1992) 141. pantu par principu, kas paredz vienādu darba samaksu par vienādu vai līdzvērtīgu darbu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (Vienlīdzīgu iespēju direktīva) (28), un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (1992) 141. pantu par principu, kas paredz vienādu darba samaksu par vienādu vai līdzvērtīgu darbu,

| — | ņemot vērā Komisijas dokumentu “Stratēģiska iesaistīšanās dzimumu līdztiesības jautājumu risināšanā laikposmā no 2016. gada līdz 2019. gadam” un tā mērķi samazināt sieviešu un vīriešu pensiju atšķirību, kas ir viens no prioritārajiem uzdevumiem, un ņemot vērā Komisijas 2018. gada Ziņojumu par pensiju pietiekamību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dokumentu “Stratēģiska iesaistīšanās dzimumu līdztiesības jautājumu risināšanā laikposmā no 2016. gada līdz 2019. gadam” un tā mērķi samazināt sieviešu un vīriešu pensiju atšķirību, kas ir viens no prioritārajiem uzdevumiem, un ņemot vērā Komisijas 2018. gada Ziņojumu par pensiju pietiekamību,

| — | ņemot vērā ES jaunatnes stratēģiju 2019.–2027. gadam, kuras pamatā ir Padomes 2018. gada 26. novembra rezolūcija, un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi par vairāk nekā 10 % samazināt izglītības un apmācības priekšlaicīgu pamešanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES jaunatnes stratēģiju 2019.–2027. gadam, kuras pamatā ir Padomes 2018. gada 26. novembra rezolūcija, un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi par vairāk nekā 10 % samazināt izglītības un apmācības priekšlaicīgu pamešanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2017. aprīļa Īpašo ziņojumu Nr. 5/2017 “Jauniešu bezdarbs: vai ES politikas virzieniem ir bijusi nozīme? Garantijas jauniešiem shēmas un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas novērtējums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2017. aprīļa Īpašo ziņojumu Nr. 5/2017 “Jauniešu bezdarbs: vai ES politikas virzieniem ir bijusi nozīme? Garantijas jauniešiem shēmas un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas novērtējums”,

| — | ņemot vērā ESAO nodarbinātības statistikas ziņojumus par 2018. un 2019. gadu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO nodarbinātības statistikas ziņojumus par 2018. un 2019. gadu,

| — | ņemot vērā Eiropas Pieejamības aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pieejamības aktu,

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 9. aprīļa ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (2019/C 136/01), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 9. aprīļa ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (2019/C 136/01),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada pārskatu par nodarbinātību un sociālo attīstību Eiropā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada pārskatu par nodarbinātību un sociālo attīstību Eiropā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada ziņojumu par strādājošo nabadzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada ziņojumu par strādājošo nabadzību,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada ieteikumu par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada ieteikumu par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/1152 (2019. gada 20. jūnijs) par pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem Eiropas Savienībā (29), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/1152 (2019. gada 20. jūnijs) par pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem Eiropas Savienībā (29),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A9-0016/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A9-0016/2019),

| A. | tā kā darba tirgus apstākļi ES turpina uzlaboties galvenokārt dēļ tā, ka starptautiskā ekonomikas vide ilgu laiku bijusi labvēlīga; tā kā nodarbinātības līmenis turpinājis pieaugt un 2018. gada pēdējā ceturksnī sasniedzis 73,5 %, turklāt darba ņēmēju skaits bijis 240,7 miljoni, kas ir jauns rekords; tā kā nodarbinātības līmenis eurozonā no 66,5 % 2017. gadā ir palielinājies līdz 67,4 % 2018. gadā; tā kā dalībvalstīs, reģionos un iedzīvotāju grupās joprojām pastāv lielas nodarbinātības līmeņa atšķirības; tā kā nodarbinātības pieauguma temps ir palēninājies un sagaidāms, ka šāda tendence turpināsies; tā kā gadījumā, ja šāda dinamika turpinās, nodarbinātības līmenis 2020. gadā būs 74,3 %; |
| --- | --- |

A.

tā kā darba tirgus apstākļi ES turpina uzlaboties galvenokārt dēļ tā, ka starptautiskā ekonomikas vide ilgu laiku bijusi labvēlīga; tā kā nodarbinātības līmenis turpinājis pieaugt un 2018. gada pēdējā ceturksnī sasniedzis 73,5 %, turklāt darba ņēmēju skaits bijis 240,7 miljoni, kas ir jauns rekords; tā kā nodarbinātības līmenis eurozonā no 66,5 % 2017. gadā ir palielinājies līdz 67,4 % 2018. gadā; tā kā dalībvalstīs, reģionos un iedzīvotāju grupās joprojām pastāv lielas nodarbinātības līmeņa atšķirības; tā kā nodarbinātības pieauguma temps ir palēninājies un sagaidāms, ka šāda tendence turpināsies; tā kā gadījumā, ja šāda dinamika turpinās, nodarbinātības līmenis 2020. gadā būs 74,3 %;

| B. | tā kā joprojām aktuālas ir tādas ilgtermiņa problēmas kā sabiedrības novecošana, digitalizācija un tās ietekme uz darbu, klimata pārmaiņas un neilgtspējīga dabas resursu izmantošana; |
| --- | --- |

B.

tā kā joprojām aktuālas ir tādas ilgtermiņa problēmas kā sabiedrības novecošana, digitalizācija un tās ietekme uz darbu, klimata pārmaiņas un neilgtspējīga dabas resursu izmantošana;

| C. | tā kā nodarbinātības līmenis ievērojami pieaudzis to darba ņēmēju vidū, kuri vecāki par 55 gadiem; tā kā 2018. gadā eurozonā 55–64 gadus vecu darba ņēmēju nodarbinātības līmenis bija 58,8 %, kas joprojām ir krietni zemāks par vidējo; tā kā sieviešu nodarbinātības līmenis šajā vecuma grupā ir zemāks (52,9 %); tā kā demogrāfiskās prognozes liecina, ka palielinās gados vecāku darba ņēmēju skaits; tā kā demogrāfiskās pārmaiņas ietekmē pensijas, veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmas; |
| --- | --- |

C.

tā kā nodarbinātības līmenis ievērojami pieaudzis to darba ņēmēju vidū, kuri vecāki par 55 gadiem; tā kā 2018. gadā eurozonā 55–64 gadus vecu darba ņēmēju nodarbinātības līmenis bija 58,8 %, kas joprojām ir krietni zemāks par vidējo; tā kā sieviešu nodarbinātības līmenis šajā vecuma grupā ir zemāks (52,9 %); tā kā demogrāfiskās prognozes liecina, ka palielinās gados vecāku darba ņēmēju skaits; tā kā demogrāfiskās pārmaiņas ietekmē pensijas, veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmas;

| D. | tā kā vajadzīgas efektīvas rīcībpolitikas, kas aptvertu dažādos nodarbinātības veidus un pienācīgi aizsargātu darba ņēmējus no ļaunprātīgas izmantošanas, diskriminācijas un nabadzības; |
| --- | --- |

D.

tā kā vajadzīgas efektīvas rīcībpolitikas, kas aptvertu dažādos nodarbinātības veidus un pienācīgi aizsargātu darba ņēmējus no ļaunprātīgas izmantošanas, diskriminācijas un nabadzības;

| E. | tā kā ievērojamu daļu no darba ņēmējiem veido nabadzīgi strādājošie; tā kā 2017. gadā 9,4 % nodarbināto bija pakļauti nabadzības riskam, savukārt gandrīz 20,5 miljoni darba ņēmēju dzīvoja mājsaimniecībās, kas pakļautas nabadzības riskam; tā kā atsevišķās iedzīvotāju kategorijās, tādās kā cilvēki, kas strādā nepilnu slodzi, pašnodarbinātie, pagaidu darba ņēmēji, mazāk izglītoti cilvēki un viena cilvēka mājsaimniecības, strādājošo nabadzības risks ir ievērojami augstāks un dažos gadījumos tas ievērojami palielinājies pēdējos gados; |
| --- | --- |

E.

tā kā ievērojamu daļu no darba ņēmējiem veido nabadzīgi strādājošie; tā kā 2017. gadā 9,4 % nodarbināto bija pakļauti nabadzības riskam, savukārt gandrīz 20,5 miljoni darba ņēmēju dzīvoja mājsaimniecībās, kas pakļautas nabadzības riskam; tā kā atsevišķās iedzīvotāju kategorijās, tādās kā cilvēki, kas strādā nepilnu slodzi, pašnodarbinātie, pagaidu darba ņēmēji, mazāk izglītoti cilvēki un viena cilvēka mājsaimniecības, strādājošo nabadzības risks ir ievērojami augstāks un dažos gadījumos tas ievērojami palielinājies pēdējos gados;

| F. | tā kā 2018. gadā nodarbinātības līmeņa atšķirība starp dzimumiem bija 11,6 procentpunkti un tā gandrīz nav mainījusies kopš 2013. gada; tā kā visā ES sievietes pelna vidēji par 16 % mazāk nekā vīrieši, lai gan šis rādītājs ievērojami atšķiras starp dalībvalstīm; tā kā pensiju atšķirība starp dzimumiem vecuma grupā no 65 līdz 79 gadiem 28 dalībvalstu ES ir aptuveni 37,2 %; tā kā visā ES joprojām pastāv nevienlīdzīgs aprūpes pienākumu sadalījums starp sievietēm un vīriešiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2018. gadā nodarbinātības līmeņa atšķirība starp dzimumiem bija 11,6 procentpunkti un tā gandrīz nav mainījusies kopš 2013. gada; tā kā visā ES sievietes pelna vidēji par 16 % mazāk nekā vīrieši, lai gan šis rādītājs ievērojami atšķiras starp dalībvalstīm; tā kā pensiju atšķirība starp dzimumiem vecuma grupā no 65 līdz 79 gadiem 28 dalībvalstu ES ir aptuveni 37,2 %; tā kā visā ES joprojām pastāv nevienlīdzīgs aprūpes pienākumu sadalījums starp sievietēm un vīriešiem;

| G. | tā kā galvenā atbildība par jauniešu bezdarba risināšanu ir dalībvalstu ziņā, kurām jāizstrādā un jāīsteno darba tirgus tiesiskais regulējums, izglītības un apmācības sistēmas un aktīva darba tirgus rīcībpolitikas; |
| --- | --- |

G.

tā kā galvenā atbildība par jauniešu bezdarba risināšanu ir dalībvalstu ziņā, kurām jāizstrādā un jāīsteno darba tirgus tiesiskais regulējums, izglītības un apmācības sistēmas un aktīva darba tirgus rīcībpolitikas;

| H. | tā kā kopējais nostrādāto stundu skaits pastāvīgi palielinās, taču kopš 2013. gada šis palielinājums notiek lēnāk; tā kā pastāvīga un pilna laika nodarbinātības līmenis turpina pieaugt, savukārt nepilnas slodzes nodarbinātības līmenis 2018. gadā samazinājās; tā kā nepilna laika darba ņēmēju īpatsvars ES no 15 % 2002. gadā ir pieaudzis līdz 19 % 2017. gadā; tā kā ES 2017. gadā nepilna laika darbu daudz biežāk strādāja sievietes (31 %) nekā vīrieši (8 %); tā kā piespiedu kārtā nepilna laika darbu strādājošo skaits joprojām ir ļoti liels un pašlaik šādu darbu strādā par 1,3 miljoniem cilvēku vairāk nekā 2008. gadā; tā kā pagaidu darbinieku īpatsvars ES no 11 % 2002. gadā ir pieaudzis līdz 13 % 2017. gadā; |
| --- | --- |

H.

tā kā kopējais nostrādāto stundu skaits pastāvīgi palielinās, taču kopš 2013. gada šis palielinājums notiek lēnāk; tā kā pastāvīga un pilna laika nodarbinātības līmenis turpina pieaugt, savukārt nepilnas slodzes nodarbinātības līmenis 2018. gadā samazinājās; tā kā nepilna laika darba ņēmēju īpatsvars ES no 15 % 2002. gadā ir pieaudzis līdz 19 % 2017. gadā; tā kā ES 2017. gadā nepilna laika darbu daudz biežāk strādāja sievietes (31 %) nekā vīrieši (8 %); tā kā piespiedu kārtā nepilna laika darbu strādājošo skaits joprojām ir ļoti liels un pašlaik šādu darbu strādā par 1,3 miljoniem cilvēku vairāk nekā 2008. gadā; tā kā pagaidu darbinieku īpatsvars ES no 11 % 2002. gadā ir pieaudzis līdz 13 % 2017. gadā;

| I. | tā kā dažu dalībvalstu darba tirgū vērojamas strukturālas problēmas, piemēram, zema līdzdalība, kā arī prasmju un kvalifikāciju neatbilstība; tā kā, lai apmierinātu darba tirgus vajadzības, aizvien aktuālāka kļūst vajadzība pēc konkrētiem pasākumiem neaktīvā darbaspēka integrēšanai vai reintegrēšanai; |
| --- | --- |

I.

tā kā dažu dalībvalstu darba tirgū vērojamas strukturālas problēmas, piemēram, zema līdzdalība, kā arī prasmju un kvalifikāciju neatbilstība; tā kā, lai apmierinātu darba tirgus vajadzības, aizvien aktuālāka kļūst vajadzība pēc konkrētiem pasākumiem neaktīvā darbaspēka integrēšanai vai reintegrēšanai;

| J. | tā kā bezdarba līmenis 2019. gada jūnijā ES samazinājās līdz 6,3 % un eurozonā — līdz 7,5 %; tā kā tas samazinājies visās vecuma grupās un gan vīriešu, gan sieviešu vidū; tā kā dalībvalstu rādītāji joprojām ir ļoti atšķirīgi, un kopš 2007. gada bezdarba līmeņa atšķirības turpina palielināties gan nacionālās, gan subnacionālās teritorijās; tā kā jauniešu bezdarba līmenis joprojām ir nepieņemami augsts, proti, 2019. gada aprīlī tas bija 14,2 % (ES 2018. gadā vidēji 15,2 %, eurozonā — 16,9 %), taču tas ir zemāks nekā pirmskrīzes līmenis 2008. gadā; tā kā atšķirības starp dalībvalstīm ir ļoti lielas; tā kā vidēji katrs otrais darbu meklējošais bezdarbnieks bijis bez darba ilgāk nekā 12 mēnešus un ilgstošais bezdarbs, kas ir 3,8 , tomēr joprojām pārsniedz pirmskrīzes līmeni — 2,9 %; tā kā bezdarba līmenis joprojām īpaši augsts ir personu ar invaliditāti vidū; |
| --- | --- |

J.

tā kā bezdarba līmenis 2019. gada jūnijā ES samazinājās līdz 6,3 % un eurozonā — līdz 7,5 %; tā kā tas samazinājies visās vecuma grupās un gan vīriešu, gan sieviešu vidū; tā kā dalībvalstu rādītāji joprojām ir ļoti atšķirīgi, un kopš 2007. gada bezdarba līmeņa atšķirības turpina palielināties gan nacionālās, gan subnacionālās teritorijās; tā kā jauniešu bezdarba līmenis joprojām ir nepieņemami augsts, proti, 2019. gada aprīlī tas bija 14,2 % (ES 2018. gadā vidēji 15,2 %, eurozonā — 16,9 %), taču tas ir zemāks nekā pirmskrīzes līmenis 2008. gadā; tā kā atšķirības starp dalībvalstīm ir ļoti lielas; tā kā vidēji katrs otrais darbu meklējošais bezdarbnieks bijis bez darba ilgāk nekā 12 mēnešus un ilgstošais bezdarbs, kas ir 3,8 , tomēr joprojām pārsniedz pirmskrīzes līmeni — 2,9 %; tā kā bezdarba līmenis joprojām īpaši augsts ir personu ar invaliditāti vidū;

| K. | tā kā saskaņā ar Eurostat datiem 2017. gadā 28 dalībvalstu ES bija 8,973 miljoni nepietiekami nodarbinātu darba ņēmēju, kas strādā nepilna laika darbu; tā kā papildus tam 8,127 miljoni cilvēku varēja strādāt, taču darbu nemeklēja, un vēl 2,289 miljoni cilvēku darbu meklēja, taču nevarēja uzsākt darbu tuvākajā laikā; tā kā kopumā tas nozīmē, ka 2017. gadā 28 dalībvalstu ES 19,389 miljonus cilvēku zināmā mērā varēja uzskatīt par bezdarbniekiem, neņemot vērā bezdarba rādītāju, un tas ir gandrīz tāds pats cilvēku daudzums, kāds uzskatīts par bezdarbniekiem (18,776 miljoni); |
| --- | --- |

K.

tā kā saskaņā ar Eurostat datiem 2017. gadā 28 dalībvalstu ES bija 8,973 miljoni nepietiekami nodarbinātu darba ņēmēju, kas strādā nepilna laika darbu; tā kā papildus tam 8,127 miljoni cilvēku varēja strādāt, taču darbu nemeklēja, un vēl 2,289 miljoni cilvēku darbu meklēja, taču nevarēja uzsākt darbu tuvākajā laikā; tā kā kopumā tas nozīmē, ka 2017. gadā 28 dalībvalstu ES 19,389 miljonus cilvēku zināmā mērā varēja uzskatīt par bezdarbniekiem, neņemot vērā bezdarba rādītāju, un tas ir gandrīz tāds pats cilvēku daudzums, kāds uzskatīts par bezdarbniekiem (18,776 miljoni);

| L. | tā kā horizontālā un vertikālā darba tirgus segmentācija, kā arī strādājošo nabadzība joprojām pastāv un jo īpaši skar sievietes, mazkvalificētus cilvēkus, jauniešus, vecākus cilvēkus, cilvēkus ar invaliditāti, nacionālās, lingvistiskās, etniskās un seksuālās minoritātes un cilvēkus ar migrantu izcelsmi; tā kā 2016. gadā cilvēku ar invaliditāti nodarbinātības rādītājs bija 48,1 %, kas ir ievērojami zemāks nekā vidējais nodarbinātības rādītājs; |
| --- | --- |

L.

tā kā horizontālā un vertikālā darba tirgus segmentācija, kā arī strādājošo nabadzība joprojām pastāv un jo īpaši skar sievietes, mazkvalificētus cilvēkus, jauniešus, vecākus cilvēkus, cilvēkus ar invaliditāti, nacionālās, lingvistiskās, etniskās un seksuālās minoritātes un cilvēkus ar migrantu izcelsmi; tā kā 2016. gadā cilvēku ar invaliditāti nodarbinātības rādītājs bija 48,1 %, kas ir ievērojami zemāks nekā vidējais nodarbinātības rādītājs;

| M. | tā kā ilgstošais bezdarbs nesamērīgi skar jauniešus, vientuļos vecākus, neformālos aprūpētājus, ilgstoši slimojošus cilvēkus, personas ar invaliditāti vai veselības problēmām, migrantus un etniskās vai reliģiskās minoritātes, kas joprojām saskaras ar īpašiem šķēršļiem piekļuvē darbam un diskrimināciju visos nodarbinātības posmos; |
| --- | --- |

M.

tā kā ilgstošais bezdarbs nesamērīgi skar jauniešus, vientuļos vecākus, neformālos aprūpētājus, ilgstoši slimojošus cilvēkus, personas ar invaliditāti vai veselības problēmām, migrantus un etniskās vai reliģiskās minoritātes, kas joprojām saskaras ar īpašiem šķēršļiem piekļuvē darbam un diskrimināciju visos nodarbinātības posmos;

| N. | tā kā kvalitatīva nodarbinātība ir būtisks faktors cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību; tā kā jāiekļauj visi sabiedrības locekļi, kuriem ir vismazākās iespējas piekļūt darba tirgum un kuriem draud nabadzība un sociālā atstumtība; |
| --- | --- |

N.

tā kā kvalitatīva nodarbinātība ir būtisks faktors cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību; tā kā jāiekļauj visi sabiedrības locekļi, kuriem ir vismazākās iespējas piekļūt darba tirgum un kuriem draud nabadzība un sociālā atstumtība;

| O. | tā kā joprojām pieaug brīvo darbvietu skaits un neatbilstība starp darbaspēka pieprasījumu un piedāvājumu joprojām ir būtisks bezdarba iemesls daudzās dalībvalstīs; tā kā strukturāla prasmju neatbilstība un prasmju trūkums skar daudzas nozares, cita starpā tūrismu, tradicionālo amatniecību un IKT nozari, turklāt sagaidāms, ka līdz 2020. gadam plaisa starp speciālistu pieprasījumu un piedāvājumu ES pieaugs un attieksies aptuveni uz 500 000 darbinieku; tā kā, neraugoties uz bažām par pieaugošo prasmju trūkumu un neatbilstību, aptuveni 39 % ES darba ņēmēju spiesti strādāt mazkvalificētu darbu, kam viņi ir pārāk augstu kvalificēti; |
| --- | --- |

O.

tā kā joprojām pieaug brīvo darbvietu skaits un neatbilstība starp darbaspēka pieprasījumu un piedāvājumu joprojām ir būtisks bezdarba iemesls daudzās dalībvalstīs; tā kā strukturāla prasmju neatbilstība un prasmju trūkums skar daudzas nozares, cita starpā tūrismu, tradicionālo amatniecību un IKT nozari, turklāt sagaidāms, ka līdz 2020. gadam plaisa starp speciālistu pieprasījumu un piedāvājumu ES pieaugs un attieksies aptuveni uz 500 000 darbinieku; tā kā, neraugoties uz bažām par pieaugošo prasmju trūkumu un neatbilstību, aptuveni 39 % ES darba ņēmēju spiesti strādāt mazkvalificētu darbu, kam viņi ir pārāk augstu kvalificēti;

| P. | tā kā saskaņā ar Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (Cedefop) aplēsēm darbaspēka prasmju sadalījums 2017. gadā visumā atbilda darba tirgus prasībām un darbaspēka piedāvājums pārsniedza pieprasījumu visos kvalifikāciju veidos, kas jo īpaši attiecas uz zema un vidēja līmeņa kvalifikācijām; tā kā sagaidāms, ka pieprasījums pēc kvalificēta darbaspēka pieaugs, un jaunākās Cedefop prognozes liecina, ka no 2017. līdz 2025. gadam tiks radītas vairāk nekā 13 miljoni darbvietu, kurās būs vajadzīgs augsts izglītības līmenis, savukārt pieprasījums pēc mazkvalificētām darbvietām saruks gandrīz par 6 miljoniem; |
| --- | --- |

P.

tā kā saskaņā ar Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (Cedefop) aplēsēm darbaspēka prasmju sadalījums 2017. gadā visumā atbilda darba tirgus prasībām un darbaspēka piedāvājums pārsniedza pieprasījumu visos kvalifikāciju veidos, kas jo īpaši attiecas uz zema un vidēja līmeņa kvalifikācijām; tā kā sagaidāms, ka pieprasījums pēc kvalificēta darbaspēka pieaugs, un jaunākās Cedefop prognozes liecina, ka no 2017. līdz 2025. gadam tiks radītas vairāk nekā 13 miljoni darbvietu, kurās būs vajadzīgs augsts izglītības līmenis, savukārt pieprasījums pēc mazkvalificētām darbvietām saruks gandrīz par 6 miljoniem;

| Q. | tā kā Cedefop prognozes liecina, ka līdz 2025. gadam paralēli pieaugs gan prasmju pieprasījums, gan piedāvājums; tā kā tomēr sagaidāms, ka prasmju piedāvājums pieaugs nedaudz straujāk nekā prasmju pieprasījums, piemēram, paredzams, ka darbaspēka īpatsvars, kam ir tikai primārā vai zemākā līmeņa vidējā izglītība, no 20,2 % 2017. gadā samazināsies līdz 16,8 % 2025. gadā; tā kā tiek prognozēts, ka to cilvēku īpatsvars, kam ir zema līmeņa kvalifikācija, no 18,4 % samazināsies līdz 15,4 %, taču šī paralēlā tendence nenovērš potenciālo prasmju neatbilstību, piemēram, pārmērīgu kvalifikāciju; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Cedefop prognozes liecina, ka līdz 2025. gadam paralēli pieaugs gan prasmju pieprasījums, gan piedāvājums; tā kā tomēr sagaidāms, ka prasmju piedāvājums pieaugs nedaudz straujāk nekā prasmju pieprasījums, piemēram, paredzams, ka darbaspēka īpatsvars, kam ir tikai primārā vai zemākā līmeņa vidējā izglītība, no 20,2 % 2017. gadā samazināsies līdz 16,8 % 2025. gadā; tā kā tiek prognozēts, ka to cilvēku īpatsvars, kam ir zema līmeņa kvalifikācija, no 18,4 % samazināsies līdz 15,4 %, taču šī paralēlā tendence nenovērš potenciālo prasmju neatbilstību, piemēram, pārmērīgu kvalifikāciju;

| R. | tā kā darba tirgus ir ļoti sadrumstalots un katram segmentam ir savas īpatnības; |
| --- | --- |

R.

tā kā darba tirgus ir ļoti sadrumstalots un katram segmentam ir savas īpatnības;

| S. | tā kā vairāk nekā katrs piektais eiropietis ir pakļauts nabadzības un sociālās atstumtības riskam; tā kā zināms progress panākts virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” nabadzības samazināšanas mērķi, un kopš 2008. gada no nabadzības izrauti 5,6 miljoni cilvēku, bet tā kā vēl daudz jādara, lai sasniegtu mērķi līdz 2020. gadam no nabadzības izraut vismaz 20 miljonus cilvēku, jo vēl aizvien 113 miljoniem cilvēku draud nonākšana nabadzībā; tā kā augstāks nabadzības līmenis ir neaizsargātās grupās, tādās kā bērni, vientuļie vecāki, cilvēki ar invaliditāti un cilvēki ar hroniskām fiziskām un garīgās veselības problēmām, migranti, romi un etniskās minoritātes, ilgtermiņa bezdarbnieki un bezpajumtnieki; tā kā strauji pieaug strādājošo nabadzība (9,6 %) un nabadzības un nevienlīdzības plaisa palielinās visā ES; tā kā sociālie pārvedumi būtiski ietekmē nabadzības samazināšanu daudzās dalībvalstīs (kas 2017. gadā vidēji bija 32,4 % robežās, neskaitot pensijas); tā kā kopš 2010. gada šī ietekme ik gadu ir samazinājusies (izņemot 2013. gadu) un atšķirības starp dalībvalstīm ir ievērojamas; |
| --- | --- |

S.

tā kā vairāk nekā katrs piektais eiropietis ir pakļauts nabadzības un sociālās atstumtības riskam; tā kā zināms progress panākts virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” nabadzības samazināšanas mērķi, un kopš 2008. gada no nabadzības izrauti 5,6 miljoni cilvēku, bet tā kā vēl daudz jādara, lai sasniegtu mērķi līdz 2020. gadam no nabadzības izraut vismaz 20 miljonus cilvēku, jo vēl aizvien 113 miljoniem cilvēku draud nonākšana nabadzībā; tā kā augstāks nabadzības līmenis ir neaizsargātās grupās, tādās kā bērni, vientuļie vecāki, cilvēki ar invaliditāti un cilvēki ar hroniskām fiziskām un garīgās veselības problēmām, migranti, romi un etniskās minoritātes, ilgtermiņa bezdarbnieki un bezpajumtnieki; tā kā strauji pieaug strādājošo nabadzība (9,6 %) un nabadzības un nevienlīdzības plaisa palielinās visā ES; tā kā sociālie pārvedumi būtiski ietekmē nabadzības samazināšanu daudzās dalībvalstīs (kas 2017. gadā vidēji bija 32,4 % robežās, neskaitot pensijas); tā kā kopš 2010. gada šī ietekme ik gadu ir samazinājusies (izņemot 2013. gadu) un atšķirības starp dalībvalstīm ir ievērojamas;

| T. | tā kā vispārēja piekļuve kvalitatīvai un cenu ziņā pieejamai veselības aprūpei ir viena no sociālām pamatvajadzībām; |
| --- | --- |

T.

tā kā vispārēja piekļuve kvalitatīvai un cenu ziņā pieejamai veselības aprūpei ir viena no sociālām pamatvajadzībām;

| U. | tā kā joprojām pastāv atšķirības attiecībā uz sociālās aizsardzības sistēmu segumu un pakalpojumu pieejamību; tā kā radušies jauni darba veidi, tostarp darbs tiešsaistes platformās un pašnodarbinātība; tā kā sociālā aizsardzība tradicionāli attiecināta uz darba ņēmējiem ar pilna laika beztermiņa darba līgumiem, un tādēļ tā ir jāpielāgo; tā kā jo īpaši nestandarta darbā nodarbinātajiem bieži vien nav pilnīgas piekļuves sociālajai aizsardzībai un daudziem pašnodarbinātajiem ir tikai ierobežots aizsardzības segums vai tā nav vispār; tā kā joprojām pastāv fiktīva pašnodarbinātība, radot nenoteiktību, nestabilitāti un nedrošību, kas jo īpaši skar mazāk aizsargātas iedzīvotāju grupas; tā kā nespēja piekļūt sociālajai aizsardzībai mazina darbaspēka labbūtību un apgrūtina darba tirgu funkcionēšanu; |
| --- | --- |

U.

tā kā joprojām pastāv atšķirības attiecībā uz sociālās aizsardzības sistēmu segumu un pakalpojumu pieejamību; tā kā radušies jauni darba veidi, tostarp darbs tiešsaistes platformās un pašnodarbinātība; tā kā sociālā aizsardzība tradicionāli attiecināta uz darba ņēmējiem ar pilna laika beztermiņa darba līgumiem, un tādēļ tā ir jāpielāgo; tā kā jo īpaši nestandarta darbā nodarbinātajiem bieži vien nav pilnīgas piekļuves sociālajai aizsardzībai un daudziem pašnodarbinātajiem ir tikai ierobežots aizsardzības segums vai tā nav vispār; tā kā joprojām pastāv fiktīva pašnodarbinātība, radot nenoteiktību, nestabilitāti un nedrošību, kas jo īpaši skar mazāk aizsargātas iedzīvotāju grupas; tā kā nespēja piekļūt sociālajai aizsardzībai mazina darbaspēka labbūtību un apgrūtina darba tirgu funkcionēšanu;

| V. | tā kā ES garantija jauniešiem ir jāuzlabo vēl vairāk atbilstoši Eiropas Revīzijas palātas ieteikumiem, lai sniegtu palīdzību visiem jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET); |
| --- | --- |

V.

tā kā ES garantija jauniešiem ir jāuzlabo vēl vairāk atbilstoši Eiropas Revīzijas palātas ieteikumiem, lai sniegtu palīdzību visiem jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET);

| W. | tā kā dzīves ilgums atšķiras atkarībā no sociālekonomiskā statusa; tā kā šī atšķirība lielā mērā atspoguļo atšķirīgo pakļautību riska faktoriem (ietverot darbu) un tā kā mājsaimniecībās ar zemiem ienākumiem salīdzinājumā ar mājsaimniecībām ar augstiem ienākumiem pastāv lielāka varbūtība, ka tās nespēs apmierināt veselības aprūpes vajadzības; tā kā līdz ar to arī turpmāk ir svarīgi nodarbinātības un sociālajā politikā veicināt un ņemt vērā veselības faktorus; |
| --- | --- |

W.

tā kā dzīves ilgums atšķiras atkarībā no sociālekonomiskā statusa; tā kā šī atšķirība lielā mērā atspoguļo atšķirīgo pakļautību riska faktoriem (ietverot darbu) un tā kā mājsaimniecībās ar zemiem ienākumiem salīdzinājumā ar mājsaimniecībām ar augstiem ienākumiem pastāv lielāka varbūtība, ka tās nespēs apmierināt veselības aprūpes vajadzības; tā kā līdz ar to arī turpmāk ir svarīgi nodarbinātības un sociālajā politikā veicināt un ņemt vērā veselības faktorus;

| X. | tā kā pakārtotie līmeņi kolektīvajās sarunās, šķiet, izraisa samazināta atalgojuma struktūru; tā kā kolektīvo sarunu vājināšanās vairākās dalībvalstīs sakrīt ar zema atalgojuma pieaugumu (t. i., darba ņēmējiem maksā algu, kas ir mazāka nekā divas trešdaļas no vidējā atalgojuma); |
| --- | --- |

X.

tā kā pakārtotie līmeņi kolektīvajās sarunās, šķiet, izraisa samazināta atalgojuma struktūru; tā kā kolektīvo sarunu vājināšanās vairākās dalībvalstīs sakrīt ar zema atalgojuma pieaugumu (t. i., darba ņēmējiem maksā algu, kas ir mazāka nekā divas trešdaļas no vidējā atalgojuma);

| Y. | tā kā laba garīgā veselība ir viens no cilvēka labbūtības priekšnoteikumiem; tā kā 2016. gadā visās ES dalībvalstīs biežāk nekā katram sestajam cilvēkam bija garīgās veselības problēmas; tā kā visās ES valstīs cilvēkiem, kas sūdzas par hronisku depresiju, ir daudz mazākas izredzes strādāt; |
| --- | --- |

Y.

tā kā laba garīgā veselība ir viens no cilvēka labbūtības priekšnoteikumiem; tā kā 2016. gadā visās ES dalībvalstīs biežāk nekā katram sestajam cilvēkam bija garīgās veselības problēmas; tā kā visās ES valstīs cilvēkiem, kas sūdzas par hronisku depresiju, ir daudz mazākas izredzes strādāt;

| Z. | tā kā aplēsts, ka garīgās saslimšanas kopējās izmaksas visā ES pārsniedz 600 miljardus EUR jeb vairāk nekā 4 % no IKP; |
| --- | --- |

Z.

tā kā aplēsts, ka garīgās saslimšanas kopējās izmaksas visā ES pārsniedz 600 miljardus EUR jeb vairāk nekā 4 % no IKP;

| AA. | tā kā 2017. gadā mājsaimniecībām pieejamie bruto ienākumi uz vienu iedzīvotāju eurozonā pārsniedza 2008. gada pirmskrīzes līmeni, taču atšķirīga situācija bija astoņās dalībvalstīs un vairākos reģionos; tā kā mājsaimniecību kopējie ienākumi pieauga lēnāk nekā IKP, liecinot par to, ka ieguvumi no ekonomikas atlabšanas mājsaimniecību ikdienu ietekmējuši samērā maz un nesen konstatētā izaugsme nav iekļaujoša; tā kā realitātē daudzās dalībvalstīs vidējās algas joprojām atpaliek no pirmskrīzes līmeņa, un to pieaugums 2017. gadā vēl aizvien bijis zemāks par produktivitātes pieaugumu; tā kā ienākumu nevienlīdzība bieži vien saistīta ar nevienlīdzīgu piekļuvi izglītībai, apmācībai un sociālai aizsardzībai; |
| --- | --- |

AA.

tā kā 2017. gadā mājsaimniecībām pieejamie bruto ienākumi uz vienu iedzīvotāju eurozonā pārsniedza 2008. gada pirmskrīzes līmeni, taču atšķirīga situācija bija astoņās dalībvalstīs un vairākos reģionos; tā kā mājsaimniecību kopējie ienākumi pieauga lēnāk nekā IKP, liecinot par to, ka ieguvumi no ekonomikas atlabšanas mājsaimniecību ikdienu ietekmējuši samērā maz un nesen konstatētā izaugsme nav iekļaujoša; tā kā realitātē daudzās dalībvalstīs vidējās algas joprojām atpaliek no pirmskrīzes līmeņa, un to pieaugums 2017. gadā vēl aizvien bijis zemāks par produktivitātes pieaugumu; tā kā ienākumu nevienlīdzība bieži vien saistīta ar nevienlīdzīgu piekļuvi izglītībai, apmācībai un sociālai aizsardzībai;

| AB. | tā kā saskaņā ar Eirobarometra 2018. gada apsekojumu ES iedzīvotājus visvairāk uztrauc sociālekonomiskā situācija un vides problēmas; |
| --- | --- |

AB.

tā kā saskaņā ar Eirobarometra 2018. gada apsekojumu ES iedzīvotājus visvairāk uztrauc sociālekonomiskā situācija un vides problēmas;

| AC. | tā kā globālā attīstība, piemēram, digitalizācija un vidiskā pārkārtošanās liecina, ka steidzami nepieciešama vienota ES pieeja; tā kā šīs globālās problēmas reģionus un teritorijas skar dažādos veidos; tā kā iekļaujošas pārejas nodrošināšanai izšķirīga loma ir sociālajam dialogam, sociālajiem partneriem un pilsoniskajai sabiedrībai; tā kā daudzās dalībvalstīs sociālo partneru iesaistīšana politikas veidošanā joprojām ir nepietiekama; |
| --- | --- |

AC.

tā kā globālā attīstība, piemēram, digitalizācija un vidiskā pārkārtošanās liecina, ka steidzami nepieciešama vienota ES pieeja; tā kā šīs globālās problēmas reģionus un teritorijas skar dažādos veidos; tā kā iekļaujošas pārejas nodrošināšanai izšķirīga loma ir sociālajam dialogam, sociālajiem partneriem un pilsoniskajai sabiedrībai; tā kā daudzās dalībvalstīs sociālo partneru iesaistīšana politikas veidošanā joprojām ir nepietiekama;

| AD. | tā kā ekonomikas nozares, kas rada gandrīz 90 % no visām CO2 emisijām, nodarbina aptuveni 25 % no ES darbaspēka; tā kā šā darbaspēka pārkvalificēšana ir svarīga daļa no pārejas uz ilgtspējīgu ekonomiku; |
| --- | --- |

AD.

tā kā ekonomikas nozares, kas rada gandrīz 90 % no visām CO2 emisijām, nodarbina aptuveni 25 % no ES darbaspēka; tā kā šā darbaspēka pārkvalificēšana ir svarīga daļa no pārejas uz ilgtspējīgu ekonomiku;

| AE. | tā kā vērienīga klimata politika rada darbvietas un izaugsmi un pozitīvi ietekmē labbūtību; tā kā saskaņā ar prognozēm pilnīga Parīzes nolīguma īstenošana ES papildus radīs 1,2 miljonus darbvietu līdz 2030. gadam, turklāt šis skaits ir papildus jau prognozētajiem 12 miljoniem jaunu darbvietu; |
| --- | --- |

AE.

tā kā vērienīga klimata politika rada darbvietas un izaugsmi un pozitīvi ietekmē labbūtību; tā kā saskaņā ar prognozēm pilnīga Parīzes nolīguma īstenošana ES papildus radīs 1,2 miljonus darbvietu līdz 2030. gadam, turklāt šis skaits ir papildus jau prognozētajiem 12 miljoniem jaunu darbvietu;

| AF. | tā kā no 2011.–2018. gadā konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem pilnībā īstenoti tikai 9 %, 17 % gadījumu panākts liels progress, 44 % — zināms progress, 25 % — neliels progress un 5 % gadījumu nav panākts nekāds progress; |
| --- | --- |

AF.

tā kā no 2011.–2018. gadā konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem pilnībā īstenoti tikai 9 %, 17 % gadījumu panākts liels progress, 44 % — zināms progress, 25 % — neliels progress un 5 % gadījumu nav panākts nekāds progress;

| AG. | tā kā Komisija 2019. gadā 15 dalībvalstīm sniedza ieteikumus, kā uzlabot veselības aprūpes efektivitāti, pieejamību un ilgtspēju; |
| --- | --- |

AG.

tā kā Komisija 2019. gadā 15 dalībvalstīm sniedza ieteikumus, kā uzlabot veselības aprūpes efektivitāti, pieejamību un ilgtspēju;

| AH. | tā kā vidējās mājokļa izmaksas un finanšu slogs ES ir samazinājies, taču adekvātu un izmaksu ziņā pieejamu mājokļu deficīts daudzās dalībvalstīs joprojām ir pieaugoša problēma; tā kā 2017. gadā katrs desmitais Eiropas iedzīvotājs 40 % vai vairāk no mājsaimniecības ienākumiem tērēja mājokļa izdevumu apmaksai; |
| --- | --- |

AH.

tā kā vidējās mājokļa izmaksas un finanšu slogs ES ir samazinājies, taču adekvātu un izmaksu ziņā pieejamu mājokļu deficīts daudzās dalībvalstīs joprojām ir pieaugoša problēma; tā kā 2017. gadā katrs desmitais Eiropas iedzīvotājs 40 % vai vairāk no mājsaimniecības ienākumiem tērēja mājokļa izdevumu apmaksai;

| AI. | tā kā labi funkcionējošs sociālais dialogs ir būtisks Eiropas sociālās tirgus ekonomikas elements, kas stiprina sociālo kohēziju un mazina konfliktus sabiedrībā, un tas ir izdevīgi gan darba ņēmējiem, gan darba devējiem un valdībām; tā kā sociālajam dialogam un kolektīvajām sarunām ir izšķirīga nozīme tādu rīcībpolitiku izstrādē un īstenošanā, ar ko spētu uzlabot darba apstākļus un nodarbinātības nosacījumus; |
| --- | --- |

AI.

tā kā labi funkcionējošs sociālais dialogs ir būtisks Eiropas sociālās tirgus ekonomikas elements, kas stiprina sociālo kohēziju un mazina konfliktus sabiedrībā, un tas ir izdevīgi gan darba ņēmējiem, gan darba devējiem un valdībām; tā kā sociālajam dialogam un kolektīvajām sarunām ir izšķirīga nozīme tādu rīcībpolitiku izstrādē un īstenošanā, ar ko spētu uzlabot darba apstākļus un nodarbinātības nosacījumus;

| AJ. | tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas sniedz būtisku ieguldījumu, nodrošinot integrācijas pakalpojumus, kā arī paužot dažādus viedokļus politikas veidošanā, |
| --- | --- |

AJ.

tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas sniedz būtisku ieguldījumu, nodrošinot integrācijas pakalpojumus, kā arī paužot dažādus viedokļus politikas veidošanā,

| 1. | atzīmē — lai gan ekonomiskā situācija ES pašlaik ir labvēlīga un vispārējais nodarbinātības līmenis pastāvīgi pieaug, joprojām būtiski ir strauji risināt jauniešu bezdarbu un problēmas, ar kurām saskaras NEET, un joprojām steidzami ir jāuzlabo situācija tādās jomās kā ilgstošais bezdarbs, darba tirgus segmentācija un nevienlīdzība, mazaizsargātu grupu iekļautība, nodarbinātu personu nabadzība un produktivitāte, jo īpaši saistībā ar gaidāmo globālo ekonomikas lejupslīdi jeb recesiju; pauž dziļu nožēlu, ka faktiskais algu pieaugums Savienības līmenī joprojām ir zemāks par gaidīto, ņemot vērā labvēlīgo situāciju darba tirgū un ekonomiskos rezultātus; aicina Komisiju iesniegt Eiropas bezdarbnieku pabalstu pārapdrošināšanas shēmu, ar ko aizsargātu iedzīvotājus un samazinātu spiedienu uz valsts finansēm ārēju satricinājumu laikā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzīmē Komisijas 2019. gada konkrētām valstīm adresētos ieteikumus (KVAI) un atzinīgi vērtē to, ka lielāka uzmanība tiek pievērsta ieguldījumiem; atzīmē, ka gandrīz trešdaļa no KVAI, kas izdoti līdz 2018. gadam, nav īstenoti; atzīmē, ka ievērojami rezultāti KVAI īstenošanā sasniegti attiecībā uz tiesību aktiem, ar ko reglamentē darba attiecības un nodarbinātības aizsardzību; tomēr pauž nožēlu, ka KVAI īstenošanā sevišķi slikti rezultāti bijuši veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes jomā un ka 2018. gada KVAI īstenošana notikusi lēnāk nekā iepriekšējos gados, un mudina Komisiju izdarīt vajadzīgo spiedienu uz visām, ne tikai eurozonas dalībvalstīm, lai tās šos ieteikumus īstenotu; uzskata, ka uz nākotni orientētu reformu īstenošanai ir izšķirīga nozīme, lai stiprinātu ES ekonomikas izaugsmes potenciālu, veicinātu sociālo iekļaušanu un uzlabotu visu Savienības iedzīvotāju sociālās tiesības un labbūtību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina dalībvalstis ņemt vērā ieteikumus par darbaspēka nodokļu sloga novirzīšanu uz citiem faktoriem, kas mazāk kaitē ilgtspējīgai izaugsmei; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzīmē, ka starp valstīm, reģioniem un iedzīvotāju grupām joprojām pastāv būtiskas atšķirības nodarbinātībā, un līdz ar to izveidojušās valstis, reģioni un iedzīvotāju grupas, kuru galvenās vai pat vienīgās konkurētspējas priekšrocības ES darba tirgū ir zemi ienākumi un/vai slikti darba apstākļi; uzsver, ka dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina īpašu nodarbinātības rīcībpolitiku īstenošana, lai novērstu šķēršļus un grūtības reģionos ar problemātisku demogrāfisko situāciju, tādos kā mazapdzīvoti vai reti apdzīvoti reģioni, un īpaša uzmanība būtu jāpievērš lauksaimniecības nozarei, lai palielinātu šo reģionu spēju radīt darbvietas un pievienoto vērtību lauku apvidos; uzskata, ka jāpalielina nodarbinātības un ienākumu līmenis un jāveicina pienācīgas darbvietas, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi, proti, nodarbinātību vismaz 75 % līmenī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nožēlu, ka daudzās dalībvalstīs mājsaimniecību bruto ienākumi uz vienu iedzīvotāju joprojām ir zem 2008. gada pirmskrīzes līmeņa; mudina dalībvalstis darīt vairāk, lai samazinātu nevienlīdzību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka vajadzīgas labi izstrādātas darba tirgus rīcībpolitikas un reformas, kas radītu kvalitatīvu nodarbinātību, un ka jāpieņem pasākumi, ar ko nodrošinātu pienācīgu minimālo algu un taisnīgu atlīdzību, aizsargātu un veicinātu darba ņēmēju veselību un labbūtību, par prioritāru noteiktu bezdarbnieku reintegrāciju, veicinātu vienlīdzīgas iespējas, vienlīdzīgu attieksmi pret darba ņēmējiem un vienlīdzīgas darba ņēmēju tiesības, tostarp publiskajā sektorā, veicinātu vienlīdzīgu piekļuvi darba tirgum, sociālo aizsardzību visiem un darbaspēka mobilitāti, ņemtu vērā lauku rajonus un izolētos reģionus, kā arī novērstu nevienlīdzību un nelīdzsvarotību starp dzimumiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ar lielām bažām norāda uz jauniešu augsto bezdarba līmeni vairākās dalībvalstīs un gados jaunu, darba gaitas tikko uzsākušu darba ņēmēju neaizsargātību; aicina dalībvalstis un Komisiju par prioritāru noteikt cīņu pret jauniešu bezdarbu un pilnībā izmantot tādus finanšu instrumentus kā Garantija jauniešiem, ES programmas, piemēram, Erasmus +, un pielāgotus pasākumus, lai risinātu jauniešu bezdarba problēmu un veicinātu jauniešu nodarbināmību; pauž dziļu nožēlu, ka daudzi Eiropas iedzīvotāji spiesti strādāt nepilnu darba laiku; atzīmē, ka tas negatīvi ietekmē viņu sociālo aizsardzību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzīmē, ka sieviešu līdzdalība darba tirgū turpina pieaugt, taču ar bažām konstatē, ka nodarbinātības ziņā starp dzimumiem joprojām pastāv plaisa, kas tikpat kā nav mainījusies kopš 2013. gada, un ka dzimumu nevienlīdzība nodarbinātības un atalgojuma ziņā vēl aizvien ir ļoti liela; ar bažām atzīmē, ka sievietes pārāk bieži strādā zemāk atalgotās nozarēs un darbā, kura veikšanai viņām ir pārāk augsta kvalifikācija; atzīmē, ka tikai dažas dalībvalstis ir veikušas pasākumus, lai novērstu vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību; mudina visas dalībvalstis censties vairāk, lai samazinātu vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības, pensiju atšķirības starp dzimumiem un stimulus nestrādāt; aicina Komisiju ierosināt direktīvu par darba samaksas pārredzamību, lai strauji likvidētu vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž dziļu nožēlu, ka netiks sasniegts Barselonas mērķis attiecībā uz bērnu aprūpes pieejamību 90 % apmērā bērniem vecumā no 3 gadiem līdz obligātajam skolas vecumam; mudina visas dalībvalstis pastiprināt centienus uzlabot darba un privātās dzīves līdzsvaru un nodrošināt piekļuvi cenas ziņā pieejamām bērnu aprūpes, agrīnās bērnu aprūpes un ilgtermiņa aprūpes struktūrām; aicina dalībvalstis uzlabot apmācību un darba apstākļus šajās struktūrās (arī veselības aprūpes struktūrās); aicina dalībvalstis pilnībā un ātri īstenot nesen pieņemto direktīvu par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem un mudināt vīriešus vairāk izmantot apmaksātu ģimenes atvaļinājumu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pieņem zināšanai konkrētām valstīm adresētos ieteikumus, kuru mērķis ir izveidot atvērtu un dinamisku vienoto tirgu, kurā valda konkurence, jo tas ir svarīgi produktivitātes stimulēšanai, izaugsmes veicināšanai un darba iespēju nodrošināšanai; uzsver, ka ir svarīgi taisnīgi sadalīt labklājības pieaugumu šajā saistībā; aicina Komisiju un dalībvalstis stimulēt produktivitāti, īstenojot reformas, ar kurām tiek atcelts nevajadzīgs regulējums; uzsver to, ka ieguldījumi veselības aizsardzībā un drošībā darbā ne vien uzlabo darba kvalitāti un darba ņēmēju labbūtību, bet arī pozitīvi ietekmē Eiropas ekonomikas produktivitāti un konkurētspēju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka darba tirgos ir jāapkaro diskriminācija vecuma dēļ, piemēram, novēršot plaisu starp jauniešiem un vecākām paaudzēm, palielinot — arī publiskajā sektorā — informētību par Nodarbinātības vienlīdzības direktīvu (30), nodrošinot piekļuvi mūžizglītības iespējām ar pielāgotiem kursiem un apmācību, cīnoties pret pensiju atšķirībām un veicinot gados vecāku ES iedzīvotāju līdzdalību mobilitātes un prasmju apmaiņas programmās; norāda, ka gados vecāki un mazāk kvalificēti darba ņēmēji daudz retāk piedalās mūžizglītības programmās; aicina Komisiju un dalībvalstis vairāk censties, lai šo tendenci mainītu; uzskata, ka lielāka uzmanība jāpievērš gados vecākiem darba ņēmējiem un rīcībpolitikām, ar ko tiks palielināts atbalsts un dota iespēja aktīvai dzīvei visa mūža garumā, jo īpaši pievēršoties darba ņēmējiem, kuri ir vecāki par 50 gadiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka darba tirgū ir jāapkaro diskriminācija pret etniskām grupām un jācīnās pret atalgojuma un pensijas atšķirībām atkarībā no etniskās piederības; aicina Komisiju izstrādāt ilgtermiņa plānošanas stratēģiju etnisko minoritāšu integrēšanai darba tirgū, lai mazinātu atstumtības risku; aicina Komisiju un dalībvalstis darīt vairāk, lai cīnītos pret diskrimināciju, kam iemesls ir etniskā piederība, piederība minoritātei vai mazākumtautības valodas lietošana, palielinot informētību, īstenojot daudzveidības stratēģijas un vācot un analizējot uzticamus un dezagregētus datus par diskrimināciju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju un dalībvalstis darīt vairāk, lai nodrošinātu, ka darba tirgū tiek vairāk iekļautas grupas, kas atrodas vistālāk no darba tirgus, piemēram, vientuļie vecāki, neoficiālie aprūpētāji, cilvēki ar ilgstošu slimību, invaliditāti, veselības problēmām vai smagām hroniskām slimībām, migranti, bēgļi un cilvēki, kuri pieder pie etniskām un reliģiskām minoritātēm, kā arī lai panāktu šo cilvēku labāku integrāciju sabiedrībā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē progresu, kas gūts saistībā ar Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020) un jo īpaši Direktīvu (ES) 2019/882 par pieejamību (31); tomēr uzsver, ka ir jādara vairāk; pauž dziļu nožēlu par to, ka nodarbinātības, izglītības un sociālās iekļautības ziņā cilvēki ar invaliditāti vēl aizvien pastāvīgi atrodas nelabvēlīgā situācijā; aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt nodarbinātības, izglītības un sociālās politikas satvarā izstrādāt īpašus pasākumus ar mērķi nodrošināt cilvēku ar invaliditāti, ilgstošām un hroniskām slimībām, arī cilvēku ar garīgās veselības traucējumiem un psihosociālu invaliditāti, efektīvu iekļaušanu; aicina Komisiju un dalībvalstis paredzēt ne tikai atbalsta pasākumus, bet izstrādāt vairāk nodarbinātības iniciatīvu un nodrošināt labāku pieejamību un saprātīgus pielāgojumus (32), cita starpā pilnībā izmantojot digitalizācijas sniegtās ekonomiskās un sociālās iekļaušanas iespējas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda uz jaunu nodarbinātības veidu rašanos, arī uz digitalizācijas un automatizācijas izraisīto pārveidi; uzsver, ka šādas tendences vienlaikus gan sniedz ieguvumus, gan rada problēmas; uzsver, ka mūžizglītības politika ir svarīga, lai darba ņēmējiem dotu iespēju sagatavoties statusa maiņai darba tirgū; uzsver, cik svarīgs ir sociālais dialogs, jo īpaši izstrādājot turpmākas stratēģijas šo problēmu risināšanai; norāda, ka šīs pārveides rezultātā var rasties nestandarta un nestabilas nodarbinātības veidi; ar bažām norāda, ka nestandarta darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem nav atbilstīgu sociālās aizsardzības sistēmu un piekļuves sociālās aizsardzības sistēmām, arī apmaksātam atvaļinājumam un apmaksātām brīvdienām; uzsver, ka pastāvīga problēma, kas jārisina, ir fiktīvā pašnodarbinātība; aicina dalībvalstis īstenot pasākumus šo problēmu risināšanai, jo īpaši ņemot vērā Padomes 2018. gada 6. decembra ieteikumu par darba ņēmēju un pašnodarbināto piekļuvi sociālajai aizsardzībai; atzinīgi vērtē šo ieteikumu kā pirmo soli, taču uzsver, ka jādara vairāk, lai visiem būtu piekļuve sociālajai aizsardzībai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka tiešsaistes platformu darbs Eiropas Savienībā pēdējo divu gadu laikā palielinājies par vairāk nekā 25 %, tajā iesaistīti 5 miljoni darba ņēmēju un trešā daļa no visiem tiešsaistes platformu darījumiem ir pārrobežu darījumi; atzīmē, ka tiešsaistes platformās iesaistītie darba ņēmēji bieži vien nav iekļauti sociālās aizsardzības sistēmās; uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm jāvāc labāki un saskaņotāki dati par tiešsaistes platformu darba ņēmēju skaitu, nodarbinātības statusu, darba saturu un ienākumiem; prasa īstenot saskaņotu ES iniciatīvu, lai nodrošinātu, ka platformās iesaistītajiem darba ņēmējiem ir pieejama sociālā aizsardzība un nodrošinātas visas sociālās un darba tiesības neatkarīgi no nodarbinātības statusa, un lai koplīguma piemērošanu attiecinātu arī uz tiešsaistes platformu darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka jaunās komunikācijas tehnoloģijas un darba organizācijas elastīgums bieži vien var novest pie ilgākām darba stundām un darba, privātās dzīves un personiskā laika pārklāšanās; jo īpaši norāda, ka ir jāievieš tiesības digitāli atslēgties, kā arī jāanalizē laika trūkuma un autonomijas attiecībā uz darba laiku jēdzieni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka ir jāpārveido izglītības un apmācības sistēmas, lai pilnībā izmantotu digitalizācijas un ekonomikas zaļināšanas sniegtās iespējas un attīstītu prasmes — arī vispārīgās prasmes — un kompetences, kas nepieciešamas darba tirgus vajadzību nodrošināšanai un šodienas un rītdienas ekonomisko, sociālo un ekoloģisko problēmu risināšanai; uzskata, ka prasmju trūkums un neatbilstība var būt būtiski šķēršļi ieguldījumiem; uzsver — lai iegūtu pietiekamas prasmes, ir jāuzlabo izglītības un apmācības (arī arodizglītības) kvalitāte, pieejamība, iekļautība, finansiālā pieņemamība un piekļūstamība, kā arī jāuzlabo savstarpējā kvalifikāciju atzīšana; uzsver, ka ir svarīgi stimulēt uzņēmumus, lai tie vairāk ieguldītu apmācībā; uzsver, ka ieguldījumiem izglītībā ir izšķirīga nozīme sociālās kohēzijas panākšanā; uzsver, ka ir svarīgi risināt mācību priekšlaicīgas pārtraukšanas problēmu; aicina dalībvalstis īstenot divpieeju stratēģiju, ar ko vispārējā izglītība tiktu padarīta iekļaujoša un tiktu nodrošinātas mērķtiecīgas programmas visneaizsargātākajiem; aicina dalībvalstis palielināt un veicināt ieguldījumus prasmju pilnveidē un pārkvalifikācijā, kā arī visaptverošā digitālo, aroda un uzņēmējdarbības prasmju apguvē, ņemot vērā virzību uz digitālo ekonomiku un zaļāku tautsaimniecību un pieprasījumu pēc kvalificētiem tehniskajiem speciālistiem daudzās valstīs un reģionos; uzsver, ka piedienīgi darba un nodarbinātības apstākļi ir izšķirīgs faktors, lai piesaistītu kvalificētus darbiniekus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | piekrīt Komisijai, ka ir vajadzīgi savlaicīgi centieni, lai risinātu digitalizācijas jautājumu, ka visā ES šis process ir jāpaātrina un ka ir labāk jāsaskaņo Savienības, dalībvalstu un reģionālā politika, jāapvieno publiskie un privātie resursi, lai palielinātu ieguldījumus, un jāveido spēcīgāka sinerģija digitālajā ekonomikā un sabiedrībā; uzsver, ka ir jānodrošina efektīva un taisnīga pakalpojumu digitālā pārveide un ka nevienu nedrīkst atstāt novārtā; uzsver, ka digitālās pratības programmās būtu jāpievēršas privātuma un datu aizsardzības jautājumiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata, ka saistībā ar klimata pārmaiņu problēmām un pāreju uz zaļāku ekonomiku ir jāsniedz izšķirīgs atbalsts sabiedrībai, darba ņēmējiem un uzņēmējiem, lai tiem palīdzētu pielāgoties šai būtiskajai pārveidei, īpašu uzmanību pievēršot visvairāk skartajiem reģioniem, uzlabojot apmācību un izglītību nolūkā pielāgot prasmes un radīt jaunas darbvietas vides un digitālajā nozarē; prasa īpašu uzmanību pievērst sabiedrības visneaizsargātākajām grupām, tostarp cilvēkiem, kuriem draud nabadzība un/vai galēja materiālā nenodrošinātība; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka arvien plašāka prasmju izmantošana un veidošana ir saistīta ar pievienotās vērtības un konkurētspējas radīšanu un tam vajadzētu būt noteicošajam ES rīcībpolitikās, kuru mērķis ir veicināt ekonomikas izaugsmi ar ieguldījumiem prasmēs; norāda — lai gan prasmes ir izaugsmes priekšnoteikums, tās pašas par sevi nav pietiekamas; tāpēc līdz ar ieguldījumiem sākotnējā izglītībā un apmācībā aicina veikt papildu pasākumus, lai radītu un izveidotu kvalitatīvas darbvietas darba tirgū, kas maksimāli spēj izmantot darba ņēmēju prasmes; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ir nobažījies par to, ka Eiropā ir nemainīgi liels to cilvēku skaits, kam trūkst pamata rēķinpratības un rakstpratības, jo šīs prasmes ir pamats tam, lai aktīvi varētu iesaistīties sabiedrībā un darba tirgū; aicina dalībvalstis veikt stingrus pasākumus nolūkā uzlabot pamatprasmju apguves nosacījumus, jo īpaši attiecībā uz visatstumtākajām sabiedrības grupām; uzsver, cik būtiski ir stingri pasākumi neformālās un informālās mācīšanās validēšanai, lai nodrošinātu prasmju un kompetenču pēc iespējas plašāku atzīšanu un padarītu elastīgākas dažādās izglītības un apmācības iespējas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju un dalībvalstis ciešā sadarbībā ar uzņēmējiem, pētniecības kopienām un citām attiecīgām ieinteresētajām personām nodrošināt stimulus un tehnisko palīdzību nolūkā uzlabot jauniešu iespējas strādāt pienācīgu darbu, īstenojot nodarbinātības programmas, atbalstot jaunos uzņēmējus ar EntreCamp starpniecību un piedāvājot kvalitatīvas māceklības programmas un valodu un arodmācību apmācību, cita starpā dalībvalstīs ieviešot attiecīgas mācību programmas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina dalībvalstis stiprināt un modernizēt valsts nodarbinātības dienestus katrā teritoriālajā līmenī, pastāvīgi apmācot attiecīgās struktūras, iesaistot augsti kvalificētus konsultantus un pasniedzējus, kā arī īstenojot katrai darba tirgus kategorijai piemērotas mērķorientētas rīcībpolitikas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka Savienības sociālajiem un ekonomiskajiem mērķiem nākamajā budžetā būtu jāpiešķir vienāda prioritāte un jānodrošina finanšu resursi un ka būtu jāstiprina Eiropas pusgads, lai visa cikla garumā tajā iekļautu sociālo dimensiju, iesaistot ES un dalībvalstu kompetentās struktūras, kas risina sociālās politikas jautājumus; mudina Komisiju uzlabot eurozonas dalībvalstīm adresētos ieteikumus, izveidojot matricu satvaru, kurā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāru saistītās sociālās rīcībpolitikas, piemēram, iekļaujoša piekļuve izglītībai, veselības aprūpei, uzturam, nodarbinātībai un mājoklim un sociālo tiesību saglabāšana, tiktu analizētas katrā sociālajā segmentā, piemēram, bērni, jaunieši, vecāka gadagājuma cilvēki, minoritātes, migranti un cilvēki ar invaliditāti, tādējādi gūstot precīzāku priekšstatu par dalībvalstu ekonomisko un sociālo veselību, un mudina izskatīt šā jaunā KVAI komponenta iespējamu attiecināšanu arī uz valstīm, kuras nav pievienojušās eurozonai; norāda, ka KVAI būtu jāsaskan ar ES mērķiem ekonomikas, sociālajā un vides jomā un tiem drīzāk vajadzētu būt savstarpēji pastiprinošiem, nevis pretrunīgiem; aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt Eiropas ilgtspējas stratēģiju sociālo, ekonomisko un klimata problēmu pārvarēšanai; aicina Komisiju un dalībvalstis nostiprināt sociālās tiesības, ierosinot tiesību aktus, attiecīgā gadījumā un pēc pārskatīšanas — arī finanšu instrumentus, ar mērķi īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru saskaņā ar attiecīgajām Līgumos noteiktajām kompetencēm; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka ir būtiski definēt Eiropas Savienības sociālo dimensiju un pabeigt tās izveidi; tādēļ uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt tiesības uz pienācīgiem dzīves apstākļiem, pienācīgu mājokli, efektīvu un pieejamu veselības aprūpes sistēmu un ilgtermiņa aprūpi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka labi funkcionējošs sociālais dialogs ir svarīgs instruments darba apstākļu izveidē, iesaistot dažādus dalībniekus dažādos līmeņos, un ka šāds dialogs līdzsvaro darba ņēmēju un darba devēju intereses un veicina gan ekonomisko konkurētspēju, gan sociālo kohēziju; aicina dalībvalstis vēl vairāk stiprināt sociālo dialogu visā Eiropā, lai līdzsvarotu darba attiecības un vajadzības gadījumā stiprinātu iespējas slēgt darba koplīgumu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pauž nožēlu par to, ka nabadzības līmenis joprojām ir nepieņemami augsts; uzsver, ka lielāks nabadzības risks ir ekonomiskās attīstības palēninājuma periodos; uzsver — lai gan nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku (AROPE) skaits 2017. gadā ES turpināja samazināties, tomēr 2017. gadā Eiropas Savienībā apmēram 113 miljoni un eurozonā — 74 miljoni cilvēku bija AROPE; pauž nožēlu par to, ka stratēģijas “Eiropa 2020” nabadzības samazināšanas mērķis, visticamāk, netiks sasniegts; mudina Komisiju un dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai samazinātu nabadzību, tostarp strādājošu cilvēku nabadzību un neaizsargātu grupu nabadzību; uzsver, ka ir jāizskauž bērnu nabadzība, un aicina Komisiju ierosināt tiesību aktus, ar ko īstenotu Eiropas garantiju bērniem; mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt uz tiesībām balstītu nabadzības apkarošanas stratēģiju, kuras pamatā būtu integrēta aktīva iekļaušana, apvienojot sociālo pamattiesību īstenošanu, kvalitatīvus pakalpojumus un darbvietas ar taisnīgu atalgojumu; aicina dalībvalstis izstrādāt pasākumus un stratēģijas atbilstīgi Eiropas sociālo tiesību pīlāram, lai nodrošinātu to personu sociālās vajadzības, kurām darba tirgus nav pieejams; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka pienācīgas kvalitātes darbvietas, piekļuve atbilstīgai sociālajai aizsardzībai neatkarīgi no darba attiecībām vai līguma veida, atalgojuma pieaugums un ar pietiekamiem resursiem nodrošināti kvalitatīvi publiskie pakalpojumi, arī izglītības sistēmas un pieejams mūžizglītības iespēju piedāvājums, būtiski ietekmē nevienlīdzības un nabadzības un sociālās atstumtības riska samazināšanu, kā arī cilvēku veselības un labbūtības uzlabošanu; atzinīgi vērtē sociālo pārvedumu ievērojamo ietekmi uz nabadzības mazināšanu; tomēr pauž nožēlu, ka tas netiek atspoguļots visu dalībvalstu rīcībpolitikās; uzsver, cik būtiski ir pārredzamā veidā izvērtēt stratēģiju “Eiropa 2020”, jo īpaši nabadzības samazināšanas jomā, un izstrādāt sociālu un ilgtspējīgu stratēģiju laikposmam pēc 2020. gada, kurā par prioritāti tiktu izvirzīta nabadzības izskaušana un ar kuru tiktu atbalstīta Eiropas sociālo tiesību pīlāra un ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošana, izmantojot jēgpilna dialoga procesus ES un valstu līmenī ar pilsonisko sabiedrību un cilvēkiem, kas ir tieši pieredzējuši nabadzību; |
| --- | --- |

29.

| 30. | norāda, ka 2017. gadā 9,4 % no visiem ES nodarbinātajiem cilvēkiem bija pakļauti nabadzības riskam un ka daudzās dalībvalstīs pieaug nodarbinātu personu nabadzība; uzsver, ka nodarbinātu personu nabadzība ir viena no sociālā netaisnīguma pamatpazīmēm, un uzskata, ka ir ļoti svarīgi palielināt darba ņēmēju pirktspēju, stiprināt kolektīvās sarunas un noteikt spēcīgu un saskaņotu tiesību sistēmu un aizsardzību attiecībā uz visiem darba veidiem; mudina dalībvalstis izlēmīgi rīkoties, lai nodrošinātu, ka cilvēki spēj ar savu darba algu atļauties piedienīgu dzīvi sev un savām ģimenēm; aicina Komisiju ierosināt tiesību instrumentu, lai nodrošinātu, ka ikvienam darba ņēmējam Savienībā ir taisnīga minimālā darba alga, ko var noteikt saskaņā ar valstu tradīcijām, darba koplīgumiem vai tiesību normām; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzskata, ka pagaidu vai nestabilu darba veidu izplatīšanās var bīstami ietekmēt pensiju pietiekamību, jo īpaši attiecībā uz jaunākajām paaudzēm, kas bieži pieredz pārtraukumus karjeras izaugsmē un līdz ar to — iemaksu periodos, kā arī sociālās aizsardzības sistēmu stabilitāti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | norāda uz satraucošajām tendencēm saistībā ar pārmērīgu pieprasījumu mājokļu tirgos vairākās dalībvalstīs un šo tendenču negatīvo ietekmi, jo īpaši uz cilvēkiem ar zemiem ienākumiem un konkrētos reģionos; aicina dalībvalstis darīt vairāk, lai izpildītu Komisijas ieteikumus (samazināt piedāvājuma nepietiekamību, novērst izkropļojumus un samazināt nodokļu sistēmas radīto diskrimināciju), un rīkoties atbilstīgi sociālo tiesību pīlāra 19. ieteikumam; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju un dalībvalstis labāk izmantot Eiropas pusgadu, lai uzraudzītu un atbalstītu virzību uz mājokļu pieejamības nodrošināšanu un bezpajumtniecības izskaušanu; aicina Komisiju ierosināt Eiropas regulējumu attiecībā uz sociāliem mājokļiem un mājokļiem par pieņemamu cenu, lai efektīvi koordinētu dalībvalstu rīcībpolitikas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | norāda, ka sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem ir būtiska nozīme cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību; ar bažām norāda, ka lielākā daļa dalībvalstu ir saņēmušas KVAI nolūkā uzlabot to valsts veselības aprūpes sistēmu efektivitāti, pieejamību un ilgtspēju; aicina dalībvalstis darīt vairāk, lai nodrošinātu to veselības aprūpes sistēmu piekļūstamību, pieejamību, finansiālo pieņemamību, kvalitāti un rentabilitāti; uzsver, cik svarīgas ir profilakses un veselības veicināšanas kampaņu nozīmi, jo īpaši tās, kuru mērķis ir jaunieši no neaizsargātām iedzīvotāju grupām; aicina dalībvalstis ieguldīt līdzekļus, lai veselības rīcībpolitikās par vienu no prioritātēm noteiktu profilaksi; prasa aktīvi īstenot gan fizisko, gan garīgo veselību veicinošas kampaņas; atgādina, cik svarīgi ir sekmēt tādu darbspējīga vecuma cilvēku reintegrāciju darba tirgū, kuri atkopjas no slimības; aicina dalībvalstis veikt ieguldījumus aprūpes pakalpojumos visa mūža garumā, turpināt virzību uz 2002. gadā izvirzītā Barselonas mērķa sasniegšanu bērnu aprūpes jomā un noteikt mērķus gados vecāku un apgādājamu personu aprūpei; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt īpašus pasākumus, lai īstenotu pēcpasākumus saistībā ar Eiropas rīcības programmu garīgās veselības un labbūtības jomā un ES kompasu rīcībai garīgās veselības un labbūtības jomā; uzskata, ka šajos pasākumos būtu jāiekļauj garīgās veselības veicināšanas un profilakses pasākumi un tie būtu jāsaskaņo ar citiem politikas instrumentiem, lai samazinātu garīgo veselību ietekmējošo sociālo faktoru nozīmi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka ir svarīgi cieši uzraudzīt Savienības līdzekļus un vajadzības gadījumā tos pārskatīt, lai nodrošinātu efektīvu finansēšanu saskaņā ar ES mērķiem; aicina Komisiju un dalībvalstis apkarot Savienības līdzekļu nepareizu izmantošanu, krāpšanu un korupciju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, cik būtiski ir ievērot ES revidentu ieteikumus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzskata — lai saglabātu un palielinātu konkurētspēju pasaules mērogā, darba tirgus tiesiskajam regulējumam dalībvalstīs ir jābūt skaidram, vienkāršam un elastīgam, vienlaikus saglabājot augstus darba standartus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

(2)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/5-presidents-report_lv.pdf

(3)  OV C 179, 25.5.2018., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0337.

(5)  OV L 307, 18.11.2008., 11. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0181.

(7)  OV L 188, 12.7.2019., 79. lpp.

(8)  OV C 155, 25.5.2011., 10. lpp.

(9)  OV L 150, 14.6.2018., 93. lpp.

(10)  OV L 150, 14.6.2018., 100. lpp.

(11)  OV L 150, 14.6.2018., 109. lpp.

(12)  OV L 150, 14.6.2018., 141. lpp.

(13)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0202.

(14)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0485.

(15)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0432.

(16)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0325.

(17)  OV C 356, 4.10.2018., 89. lpp.

(18)  OV C 346, 27.9.2018., 156. lpp.

(19)  OV C 337, 20.9.2018., 135. lpp.

(20)  OV C 242, 10.7.2018., 24. lpp.

(21)  OV C 76, 28.2.2018., 93. lpp.

(22)  OV C 35, 31.1.2018., 157. lpp.

(23)  OV C 366, 27.10.2017., 117. lpp.

(24)  https://ec.europa.eu/health/state/glance_en

(25)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/state/docs/2018_healthatglance_rep_en.pdf

(26)  https://www.coe.int/en/web/turin-european-social-charter/turin-process

(27)  OV C 199 E, 7.7.2012., 25. lpp.

(28)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

(29)  OV L 186, 11.7.2019., 105. lpp.

(30)  Padomes Direktīva 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.).

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/882 (2019. gada 17. aprīlis) par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām (OV L 151, 7.6.2019., 70. lpp.).

(32)  ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD) ir noteikts: “saprātīgs pielāgojums” nozīmē vajadzīgās un atbilstošās izmaiņas un korekcijas — ja tās konkrētā gadījumā ir nepieciešamas un neuzliek nesamērīgu vai nepamatotu slogu —, lai nodrošinātu, ka personas ar invaliditāti vienlīdzīgi ar citiem var izmantot vai īstenot visas cilvēktiesības un pamatbrīvības (https://www.ohchr.org/EN/HRBodies/CRPD/Pages/ConventionRightsPersonsWithDisabilities.aspx); Nodarbinātības vienlīdzības direktīvas 5. pantā ir noteikts: “Lai garantētu vienlīdzīgas attieksmes principa ievērošanu pret invalīdiem, nodrošina saprātīgu darba vietas izveidošanu. Tas nozīmē, ka darba devēji, ja tas vajadzīgs konkrētā gadījumā, veic atbilstīgus pasākumus, lai invalīds varētu dabūt darbu, strādāt vai tikt paaugstināts amatā, vai iegūt profesionālo izglītību, ja vien šādi pasākumi neuzliek neproporcionālu slogu darba devējam. Šis slogs nav neproporcionāls, ja to pietiekami izlīdzina ar pasākumiem, kas pastāv attiecīgās dalībvalsts invaliditātes politikā” https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32000L0078&from=EN; Komisijas tīmekļa vietnē ir norādīts: saprātīgi pielāgojumi ir jebkādas izmaiņas darba pienākumos vai apstākļos, kas vajadzīgas, lai persona ar invaliditāti varētu pieteikties darba pienākumiem, tos pildīt un attīstīt karjeru vai saņemt apmācību (https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=147).

---

Trešdiena, 2019. gada 23. oktobris

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/49

---

P9_TA(2019)0041

Iebildumu izteikšana pret īstenošanas aktu: augu aizsardzības līdzekļu ietekme uz medus bitēm

Eiropas Parlamenta 2019. gada 23. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas regulai, ar ko attiecībā uz novērtējumu par augu aizsardzības līdzekļu ietekmi uz medus bitēm groza Regulu (ES) Nr. 546/2011 (D045385/06 – 2019/2776(RPS))

(2021/C 202/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas regulai, ar ko attiecībā uz novērtējumu par augu aizsardzības līdzekļu ietekmi uz medus bitēm groza Regulu (ES) Nr. 546/2011 (D045385/06, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas regulai, ar ko attiecībā uz novērtējumu par augu aizsardzības līdzekļu ietekmi uz medus bitēm groza Regulu (ES) Nr. 546/2011 (D045385/06,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 4. pantu, 78. panta 1. punkta c) apakšpunktu un II pielikuma 3.8.3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 4. pantu, 78. panta 1. punkta c) apakšpunktu un II pielikuma 3.8.3. punktu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 10. jūnija Regulu (ES) Nr. 546/2011 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu attiecībā uz vienotajiem principiem augu aizsardzības līdzekļu novērtēšanai un atļauju piešķiršanai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 10. jūnija Regulu (ES) Nr. 546/2011 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu attiecībā uz vienotajiem principiem augu aizsardzības līdzekļu novērtēšanai un atļauju piešķiršanai (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 1. marta Regulu (ES) Nr. 283/2013, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū nosaka datu prasības attiecībā uz darbīgajām vielām (3), un Komisijas 2013. gada 1. marta Regulu (ES) Nr. 284/2013, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū nosaka datu prasības attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 1. marta Regulu (ES) Nr. 283/2013, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū nosaka datu prasības attiecībā uz darbīgajām vielām (3), un Komisijas 2013. gada 1. marta Regulu (ES) Nr. 284/2013, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū nosaka datu prasības attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2013. gada 27. jūnijā apstiprinātās un 2014. gada 4. jūlijā (5) atjauninātās vadlīnijas (EFSA 2013. gada vadlīnijas attiecībā uz bitēm) par augu aizsardzības līdzekļu radītā riska bitēm (Apis mellifera, Bombus spp. un bitēm vientuļniecēm) novērtējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2013. gada 27. jūnijā apstiprinātās un 2014. gada 4. jūlijā (5) atjauninātās vadlīnijas (EFSA 2013. gada vadlīnijas attiecībā uz bitēm) par augu aizsardzības līdzekļu radītā riska bitēm (Apis mellifera, Bombus spp. un bitēm vientuļniecēm) novērtējumu,

| — | ņemot vērā 5.a panta 3. punkta b) apakšpunktu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 5.a panta 3. punkta b) apakšpunktu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6),

| — | ņemot vērā 2019. gada 16. janvāra rezolūciju par Savienības pesticīdu atļaušanas procedūru (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 16. janvāra rezolūciju par Savienības pesticīdu atļaušanas procedūru (7),

| — | ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu, kā arī 4. punkta c) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu, kā arī 4. punkta c) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā saskaņā ar Komisijas datiem ir notikusi “visu veidu Eiropas savvaļas apputeksnētājkukaiņu, tostarp savvaļas bišu, ziedmušu, tauriņu un naktstauriņu, sastopamības un daudzveidības dramatiska samazināšanās. Daudz apputeksnētāju sugu ir izmirušas vai ir uz izmiršanas robežas” (8); |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Komisijas datiem ir notikusi “visu veidu Eiropas savvaļas apputeksnētājkukaiņu, tostarp savvaļas bišu, ziedmušu, tauriņu un naktstauriņu, sastopamības un daudzveidības dramatiska samazināšanās. Daudz apputeksnētāju sugu ir izmirušas vai ir uz izmiršanas robežas” (8);

| B. | tā kā EFSA2016. gada 29. februāra ārējā zinātniskajā ziņojumā par pesticīdu toksiskumu bija norādīts, ka “ilgtermiņa toksiskums par vienu apmēra kārtu var pārsniegt prognozes, kas noteiktas, pamatojoties uz īstermiņa testēšanu” (9); |
| --- | --- |

B.

tā kā EFSA2016. gada 29. februāra ārējā zinātniskajā ziņojumā par pesticīdu toksiskumu bija norādīts, ka “ilgtermiņa toksiskums par vienu apmēra kārtu var pārsniegt prognozes, kas noteiktas, pamatojoties uz īstermiņa testēšanu” (9);

| C. | tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 1. panta 3. punktu minētās regulas mērķis ir “nodrošināt gan cilvēku, gan dzīvnieku veselības, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un uzlabot iekšējā tirgus darbību, saskaņojot noteikumus par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, vienlaikus veicinot lauksaimniecisko ražošanu”; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 1. panta 3. punktu minētās regulas mērķis ir “nodrošināt gan cilvēku, gan dzīvnieku veselības, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un uzlabot iekšējā tirgus darbību, saskaņojot noteikumus par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, vienlaikus veicinot lauksaimniecisko ražošanu”;

| D. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. panta 1. punktā paredzēts, ka “darbīgo vielu apstiprina saskaņā ar II pielikumu, ja, ņemot vērā pašreizējās zinātnes un tehnikas atziņas, gaidāms, ka atbilstīgi šā pielikuma 2. un 3. punktā minētajiem kritērijiem augu aizsardzības līdzekļi, kuros ir attiecīgā darbīgā viela, atbilst 2. un 3. punktā minētajām prasībām”; |
| --- | --- |

D.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. panta 1. punktā paredzēts, ka “darbīgo vielu apstiprina saskaņā ar II pielikumu, ja, ņemot vērā pašreizējās zinātnes un tehnikas atziņas, gaidāms, ka atbilstīgi šā pielikuma 2. un 3. punktā minētajiem kritērijiem augu aizsardzības līdzekļi, kuros ir attiecīgā darbīgā viela, atbilst 2. un 3. punktā minētajām prasībām”;

| E. | tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. panta 3. punkta e) apakšpunktu augu aizsardzības līdzeklim “nav nevēlamas iedarbības uz vidi”, ja ir pieejamas Iestādes apstiprinātas zinātniskās metodes šādas iedarbības novērtēšanai, jo īpaši ņemot vērā “tā iedarbību uz blakussugām, tostarp šīm sugām raksturīgo uzvedību”; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. panta 3. punkta e) apakšpunktu augu aizsardzības līdzeklim “nav nevēlamas iedarbības uz vidi”, ja ir pieejamas Iestādes apstiprinātas zinātniskās metodes šādas iedarbības novērtēšanai, jo īpaši ņemot vērā “tā iedarbību uz blakussugām, tostarp šīm sugām raksturīgo uzvedību”;

| F. | tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.8.3. punkta otro ievilkumu darbīgo vielu, aizsargvielu vai sinerģistu apstiprina tikai tad, ja, pamatojoties uz pienācīgu riska novērtējumu, kas veikts saskaņā ar Kopienas vai starptautiski pieņemtām testēšanas vadlīnijām, ir konstatēts, ka, lietojot augu aizsardzības līdzekli, kura sastāvā ir minētā darbīgā viela, aizsargviela vai sinerģists, atbilstoši noteiktajiem lietošanas nosacījumiem nav “nepieļaujamas akūtas vai hroniskas ietekmes uz koloniju dzīvotspēju un attīstību, ņemot vērā ietekmi uz medus bišu kūniņām un medus bišu uzvedību”; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.8.3. punkta otro ievilkumu darbīgo vielu, aizsargvielu vai sinerģistu apstiprina tikai tad, ja, pamatojoties uz pienācīgu riska novērtējumu, kas veikts saskaņā ar Kopienas vai starptautiski pieņemtām testēšanas vadlīnijām, ir konstatēts, ka, lietojot augu aizsardzības līdzekli, kura sastāvā ir minētā darbīgā viela, aizsargviela vai sinerģists, atbilstoši noteiktajiem lietošanas nosacījumiem nav “nepieļaujamas akūtas vai hroniskas ietekmes uz koloniju dzīvotspēju un attīstību, ņemot vērā ietekmi uz medus bišu kūniņām un medus bišu uzvedību”;

| G. | tā kā tādējādi Regula (EK) Nr. 1107/2009 pārsniedza veco Padomes Direktīvu 91/414/EEK (10), cita starpā skaidri ieviešot konkrētas prasības attiecībā uz darbīgās vielas, drošinātājvielas vai sinerģista ilgstošas iedarbības ietekmi uz koloniju izdzīvošanu un attīstību; |
| --- | --- |

G.

tā kā tādējādi Regula (EK) Nr. 1107/2009 pārsniedza veco Padomes Direktīvu 91/414/EEK (10), cita starpā skaidri ieviešot konkrētas prasības attiecībā uz darbīgās vielas, drošinātājvielas vai sinerģista ilgstošas iedarbības ietekmi uz koloniju izdzīvošanu un attīstību;

| H. | tā kā datu prasības attiecībā uz darbīgajām vielām un augu aizsardzības līdzekļiem 2013. gadā tika grozītas, lai iekļautu pētījumus par šādu vielu un līdzekļu ilgstošu iedarbību uz bitēm, kā arī pētījumu par šādu vielu un līdzekļu ietekmi uz medus bišu attīstību un citiem medus bišu dzīves posmiem (11); |
| --- | --- |

H.

tā kā datu prasības attiecībā uz darbīgajām vielām un augu aizsardzības līdzekļiem 2013. gadā tika grozītas, lai iekļautu pētījumus par šādu vielu un līdzekļu ilgstošu iedarbību uz bitēm, kā arī pētījumu par šādu vielu un līdzekļu ietekmi uz medus bišu attīstību un citiem medus bišu dzīves posmiem (11);

| I. | tā kā EFSA 2013. gadā attiecīgi atjaunināja riska novērtēšanas metodoloģiju, inter alia, ņemot vērā pastāvīgu ietekmi uz bitēm, kā arī nelabvēlīgu ietekmi uz kamenēm un bitēm vientuļniecēm; |
| --- | --- |

I.

tā kā EFSA 2013. gadā attiecīgi atjaunināja riska novērtēšanas metodoloģiju, inter alia, ņemot vērā pastāvīgu ietekmi uz bitēm, kā arī nelabvēlīgu ietekmi uz kamenēm un bitēm vientuļniecēm;

| J. | tā kā atjauninātā riska novērtēšanas metodoloģija tika izmantota EFSA veiktajos apstiprinošo datu novērtējumos saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 485/2013 (12) attiecībā uz trīs neonikotinoīdiem, kā rezultātā 2018. gadā tika noteikti gandrīz pilnīgi ierobežojumi (13); |
| --- | --- |

J.

tā kā atjauninātā riska novērtēšanas metodoloģija tika izmantota EFSA veiktajos apstiprinošo datu novērtējumos saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 485/2013 (12) attiecībā uz trīs neonikotinoīdiem, kā rezultātā 2018. gadā tika noteikti gandrīz pilnīgi ierobežojumi (13);

| K. | tā kā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. pantu izveidotā Pastāvīgā komiteja tomēr joprojām nav oficiāli apstiprinājusi EFSA 2013. gada vadlīnijas attiecībā uz bitēm; |
| --- | --- |

K.

tā kā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. pantu izveidotā Pastāvīgā komiteja tomēr joprojām nav oficiāli apstiprinājusi EFSA 2013. gada vadlīnijas attiecībā uz bitēm;

| L. | tā kā Komisija uzskata, ka tā var paļauties tikai uz EFSA 2013. gada vadlīnijām attiecībā uz bitēm, lai pieņemtu lēmumus saistībā ar apstiprināšanas ad hoc pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 21. pantu, bet ne lai pieņemtu standarta lēmumus par apstiprinājuma vai atjaunošanas pieteikumiem, ja dalībvalstis šīs vadlīnijas neapstiprina; |
| --- | --- |

L.

tā kā Komisija uzskata, ka tā var paļauties tikai uz EFSA 2013. gada vadlīnijām attiecībā uz bitēm, lai pieņemtu lēmumus saistībā ar apstiprināšanas ad hoc pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 21. pantu, bet ne lai pieņemtu standarta lēmumus par apstiprinājuma vai atjaunošanas pieteikumiem, ja dalībvalstis šīs vadlīnijas neapstiprina;

| M. | tā kā Komisija centās ieviest EFSA 2013. gada vadlīnijas attiecībā uz bitēm, lai tās varētu piemērot arī standarta lēmumiem par darbīgo vielu apstiprināšanu vai atjaunošanu un augu aizsardzības līdzekļu (atkārtotu) atļauju izsniegšanu; |
| --- | --- |

M.

tā kā Komisija centās ieviest EFSA 2013. gada vadlīnijas attiecībā uz bitēm, lai tās varētu piemērot arī standarta lēmumiem par darbīgo vielu apstiprināšanu vai atjaunošanu un augu aizsardzības līdzekļu (atkārtotu) atļauju izsniegšanu;

| N. | tā kā EFSA 2013. gada vadlīniju attiecībā uz bitēm īstenošanu var daļēji panākt, grozot vienotos principus, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 546/2011; |
| --- | --- |

N.

tā kā EFSA 2013. gada vadlīniju attiecībā uz bitēm īstenošanu var daļēji panākt, grozot vienotos principus, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 546/2011;

| O. | tā kā Komisija atturējās no šādas rīcības, tomēr 2018. gadā 16 dalībvalstis iebilda pret EFSA 2013. gada vadlīniju attiecībā uz bitēm īstenošanu, jo nebija paredzēta turpmāka pārskatīšana (14), jo īpaši attiecībā uz daļām, kas saistītas ar pastāvīgo risku novērtēšanas metodoloģiju; |
| --- | --- |

O.

tā kā Komisija atturējās no šādas rīcības, tomēr 2018. gadā 16 dalībvalstis iebilda pret EFSA 2013. gada vadlīniju attiecībā uz bitēm īstenošanu, jo nebija paredzēta turpmāka pārskatīšana (14), jo īpaši attiecībā uz daļām, kas saistītas ar pastāvīgo risku novērtēšanas metodoloģiju;

| P. | tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 78. panta 1. punkta c) apakšpunktu Regulas (ES) Nr. 546/2011 grozījumos ir jāņem vērā pašreizējās zinātnes un tehnikas atziņas; |
| --- | --- |

P.

tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 78. panta 1. punkta c) apakšpunktu Regulas (ES) Nr. 546/2011 grozījumos ir jāņem vērā pašreizējās zinātnes un tehnikas atziņas;

| Q. | tā kā Komisijas regulas projekta 2. apsvērumā teikts, ka “ir jāgroza šie vienotie augu aizsardzības līdzekļu novērtēšanas un atļaušanas principi, ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas”; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Komisijas regulas projekta 2. apsvērumā teikts, ka “ir jāgroza šie vienotie augu aizsardzības līdzekļu novērtēšanas un atļaušanas principi, ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas”;

| R. | tā kā Komisijas regulas projektā ir ieviesti tikai grozījumi, kas norādīti EFSA 2013. gada vadlīnijās attiecībā uz bitēm, un tie attiecas uz akūtu toksiskumu medus bitēm, taču neattiecas ne uz pastāvīgu toksiskumu medus bitēm, ne toksiskumu kamenēm un bitēm vientuļniecēm; |
| --- | --- |

R.

tā kā Komisijas regulas projektā ir ieviesti tikai grozījumi, kas norādīti EFSA 2013. gada vadlīnijās attiecībā uz bitēm, un tie attiecas uz akūtu toksiskumu medus bitēm, taču neattiecas ne uz pastāvīgu toksiskumu medus bitēm, ne toksiskumu kamenēm un bitēm vientuļniecēm;

| S. | tā kā Komisijas regulas projekts tādējādi neatspoguļo jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, pretēji tam, kas minēts regulas projekta 2. apsvērumā, un pretēji Regulas (EK) Nr. 1107/2009 78. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajām prasībām, šādi apdraudot minētās regulas 4. panta 1. punktā noteikto prasību apstiprināt vielas, ņemot vērā pašreizējās zinātnes un tehnikas atziņas, kas arī apdraud minētās regulas 1. panta 3. punktā paredzēto mērķi, proti, sasniegt augstu dzīvnieku veselības un vides aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

S.

tā kā Komisijas regulas projekts tādējādi neatspoguļo jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, pretēji tam, kas minēts regulas projekta 2. apsvērumā, un pretēji Regulas (EK) Nr. 1107/2009 78. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajām prasībām, šādi apdraudot minētās regulas 4. panta 1. punktā noteikto prasību apstiprināt vielas, ņemot vērā pašreizējās zinātnes un tehnikas atziņas, kas arī apdraud minētās regulas 1. panta 3. punktā paredzēto mērķi, proti, sasniegt augstu dzīvnieku veselības un vides aizsardzības līmeni;

| T. | tā kā saskaņā ar EFSA sniegto informāciju bišu riska pienācīgai novērtēšanai ir svarīgi ņemt vērā akūto toksiskumu, hronisko toksiskumu un toksiskumu cirmeņiem (15); |
| --- | --- |

T.

tā kā saskaņā ar EFSA sniegto informāciju bišu riska pienācīgai novērtēšanai ir svarīgi ņemt vērā akūto toksiskumu, hronisko toksiskumu un toksiskumu cirmeņiem (15);

| U. | tā kā ir ārkārtīgi svarīgi novērtēt hronisku toksiskumu un toksiskumu cirmeņiem nolūkā novērst riskus, ko rada jaunās paaudzes sistēmiskie augu aizsardzības līdzekļi, kas izraisa ilgstošu hronisku iedarbību, nevis īslaicīgu akūtu iedarbību; |
| --- | --- |

U.

tā kā ir ārkārtīgi svarīgi novērtēt hronisku toksiskumu un toksiskumu cirmeņiem nolūkā novērst riskus, ko rada jaunās paaudzes sistēmiskie augu aizsardzības līdzekļi, kas izraisa ilgstošu hronisku iedarbību, nevis īslaicīgu akūtu iedarbību;

| V. | tā kā Komisijas ierosinātās izmaiņas regulas projektā tikai precizēs testus attiecībā uz akūtu toksiskumu (16), kas, pamatojoties uz pesticīdu ražošanas nozares ietekmes novērtējumu, nemainīs aizsardzības līmeni (17); |
| --- | --- |

V.

tā kā Komisijas ierosinātās izmaiņas regulas projektā tikai precizēs testus attiecībā uz akūtu toksiskumu (16), kas, pamatojoties uz pesticīdu ražošanas nozares ietekmes novērtējumu, nemainīs aizsardzības līmeni (17);

| W. | tā kā Komisijas regulas projektā nav ne pietiekami, ne piemēroti, ne saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1107/2009 noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem iekļaut EFSA ierosinātās izmaiņas tikai attiecībā uz akūtu toksiskumu; |
| --- | --- |

W.

tā kā Komisijas regulas projektā nav ne pietiekami, ne piemēroti, ne saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1107/2009 noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem iekļaut EFSA ierosinātās izmaiņas tikai attiecībā uz akūtu toksiskumu;

| X. | tā kā pieteikumu iesniedzējiem jāiesniedz attiecīgi dati par hronisku toksiskumu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 283/2013 un Regulu (ES) Nr. 284/2013; |
| --- | --- |

X.

tā kā pieteikumu iesniedzējiem jāiesniedz attiecīgi dati par hronisku toksiskumu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 283/2013 un Regulu (ES) Nr. 284/2013;

| Y. | tā kā gadījumā, ja Regulā (ES) Nr. 546/2011 nav noteikumu attiecībā uz hronisku toksiskumu, Komisija un dalībvalstis savos lēmumos par apstiprināšanu vai atļaujas piešķiršanu saskaras ar grūtībām ņemt vērā šādu vielu un līdzekļu hronisko ietekmi uz bitēm; |
| --- | --- |

Y.

tā kā gadījumā, ja Regulā (ES) Nr. 546/2011 nav noteikumu attiecībā uz hronisku toksiskumu, Komisija un dalībvalstis savos lēmumos par apstiprināšanu vai atļaujas piešķiršanu saskaras ar grūtībām ņemt vērā šādu vielu un līdzekļu hronisko ietekmi uz bitēm;

| Z. | tā kā šī situācija liedz pareizi piemērot apstiprināšanas Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā un II pielikumā noteiktos kritērijus attiecībā uz bitēm, un tas savukārt ierobežo Regulas (EK) Nr. 1107/2009 mērķi, proti, sasniegt augstu dzīvnieku veselības un vides aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

Z.

tā kā šī situācija liedz pareizi piemērot apstiprināšanas Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā un II pielikumā noteiktos kritērijus attiecībā uz bitēm, un tas savukārt ierobežo Regulas (EK) Nr. 1107/2009 mērķi, proti, sasniegt augstu dzīvnieku veselības un vides aizsardzības līmeni;

| AA. | tā kā nav pieļaujams, ka dalībvalstis iebilst pret EFSA 2013. gada vadlīniju pilnīgu īstenošanu un tādējādi kavē apstiprināšanas kritēriju pareizu piemērošanu attiecībā uz bitēm; |
| --- | --- |

AA.

tā kā nav pieļaujams, ka dalībvalstis iebilst pret EFSA 2013. gada vadlīniju pilnīgu īstenošanu un tādējādi kavē apstiprināšanas kritēriju pareizu piemērošanu attiecībā uz bitēm;

| AB. | tā kā šāda pretestība ir vēl nepieņemamāka, ņemot vērā to, ka ir pieejamas Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) testēšanas vadlīnijas attiecībā uz hroniskā toksiskuma testēšanu medus bitēm un ietekmi uz medus bišu kūniņām (ESAO 245. un 239. testēšanas vadlīnijas), kā arī attiecībā uz akūtā toksiskuma testēšanu kamenēm (ESAO 246. un 247. testēšanas vadlīnijas); |
| --- | --- |

AB.

tā kā šāda pretestība ir vēl nepieņemamāka, ņemot vērā to, ka ir pieejamas Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) testēšanas vadlīnijas attiecībā uz hroniskā toksiskuma testēšanu medus bitēm un ietekmi uz medus bišu kūniņām (ESAO 245. un 239. testēšanas vadlīnijas), kā arī attiecībā uz akūtā toksiskuma testēšanu kamenēm (ESAO 246. un 247. testēšanas vadlīnijas);

| AC. | tā kā Komisija Pastāvīgajai komitejai pat neiesniedza tādu projektu, kas atbilstu EFSA 2013. gada pamatnostādnēm attiecībā uz bitēm; tā kā tādējādi tiek apiets Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 4. punktā noteiktais pienākums iesniegt Padomei priekšlikumu, pēc kura tā būtu varējusi pieņemt šo pasākumu, ja vien Padome pret to neiebilst ar kvalificētu balsu vairākumu; |
| --- | --- |

AC.

tā kā Komisija Pastāvīgajai komitejai pat neiesniedza tādu projektu, kas atbilstu EFSA 2013. gada pamatnostādnēm attiecībā uz bitēm; tā kā tādējādi tiek apiets Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 4. punktā noteiktais pienākums iesniegt Padomei priekšlikumu, pēc kura tā būtu varējusi pieņemt šo pasākumu, ja vien Padome pret to neiebilst ar kvalificētu balsu vairākumu;

| AD. | tā kā ir ļoti žēl, ka Komisija neizmantoja savas pilnvaras saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 2. punktu, tādējādi rezultātā ļaujot 16 dalībvalstīm, kuras tomēr neveidoja kvalificētu balsu vairākumu, veiksmīgi traucēt apstiprināšanas kritēriju pareizu piemērošanu attiecībā uz bitēm; |
| --- | --- |

AD.

tā kā ir ļoti žēl, ka Komisija neizmantoja savas pilnvaras saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 2. punktu, tādējādi rezultātā ļaujot 16 dalībvalstīm, kuras tomēr neveidoja kvalificētu balsu vairākumu, veiksmīgi traucēt apstiprināšanas kritēriju pareizu piemērošanu attiecībā uz bitēm;

| AE. | tā kā Eiropas Parlaments savā 2019. gada 16. janvāra rezolūcijā uzskatīja, ka Regula (EK) Nr. 1107/2009 kā tāda un tās īstenošana ir jāuzlabo, lai tā varētu sasniegt savu mērķi, un tā kā tas skaidri aicināja Komisiju un dalībvalstis nekavējoties pieņemt EFSA izmantotās vadlīnijas attiecībā uz bitēm, |
| --- | --- |

AE.

tā kā Eiropas Parlaments savā 2019. gada 16. janvāra rezolūcijā uzskatīja, ka Regula (EK) Nr. 1107/2009 kā tāda un tās īstenošana ir jāuzlabo, lai tā varētu sasniegt savu mērķi, un tā kā tas skaidri aicināja Komisiju un dalībvalstis nekavējoties pieņemt EFSA izmantotās vadlīnijas attiecībā uz bitēm,

| 1. | izsaka iebildumus pret Komisijas regulas projekta pieņemšanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas regulas projekts neatbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 mērķim un saturam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai atsaukt regulas projektu un nekavējoties iesniegt Pastāvīgajai komitejai jaunu projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju nodrošināt, ka jaunais projekts ir balstīts uz jaunākajām zinātnes un tehnikas atziņām, un tādējādi ierosina grozīt vienotos principus ne tikai attiecībā uz akūto toksiskumu medus bitēm, kā tas ir pašreizējā projektā, bet arī vismaz attiecībā uz hronisku toksiskumu medus bitēm un to kāpuriem, kā arī akūtu toksiskumu kamenēm, jo īpaši ņemot vērā, ka ESAO testēšanas vadlīnijas ir pieejamas visiem minētajiem parametriem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju vajadzības gadījumā pilnībā izmantot savas pilnvaras saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK, lai panāktu, ka tiek iesniegts atbilstošs priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes veiktai rūpīgai pārbaudei; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

(2)  OV L 155, 11.6.2011., 127. lpp.

(3)  OV L 93, 3.4.2013., 1. lpp.

(4)  OV L 93, 3.4.2013., 85. lpp.

(5)  EFSA vadlīnijas par augu aizsardzības līdzekļu radītā riska bitēm (Apis mellifera, Bombus spp. un bitēm vientuļniecēm) novērtējumu, EFSA 2013. gada žurnāls; 11(7):3295, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/3295

(6)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0023.

(8)  Komisijas 2018. gada 1. jūnija paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES Apputeksnētāju iniciatīva” (COM(2018)0395).

(9)  EFSA Ārējais zinātniskais ziņojums “Chronic oral lethal and sub-lethal toxicities of different binary mixtures of pesticides and contaminants in bees (Apis mellifera, Osmia bicornis and Bombus terrestris)”, DOI:

10.2903/sp.efsa.2016.EN-1076, https://www.efsa.europa.eu/en/supporting/pub/en-1076.

(10)  Padomes Direktīva 91/414/EEK (1991. gada 15. jūlijs) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

(11)  Regula (ES) Nr. 283/2013 un Regula (ES) Nr. 284/2013.

(12)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 485/2013 (2013. gada 24. maijs), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz darbīgo vielu klotianidīna, tiametoksama un imidakloprīda apstiprināšanas nosacījumiem un tādu sēklu izmantošanas un tirdzniecības aizliegšanu, kuras apstrādātas ar augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur minētās darbīgās vielas (OV L 139, 25.5.2013., 12. lpp.).

(13)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/783 (2018. gada 29. maijs), ar ko attiecībā uz darbīgās vielas imidakloprīda apstiprināšanas nosacījumiem groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 132, 30.5.2018., 31. lpp.), Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/784 (2018. gada 29. maijs), ar ko attiecībā uz darbīgās vielas klotianidīna apstiprināšanas nosacījumiem groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 132, 30.5.2018., 35. lpp.), un Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/785 (2018. gada 29. maijs), ar ko attiecībā uz darbīgās vielas tiametoksama apstiprināšanas nosacījumiem groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 132, 30.5.2018., 40. lpp.).

(14)  Sk. Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas 2018. gada 23. un 24. oktobra sanāksmes kopsavilkuma ierakstu https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/sc_phyto_20181023_ppl_sum.pdf

(15)  Sk. EFSA 2013. gada vadlīnijas attiecībā uz bitēm, 14. lpp.

(16)  EFSA2015. gada 18. decembra tehniskais ziņojums “Outcome of the pesticides peer review meeting on general recurring issues in ecotoxicology”, DOI: 10.2903/sp.efsa.2015.EN-924, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/sp.efsa.2015.EN-924, 44. lpp.

(17)  “Ir iespējams, ka nebūs vispārēju būtisku izmaiņu riska novērtējuma rezultātos attiecībā uz akūta riska novērtēšanu līdzekļiem, ko izmanto lapu apstrādei, t. i., kopējais aizsardzības līmenis ir līdzīgs”, Miles un citi, 2018. gads, “Improving pesticide regulation by use of impact analyses: A case study for bees” (“Pesticīdu lietošanu reglamentējošo noteikumu uzlabošana: pētījums par bitēm”), 87.–88. lpp. https://www.researchgate.net/publication/326711149_Improving_pesticide_regulation_by_use_of_impact_analyses_A_case_study_for_bees.

---

Ceturtdiena, 2019. gada 24. oktobris

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/54

---

P9_TA(2019)0042

LGBTI personu stāvoklis Ugandā

Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobra rezolūcija par LGBTI stāvokli Ugandā (2019/2879(RSP))

(2021/C 202/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ugandu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ugandu,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ, jo īpaši 2014. gada 4. februāra rezolūciju par ES ceļvedi homofobijas un ar dzimumorientāciju un dzimumidentitāti saistītas diskriminācijas apkarošanai (1) un 2019. gada 14. februāra rezolūciju par turpmāko pasākumu sarakstu LGBTI līdztiesības sekmēšanai (2019–2024) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ, jo īpaši 2014. gada 4. februāra rezolūciju par ES ceļvedi homofobijas un ar dzimumorientāciju un dzimumidentitāti saistītas diskriminācijas apkarošanai (1) un 2019. gada 14. februāra rezolūciju par turpmāko pasākumu sarakstu LGBTI līdztiesības sekmēšanai (2019–2024) (2),

| — | ņemot vērā ES augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Padomes ģenerālsekretāra 2019. gada 9. oktobra kopīgo deklarāciju par Eiropas un Pasaules dienu pret nāvessodu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Padomes ģenerālsekretāra 2019. gada 9. oktobra kopīgo deklarāciju par Eiropas un Pasaules dienu pret nāvessodu,

| — | ņemot vērā 2019. gada 17. maijā ES vārdā sniegto augstās pārstāves Federikas Mogerīni deklarāciju, atzīmējot Starptautisko dienu pret homofobiju, transfobiju un bifobiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 17. maijā ES vārdā sniegto augstās pārstāves Federikas Mogerīni deklarāciju, atzīmējot Starptautisko dienu pret homofobiju, transfobiju un bifobiju,

| — | ņemot vērā ES 2018. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē (sadaļa par Ugandu), ko Eiropadome pieņēma 2019. gada 13. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2018. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē (sadaļa par Ugandu), ko Eiropadome pieņēma 2019. gada 13. maijā,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu, 3. panta 5. punktu, 21., 24., 29. un 31. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 10. un 215. pantu, kas Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm uzliek par pienākumu attiecībās ar pārējo pasauli aizstāvēt un veicināt vispārējo cilvēktiesību ievērošanu un fizisko personu aizsardzību un būtisku cilvēktiesību pārkāpumu gadījumā pieņemt ierobežojošus pasākumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu, 3. panta 5. punktu, 21., 24., 29. un 31. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 10. un 215. pantu, kas Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm uzliek par pienākumu attiecībās ar pārējo pasauli aizstāvēt un veicināt vispārējo cilvēktiesību ievērošanu un fizisko personu aizsardzību un būtisku cilvēktiesību pārkāpumu gadījumā pieņemt ierobežojošus pasākumus,

| — | ņemot vērā starptautiskās saistības cilvēktiesību jomā, tostarp Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā ietvertās saistības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautiskās saistības cilvēktiesību jomā, tostarp Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā ietvertās saistības,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes instrumentu kopumu, ar ko veicina un aizsargā to, ka lesbietes, geji, biseksuāļi un transpersonas var izmantot visas cilvēktiesības (LGBTI paredzētais instrumentu kopums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes instrumentu kopumu, ar ko veicina un aizsargā to, ka lesbietes, geji, biseksuāļi un transpersonas var izmantot visas cilvēktiesības (LGBTI paredzētais instrumentu kopums),

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) visu cilvēktiesību veicināšanai un aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) visu cilvēktiesību veicināšanai un aizsardzībai,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes jautājumā par nāvessodu, par spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu un pazemojošu rīcību vai sodīšanu un par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes jautājumā par nāvessodu, par spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu un pazemojošu rīcību vai sodīšanu un par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes jaunāko vispārējo regulāro pārskatu par Ugandu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes jaunāko vispārējo regulāro pārskatu par Ugandu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 21. pantu, ar ko aizliedz diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 21. pantu, ar ko aizliedz diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), kuram Uganda ir pievienojusies kopš 1995. gada, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), kuram Uganda ir pievienojusies kopš 1995. gada,

| — | ņemot vērā partiju kopīgo vēstuli, ko 2019. gada 15. oktobrī parakstīja 70 EP deputāti, par LGBTI kopienas vajāšanu Ugandā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā partiju kopīgo vēstuli, ko 2019. gada 15. oktobrī parakstīja 70 EP deputāti, par LGBTI kopienas vajāšanu Ugandā,

| — | ņemot vērā 2014. gada 13. marta rezolūciju par apspriežu sākšanu par Ugandas un Nigērijas līdzdalības apturēšanu Kotonū nolīgumā, ņemot vērā nesen pieņemtos tiesību aktus par homoseksualitātes kriminalizāciju (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 13. marta rezolūciju par apspriežu sākšanu par Ugandas un Nigērijas līdzdalības apturēšanu Kotonū nolīgumā, ņemot vērā nesen pieņemtos tiesību aktus par homoseksualitātes kriminalizāciju (3),

| — | ņemot vērā ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumu (Kotonū nolīgumu) un jo īpaši tā 8. panta 4. punktu par nediskriminēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumu (Kotonū nolīgumu) un jo īpaši tā 8. panta 4. punktu par nediskriminēšanu,

| — | ņemot vērā Jogjakartas principus (“Principi un valstu pienākumi attiecībā uz starptautisko cilvēktiesību aktu piemērošanu seksuālās orientācijas, dzimtes identitātes, dzimtes izpausmes un dzimumpazīmju ziņā”), kas pieņemti 2006. gada novembrī, un 10 papildu principus (“plus 10”), kas pieņemti 2017. gada 10. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Jogjakartas principus (“Principi un valstu pienākumi attiecībā uz starptautisko cilvēktiesību aktu piemērošanu seksuālās orientācijas, dzimtes identitātes, dzimtes izpausmes un dzimumpazīmju ziņā”), kas pieņemti 2006. gada novembrī, un 10 papildu principus (“plus 10”), kas pieņemti 2017. gada 10. novembrī,

| — | ņemot vērā Ugandas Republikas konstitūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ugandas Republikas konstitūciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā pēdējo nedēļu laikā Ugandas varas iestādes ir aizvien vairāk paudušas ārkārtīgi homofobiskus izteikumus, jo īpaši par ētikas un integritātes jautājumiem atbildīgais valsts ministrs Simon Lokodo, kurš 2019. gada 10. oktobrī paziņoja par plāniem no jauna ieviest pret homoseksualitāti vērstu tiesību aktu, kas iekļautu nāvessodu par vainu pastiprinošu homoseksualitāti; tā kā vairāki Ugandas parlamenta deputāti arī atbalsta ierosināto jauno tiesību aktu; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēdējo nedēļu laikā Ugandas varas iestādes ir aizvien vairāk paudušas ārkārtīgi homofobiskus izteikumus, jo īpaši par ētikas un integritātes jautājumiem atbildīgais valsts ministrs Simon Lokodo, kurš 2019. gada 10. oktobrī paziņoja par plāniem no jauna ieviest pret homoseksualitāti vērstu tiesību aktu, kas iekļautu nāvessodu par vainu pastiprinošu homoseksualitāti; tā kā vairāki Ugandas parlamenta deputāti arī atbalsta ierosināto jauno tiesību aktu;

| B. | tā kā 12. oktobrī valdības runaspersona Ofwono Opondo apstiprināja, ka valdība neplāno ieviest nekādus jaunus tiesību aktus attiecībā uz LGBTI darbībām, jo pašreizējie kriminālkodeksa noteikumi esot pietiekami; tā kā to apstiprināja prezidenta Y. Museveni vecākais preses sekretārs; |
| --- | --- |

B.

tā kā 12. oktobrī valdības runaspersona Ofwono Opondo apstiprināja, ka valdība neplāno ieviest nekādus jaunus tiesību aktus attiecībā uz LGBTI darbībām, jo pašreizējie kriminālkodeksa noteikumi esot pietiekami; tā kā to apstiprināja prezidenta Y. Museveni vecākais preses sekretārs;

| C. | tā kā pašreizējie kriminālkodeksa noteikumi pārkāpj cilvēktiesības un paredz kriminālatbildību par homoseksualitāti; tā kā saskaņā ar Ugandas kriminālkodeksa 145. un 146. pantu, kas cita starpā paredz kriminālatbildības noteikšanu par “pretdabiskām dzimumattiecībām”, seksuālas darbības viena dzimuma personu starpā joprojām ir nelikumīgas un par tām var piemērot pat mūža ieslodzījumu, un daudzi spēkā esošie tiesību akti pieļauj diskrimināciju pret LGBTI, ierobežojot viņu piekļuvi nodarbinātībai, mājoklim, sociālajam nodrošinājumam, izglītībai vai veselības aprūpes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā pašreizējie kriminālkodeksa noteikumi pārkāpj cilvēktiesības un paredz kriminālatbildību par homoseksualitāti; tā kā saskaņā ar Ugandas kriminālkodeksa 145. un 146. pantu, kas cita starpā paredz kriminālatbildības noteikšanu par “pretdabiskām dzimumattiecībām”, seksuālas darbības viena dzimuma personu starpā joprojām ir nelikumīgas un par tām var piemērot pat mūža ieslodzījumu, un daudzi spēkā esošie tiesību akti pieļauj diskrimināciju pret LGBTI, ierobežojot viņu piekļuvi nodarbinātībai, mājoklim, sociālajam nodrošinājumam, izglītībai vai veselības aprūpes pakalpojumiem;

| D. | tā kā pret homoseksualitāti vērsto tiesību aktu, ar ko aizliedz homoseksualitātes veicināšanu un paredz nāvessodu par homoseksuālām darbībām, pēc prezidenta Y. Museveni iniciatīvas ieviesa jau 2014. gadā, taču Ugandas konstitucionālā tiesa to galu galā atzina par spēkā neesošu; tā kā starptautiskā sabiedrība kopumā ir stingri nosodījusi ierosināto tiesību aktu un daudzi līdzekļu devēji, to starpā ES dalībvalstis, Amerikas Savienotās Valstis un Pasaules Banka, pieņēma lēmumu uz laiku apturēt attīstības palīdzību valstij; |
| --- | --- |

D.

tā kā pret homoseksualitāti vērsto tiesību aktu, ar ko aizliedz homoseksualitātes veicināšanu un paredz nāvessodu par homoseksuālām darbībām, pēc prezidenta Y. Museveni iniciatīvas ieviesa jau 2014. gadā, taču Ugandas konstitucionālā tiesa to galu galā atzina par spēkā neesošu; tā kā starptautiskā sabiedrība kopumā ir stingri nosodījusi ierosināto tiesību aktu un daudzi līdzekļu devēji, to starpā ES dalībvalstis, Amerikas Savienotās Valstis un Pasaules Banka, pieņēma lēmumu uz laiku apturēt attīstības palīdzību valstij;

| E. | tā kā šie notikumi diemžēl atklāj LGBTI šausminošo stāvokli Ugandā, kur homofobiski uzskati ir plaši izplatīti; tā kā cilvēktiesību organizācijas regulāri ziņo par sabiedrībā pastāvošo diskrimināciju, naida noziegumiem un kampaņām pret homoseksualitāti, cita starpā aizskarošu izturēšanos, piekaušanu, izspiešanu, padzīšanu, patvaļīgu apcietināšanu un aizturēšanu, kā arī slepkavībām; |
| --- | --- |

E.

tā kā šie notikumi diemžēl atklāj LGBTI šausminošo stāvokli Ugandā, kur homofobiski uzskati ir plaši izplatīti; tā kā cilvēktiesību organizācijas regulāri ziņo par sabiedrībā pastāvošo diskrimināciju, naida noziegumiem un kampaņām pret homoseksualitāti, cita starpā aizskarošu izturēšanos, piekaušanu, izspiešanu, padzīšanu, patvaļīgu apcietināšanu un aizturēšanu, kā arī slepkavībām;

| F. | tā kā saskaņā ar cilvēktiesību grupu informāciju Ugandā ir satraucoši pieaudzis pret LGBTI vērstu uzbrukumu skaits; tā kā saskaņā ar LGBTI organizāciju apvienības “Sexual Minorities Uganda” sniegto informāciju šogad ir nogalināti trīs geji un viena transpersona sieviete un pēdējais nogalinātais ir LGBTI aktīvists Brian Wasswa, kuram 2019. gada 4. oktobrī uzbruka viņa mājās; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar cilvēktiesību grupu informāciju Ugandā ir satraucoši pieaudzis pret LGBTI vērstu uzbrukumu skaits; tā kā saskaņā ar LGBTI organizāciju apvienības “Sexual Minorities Uganda” sniegto informāciju šogad ir nogalināti trīs geji un viena transpersona sieviete un pēdējais nogalinātais ir LGBTI aktīvists Brian Wasswa, kuram 2019. gada 4. oktobrī uzbruka viņa mājās;

| G. | tā kā Ugandas konstitūcija aizliedz diskrimināciju vairāku iemeslu dēļ, bet šajā aizliegumā neietver diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ; |
| --- | --- |

G.

tā kā Ugandas konstitūcija aizliedz diskrimināciju vairāku iemeslu dēļ, bet šajā aizliegumā neietver diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ;

| H. | tā kā Eiropas Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) mērķis ir attīstīt un nostiprināt demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu; tā kā ES attīstības palīdzība Ugandai saskaņā ar valsts indikatīvo programmu 2014.–2020. gadam sasniedz 578 miljonus EUR; tā kā viens no šīs palīdzības galvenajiem mērķiem ir labas pārvaldības veicināšana un nodrošināšana, kā arī cilvēktiesību ievērošana; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) mērķis ir attīstīt un nostiprināt demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu; tā kā ES attīstības palīdzība Ugandai saskaņā ar valsts indikatīvo programmu 2014.–2020. gadam sasniedz 578 miljonus EUR; tā kā viens no šīs palīdzības galvenajiem mērķiem ir labas pārvaldības veicināšana un nodrošināšana, kā arī cilvēktiesību ievērošana;

| I. | tā kā Eiropas Attīstības fonda līdzekļu saņēmējiem ir jāievēro stingri nosacījumi attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu, tiesiskumu, reliģijas brīvību un minoritāšu aizsardzību; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Attīstības fonda līdzekļu saņēmējiem ir jāievēro stingri nosacījumi attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu, tiesiskumu, reliģijas brīvību un minoritāšu aizsardzību;

| J. | tā kā 2009. gada maijā saskaņā ar Kotonū partnerattiecību nolīguma 8. pantu Uganda un Eiropas Savienība no jauna apliecināja savu ciešo partnerību politiskā dialogā; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2009. gada maijā saskaņā ar Kotonū partnerattiecību nolīguma 8. pantu Uganda un Eiropas Savienība no jauna apliecināja savu ciešo partnerību politiskā dialogā;

| K. | tā kā ar ES īstenoto starptautisko sadarbību būtu jāatbalsta ĀKK valstu centieni izstrādāt atbalstošu tiesisku un politisku satvaru un izskaust represīvus tiesību aktus, politiku, praksi, stigmatizāciju un diskrimināciju, kas apdraud cilvēktiesības; |
| --- | --- |

K.

tā kā ar ES īstenoto starptautisko sadarbību būtu jāatbalsta ĀKK valstu centieni izstrādāt atbalstošu tiesisku un politisku satvaru un izskaust represīvus tiesību aktus, politiku, praksi, stigmatizāciju un diskrimināciju, kas apdraud cilvēktiesības;

| L. | tā kā 32 no kopā 54 Āfrikas valstīm paredz kriminālatbildību par viendzimuma attiecībām un tā kā Mauritānijā, Sudānā, Nigērijas ziemeļu daļā un Somālijā par homoseksualitāti soda ar nāvi, |
| --- | --- |

L.

tā kā 32 no kopā 54 Āfrikas valstīm paredz kriminālatbildību par viendzimuma attiecībām un tā kā Mauritānijā, Sudānā, Nigērijas ziemeļu daļā un Somālijā par homoseksualitāti soda ar nāvi,

| 1. | pauž dziļas bažas par to, ka Ugandas politiskajās debatēs no jauna tiek diskutēts par likumu, kas vērsts pret homoseksualitāti; stingri nosoda Simon Lokodo retoriku, ar ko tiek uzkurināta homofobija un naids, un vēlreiz stingri iestājas pret visu veidu diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ, kā arī pret jebkādu kūdīšanu uz naidu un vardarbību pret LGBTI; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai prezidenta Y. Museveni runaspersonas paziņojumu, kurā viņš noliedz valdības nodomu ierosināt jaunu likumprojektu, un aicina Ugandas valdību neatkāpties no šā paziņojuma; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka diskriminācija pret LGBTI grauj Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā apstiprinātos cilvēktiesību pamatprincipus; atgādina, ka seksuālā orientācija un dzimtiskā identitāte ir jautājumi, uz kuriem attiecas fiziskas personas tiesības uz privātumu, ko aizsargā ar starptautiskām tiesībām un valstu konstitūcijām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kategoriski noraida nāvessoda piemērošanu jebkādos apstākļos, arī jebkādus tiesību aktus, ar kuriem tiktu paredzēts nāvessods par homoseksualitāti; aicina ES un tās dalībvalstis turpināt dialogu ar Ugandas valdību, lai panāktu tās nostājas par nāvessodu pārskatīšanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nožēlu par to, ka Ugandas tiesību akti joprojām ir ļoti diskriminējoši pret LGBTI, un mudina Ugandas iestādes pārskatīt visus tiesību aktus, kas paredz kriminālatbildību par homoseksualitāti un LGBTI aktīvismu, jo īpaši kriminālkodeksa 145. un 146. pantu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina Ugandas valdībai par tās saistībām ievērot starptautiskās cilvēktiesības saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un Kotonū nolīgumu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž dziļas bažas par vispārējo situācijas pasliktināšanos Ugandā attiecībā uz LGBTI cilvēktiesību ievērošanu, tostarp par viņu sociālo tiesību, vārda brīvības, dzimumu līdztiesības tiesību un tiesību uz mājokli pārkāpumu pieaugumu; nosoda neseno Brian Wasswa slepkavību un pauž nožēlu par satraucošo skaitu cietušo, pret kuriem vērsta vardarbība — tostarp no valsts drošības spēku puses — viņu seksuālās orientācijas dēļ; mudina Ugandas iestādes rūpīgi un objektīvi izmeklēt jebkādu vardarbību vai uzbrukumus, kas vērsti pret LGBTI, un saukt vainīgos pie atbildības; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Ugandas valdību stiprināt policijā pieejamos tiesību aizsardzības mehānismus saistībā ar cilvēktiesību pārkāpumiem, lai nodrošinātu, ka policijas darbinieki pilda savu pienākumu aizsargāt visu cilvēku, tostarp LGBTI kopienas locekļu, tiesības, un garantēt, ka visi cilvēktiesību aizstāvji un NVO, kas Ugandā strādā LGBTI kopienas vārdā, spēj jebkādos apstākļos turpināt savu likumīgo darbību, arī īstenot tiesības uz biedrošanās brīvību, nebaidoties no represijām un bez jebkādiem ierobežojumiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina par Ugandas saistībām ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības saskaņā ar Kotonū nolīgumu un starptautiskajām tiesībām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina ES delegāciju Ugandā turpināt cieši uzraudzīt LGBTI stāvokli un aktīvi atbalstīt vietējās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, cilvēktiesību aizstāvjus un LGBTI; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot informētību un izprast LGBTI un viņu ģimeņu stāvokli; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina ES dialogā ar Ugandas iestādēm efektīvi un pilnībā izmantot Kotonū nolīguma 8. pantā paredzēto politisko dialogu, kā arī LGBTI instrumentu kopumu un tam pievienotās pamatnostādnes, lai palīdzētu dekriminalizēt homoseksualitāti, mazināt vardarbību un diskrimināciju un aizsargāt LGBTI cilvēktiesību aizstāvjus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vēlreiz aicina Komisiju un Padomi visos turpmākos nolīgumos, kas aizstās Kotonū nolīgumu, iekļaut konkrētu norādi par nediskriminēšanu seksuālās orientācijas dēļ; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina ES pastiprināt cilvēktiesību aizsardzību un veicināšanu Ugandā, jo īpaši sniedzot mērķtiecīgu atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām un pilnībā īstenojot ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / augstajai pārstāvei Savienības ārlietās un drošības politikas jautājumos, Ugandas prezidentam, Ugandas parlamentam, kā arī Āfrikas Savienībai un tās iestādēm. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  OV C 93, 24.3.2017., 21. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0129.

(3)  OV C 378, 9.11.2017., 253. lpp.

---

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/58 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/58

---

P9_TA(2019)0043

Ēģipte

Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobra rezolūcija par Ēģipti (2019/2880(RSP))

(2021/C 202/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ēģipti, jo īpaši 2014. gada 17. jūlija rezolūciju par vārda un pulcēšanās brīvību Ēģiptē (1), 2015. gada 15. janvāra rezolūciju par stāvokli Ēģiptē (2), 2016. gada 10. marta rezolūciju par Ēģipti, jo īpaši Giulio Regeni lietu (3), 2018. gada 8. februāra rezolūciju par sodīšanu ar nāvi Ēģiptē (4) un 2018. gada 13. decembra rezolūciju par Ēģipti, jo īpaši cilvēktiesību aizstāvju situāciju (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ēģipti, jo īpaši 2014. gada 17. jūlija rezolūciju par vārda un pulcēšanās brīvību Ēģiptē (1), 2015. gada 15. janvāra rezolūciju par stāvokli Ēģiptē (2), 2016. gada 10. marta rezolūciju par Ēģipti, jo īpaši Giulio Regeni lietu (3), 2018. gada 8. februāra rezolūciju par sodīšanu ar nāvi Ēģiptē (4) un 2018. gada 13. decembra rezolūciju par Ēģipti, jo īpaši cilvēktiesību aizstāvju situāciju (5),

| — | ņemot vērā ES Ārlietu padomes 2013. gada augusta un 2014. gada februāra secinājumus par Ēģipti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Ārlietu padomes 2013. gada augusta un 2014. gada februāra secinājumus par Ēģipti,

| — | ņemot vērā ES un Ēģiptes 2001. gada asociācijas nolīgumu, kurš stājās spēkā 2004. gadā un kuru papildināja 2007. gada rīcības plāns, ņemot vērā ES un Ēģiptes partnerības prioritātes 2017.–2020. gadam, kuras oficiāli pieņemtas 2017. gada 25. jūlijā, kopīgo paziņojumu, kas tika sagatavots pēc ES un Ēģiptes Asociācijas padomes 2017. gada sanāksmes, un kopīgo paziņojumu par ES un Ēģiptes Politisko lietu, cilvēktiesību un demokrātijas apakškomitejas 6. sanāksmi 2019. gada jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ēģiptes 2001. gada asociācijas nolīgumu, kurš stājās spēkā 2004. gadā un kuru papildināja 2007. gada rīcības plāns, ņemot vērā ES un Ēģiptes partnerības prioritātes 2017.–2020. gadam, kuras oficiāli pieņemtas 2017. gada 25. jūlijā, kopīgo paziņojumu, kas tika sagatavots pēc ES un Ēģiptes Asociācijas padomes 2017. gada sanāksmes, un kopīgo paziņojumu par ES un Ēģiptes Politisko lietu, cilvēktiesību un demokrātijas apakškomitejas 6. sanāksmi 2019. gada jūnijā,

| — | ņemot vērā ES paziņojumu saskaņā ar 4. punktu ANO 2019. gada 19. septembra Cilvēktiesību padomē, kurā pieminēta Ēģipte, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES paziņojumu saskaņā ar 4. punktu ANO 2019. gada 19. septembra Cilvēktiesību padomē, kurā pieminēta Ēģipte,

| — | ņemot vērā ES Stratēģisko satvaru un rīcības plānu cilvēktiesību jomā, kurā cilvēktiesību aizsardzība un uzraudzīšana ir noteiktas par visu ES politikas virzienu neatņemamu daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Stratēģisko satvaru un rīcības plānu cilvēktiesību jomā, kurā cilvēktiesību aizsardzība un uzraudzīšana ir noteiktas par visu ES politikas virzienu neatņemamu daļu,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par nāvessodu, spīdzināšanu, vārda brīvību un cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par nāvessodu, spīdzināšanu, vārda brīvību un cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā to, ka Ēģipte ir ratificējusi Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (ICESCR), Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, kā arī Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Ēģipte ir ratificējusi Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (ICESCR), Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, kā arī Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos Mišelas Bašelē 2019. gada 27. septembra paziņojumu par protestiem Ēģiptē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos Mišelas Bašelē 2019. gada 27. septembra paziņojumu par protestiem Ēģiptē,

| — | ņemot vērā Ēģiptes konstitūciju, jo īpaši 52. pantu (par visu veidu spīdzināšanas aizliegumu), 73. pantu (par pulcēšanās brīvību) un 93. pantu (par starptautisko cilvēktiesību saistošo raksturu), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ēģiptes konstitūciju, jo īpaši 52. pantu (par visu veidu spīdzināšanas aizliegumu), 73. pantu (par pulcēšanās brīvību) un 93. pantu (par starptautisko cilvēktiesību saistošo raksturu),

| — | ņemot vērā 1981. gada Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu, ko Ēģipte ratificēja 1984. gada 20. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1981. gada Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu, ko Ēģipte ratificēja 1984. gada 20. martā,

| — | ņemot vērā Arābu Cilvēktiesību hartu, ko Ēģipte ir parakstījusi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Arābu Cilvēktiesību hartu, ko Ēģipte ir parakstījusi,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2019. gada jūnijā pieņemto rezolūciju 2473(2019), ar ko atjaunoja pasākumus, kuru mērķis ir īstenot ieroču embargo pret Lībiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2019. gada jūnijā pieņemto rezolūciju 2473(2019), ar ko atjaunoja pasākumus, kuru mērķis ir īstenot ieroču embargo pret Lībiju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā tiek ziņots, ka pēdējo nedēļu laikā Ēģiptes varas iestādes, reaģējot uz miermīlīgām demonstrācijām, kuras sākās 2019. gada 20. septembrī, ir patvaļīgi apcietinājušas vairāk nekā 4 300 cilvēku (gandrīz 3 000 no tiem joprojām atrodas pirmstiesas apcietinājumā), tostarp vismaz 114 sievietes un vismaz 111 nepilngadīgos saskaņā ar Amnesty International un Belady Foundation sniegto informāciju; tā kā tiek ziņots, ka policija un drošības dienesti demonstrantu izkliedēšanai ir pielietojuši pārmērīgu spēku; |
| --- | --- |

A.

tā kā tiek ziņots, ka pēdējo nedēļu laikā Ēģiptes varas iestādes, reaģējot uz miermīlīgām demonstrācijām, kuras sākās 2019. gada 20. septembrī, ir patvaļīgi apcietinājušas vairāk nekā 4 300 cilvēku (gandrīz 3 000 no tiem joprojām atrodas pirmstiesas apcietinājumā), tostarp vismaz 114 sievietes un vismaz 111 nepilngadīgos saskaņā ar Amnesty International un Belady Foundation sniegto informāciju; tā kā tiek ziņots, ka policija un drošības dienesti demonstrantu izkliedēšanai ir pielietojuši pārmērīgu spēku;

| B. | tā kā pret valdību vērstajās demonstrācijās tika protestēts pret taupības pasākumiem, endēmisko valdībā valdošo korupciju un sistemātiskām represijām un tika pieprasīta Ēģiptes prezidenta Abdelfataha al Sisi atkāpšanās; |
| --- | --- |

B.

tā kā pret valdību vērstajās demonstrācijās tika protestēts pret taupības pasākumiem, endēmisko valdībā valdošo korupciju un sistemātiskām represijām un tika pieprasīta Ēģiptes prezidenta Abdelfataha al Sisi atkāpšanās;

| C. | tā kā Ēģiptes varas iestāžu nesen veiktās darbības grauj vārda, biedrošanās un pulcēšanās brīvību, kas ir pamatbrīvības un visas ir nostiprinātas Ēģiptes konstitūcijā, kā arī starptautiskajās cilvēktiesību normās; tā kā šīs darbības ir daļa no plašāka mēroga pilsoniskās sabiedrības un pamattiesību apspiešanas Ēģiptē, jo īpaši attiecībā uz vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē, biedrošanās un pulcēšanās brīvību, politisko plurālismu un tiesiskumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Ēģiptes varas iestāžu nesen veiktās darbības grauj vārda, biedrošanās un pulcēšanās brīvību, kas ir pamatbrīvības un visas ir nostiprinātas Ēģiptes konstitūcijā, kā arī starptautiskajās cilvēktiesību normās; tā kā šīs darbības ir daļa no plašāka mēroga pilsoniskās sabiedrības un pamattiesību apspiešanas Ēģiptē, jo īpaši attiecībā uz vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē, biedrošanās un pulcēšanās brīvību, politisko plurālismu un tiesiskumu;

| D. | tā kā Ēģiptes varas iestādes ir turpinājušas apspiest miermīlīgas demokrātiskas opozīcijas partijas Ēģiptē, pārkāpjot tiesības piedalīties valsts lietās un tiesības uz vārda brīvību, tostarp kopš 2019. gada septembra patvaļīgi aizturējušas desmitiem pilsoņu Cerību koalīcijas lietā un apcietinājušas desmitiem citu miermīlīgu politisko partiju biedru; |
| --- | --- |

D.

tā kā Ēģiptes varas iestādes ir turpinājušas apspiest miermīlīgas demokrātiskas opozīcijas partijas Ēģiptē, pārkāpjot tiesības piedalīties valsts lietās un tiesības uz vārda brīvību, tostarp kopš 2019. gada septembra patvaļīgi aizturējušas desmitiem pilsoņu Cerību koalīcijas lietā un apcietinājušas desmitiem citu miermīlīgu politisko partiju biedru;

| E. | tā kā cilvēktiesību aizstāvjiem, žurnālistiem, aktīvistiem un opozīcijas pārstāvjiem ir piespriests cietumsods saistībā ar nopietnām apsūdzībām, tostarp par nodarījumiem, kas saistīti ar terorismu; tā kā miermīlīgi disidenti, demokrātijas aktīvisti un cilvēktiesību aizstāvji tiek apdraudēti, pasludinot viņus par teroristiem; tā kā šo cilvēku apcietināšana ir saistīta vienīgi ar viņu miermīlīgo un likumīgo darbu cilvēktiesību aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

E.

tā kā cilvēktiesību aizstāvjiem, žurnālistiem, aktīvistiem un opozīcijas pārstāvjiem ir piespriests cietumsods saistībā ar nopietnām apsūdzībām, tostarp par nodarījumiem, kas saistīti ar terorismu; tā kā miermīlīgi disidenti, demokrātijas aktīvisti un cilvēktiesību aizstāvji tiek apdraudēti, pasludinot viņus par teroristiem; tā kā šo cilvēku apcietināšana ir saistīta vienīgi ar viņu miermīlīgo un likumīgo darbu cilvēktiesību aizsardzības jomā;

| F. | tā kā cilvēktiesību aizstāvju piespiedu pazušana kļūst par sistemātisku Ēģiptes varas iestāžu praksi un lielākā daļa no viņiem atrodas, bet jau Valsts prokuratūras rokās, kā tas notika ar Alaa Abdel Fattah, Asmaa Daabes, Esraa Abdel Fattah, Eman Al-Helw, Mohamed Ibrahim, Abdelrahman Tarek, Ezzat Ghoneim, Haytham Mohamadeen un Ibrahim Metwally Hegazy; tā kā citi, tostarp Ibrahim Ezz El-Din, joprojām nav atradušies; |
| --- | --- |

F.

tā kā cilvēktiesību aizstāvju piespiedu pazušana kļūst par sistemātisku Ēģiptes varas iestāžu praksi un lielākā daļa no viņiem atrodas, bet jau Valsts prokuratūras rokās, kā tas notika ar Alaa Abdel Fattah, Asmaa Daabes, Esraa Abdel Fattah, Eman Al-Helw, Mohamed Ibrahim, Abdelrahman Tarek, Ezzat Ghoneim, Haytham Mohamadeen un Ibrahim Metwally Hegazy; tā kā citi, tostarp Ibrahim Ezz El-Din, joprojām nav atradušies;

| G. | tā kā pirmstiesas preventīvā aizturēšana un piesardzības pasākumi tiek pārmērīgi izmantoti, lai nepieļautu, ka cilvēktiesību aizstāvji un viņu advokāti, piemēram, Mahienur El-Masry, Mohamed El-Baqer, Esraa Abdel Fattah un Mohamed Ramadan, Ēģiptē var veikt savu likumīgo darbu cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

G.

tā kā pirmstiesas preventīvā aizturēšana un piesardzības pasākumi tiek pārmērīgi izmantoti, lai nepieļautu, ka cilvēktiesību aizstāvji un viņu advokāti, piemēram, Mahienur El-Masry, Mohamed El-Baqer, Esraa Abdel Fattah un Mohamed Ramadan, Ēģiptē var veikt savu likumīgo darbu cilvēktiesību jomā;

| H. | tā kā Ēģiptes varas iestādes ir kavējušas izmeklēt un atklāt patiesību par Itālijas zinātniskā līdzstrādnieka Giulio Regeni nolaupīšanu, spīdzināšanu un nogalināšanu; tā kā Itālijas parlaments ir pārtraucis diplomātiskās attiecības ar Ēģiptes parlamentu un aicinājis dalībvalstu parlamentus sekot tā piemēram, tādējādi izrādot solidaritāti; |
| --- | --- |

H.

tā kā Ēģiptes varas iestādes ir kavējušas izmeklēt un atklāt patiesību par Itālijas zinātniskā līdzstrādnieka Giulio Regeni nolaupīšanu, spīdzināšanu un nogalināšanu; tā kā Itālijas parlaments ir pārtraucis diplomātiskās attiecības ar Ēģiptes parlamentu un aicinājis dalībvalstu parlamentus sekot tā piemēram, tādējādi izrādot solidaritāti;

| I. | tā kā organizācija “Reportieri bez robežām” ir savākusi dokumentārus pierādījumus tam, ka vismaz 31 plašsaziņas līdzekļu darbinieks pašlaik ir aizturēts Ēģiptē viņu darba dēļ, strādājot pie lietām par politiski motivētu kriminālvajāšanu un daudzkārtējiem procesuāliem pārkāpumiem; tā kā seši no šiem žurnālistiem ir apcietināti saistībā ar nesenajiem protestiem; tā kā vajāti tiek arī ārvalstu plašsaziņas līdzekļu darbinieki, turklāt vairāki starptautisku plašsaziņas līdzekļu korespondenti ir deportēti vai viņiem liegta iebraukšana Ēģiptē; tā kā starptautiskās organizācijas ir savākušas dokumentārus pierādījumus tam, ka tiek bloķētas ziņu plašsaziņas līdzekļu tīmekļa vietnes un tiek bloķēta vai ierobežota piekļuve tiešsaistes ziņojumapmaiņas lietojumprogrammām, jo īpaši pēdējo nedēļu laikā; |
| --- | --- |

I.

tā kā organizācija “Reportieri bez robežām” ir savākusi dokumentārus pierādījumus tam, ka vismaz 31 plašsaziņas līdzekļu darbinieks pašlaik ir aizturēts Ēģiptē viņu darba dēļ, strādājot pie lietām par politiski motivētu kriminālvajāšanu un daudzkārtējiem procesuāliem pārkāpumiem; tā kā seši no šiem žurnālistiem ir apcietināti saistībā ar nesenajiem protestiem; tā kā vajāti tiek arī ārvalstu plašsaziņas līdzekļu darbinieki, turklāt vairāki starptautisku plašsaziņas līdzekļu korespondenti ir deportēti vai viņiem liegta iebraukšana Ēģiptē; tā kā starptautiskās organizācijas ir savākušas dokumentārus pierādījumus tam, ka tiek bloķētas ziņu plašsaziņas līdzekļu tīmekļa vietnes un tiek bloķēta vai ierobežota piekļuve tiešsaistes ziņojumapmaiņas lietojumprogrammām, jo īpaši pēdējo nedēļu laikā;

| J. | tā kā, lai gan ar Ēģiptes 2019. gada likumu par NVO ir atcelti cietumsodi un drošības ziņā stingrā aģentūra, kas iepriekš bija pilnvarota apstiprināt un uzraudzīt ārvalstu finansējumu, tas tomēr būtiski draud ierobežot pilsoniskās sabiedrības darbību, nosaka papildu problemātiskus ierobežojumus tiesībām uz biedrošanās brīvību un būtiski ierobežo gan vietējo, gan ārvalstu NVO darbību; |
| --- | --- |

J.

tā kā, lai gan ar Ēģiptes 2019. gada likumu par NVO ir atcelti cietumsodi un drošības ziņā stingrā aģentūra, kas iepriekš bija pilnvarota apstiprināt un uzraudzīt ārvalstu finansējumu, tas tomēr būtiski draud ierobežot pilsoniskās sabiedrības darbību, nosaka papildu problemātiskus ierobežojumus tiesībām uz biedrošanās brīvību un būtiski ierobežo gan vietējo, gan ārvalstu NVO darbību;

| K. | tā kā cilvēktiesību aizstāves Ēģiptē joprojām saskaras ar dažādiem valsts pārvaldes līmenī īstenotiem aizskarošas izturēšanās veidiem, kas jo īpaši izpaužas kā nomelnošanas kampaņas un kriminālvajāšana; tā kā aktīvisti, kas aizstāv LGBTQI un sieviešu tiesības, saskaras ar nepārtrauktām represijām, tostarp aizbildinoties ar sabiedrības morāles saglabāšanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā cilvēktiesību aizstāves Ēģiptē joprojām saskaras ar dažādiem valsts pārvaldes līmenī īstenotiem aizskarošas izturēšanās veidiem, kas jo īpaši izpaužas kā nomelnošanas kampaņas un kriminālvajāšana; tā kā aktīvisti, kas aizstāv LGBTQI un sieviešu tiesības, saskaras ar nepārtrauktām represijām, tostarp aizbildinoties ar sabiedrības morāles saglabāšanu;

| L. | tā kā Ēģiptē joprojām tiek nopietni pārkāptas tiesības uz dzīvību, izmantojot tiesu varu, kas daudziem cilvēkiem ir piespriedusi un īstenojusi nepieredzēti lielu skaitu nāvessodu, notiesājot pat bērnus, tostarp pēc militārām un masveida tiesas prāvām, kurās trūka minimālo garantiju taisnīgas tiesas nodrošināšanai; tā kā krimināltiesas un militārās tiesas kopš 2014. gada ir piespriedušas vairāk nekā 3 000 nāvessodu un 50 cilvēkiem drīzumā draud nāvessoda izpilde; |
| --- | --- |

L.

tā kā Ēģiptē joprojām tiek nopietni pārkāptas tiesības uz dzīvību, izmantojot tiesu varu, kas daudziem cilvēkiem ir piespriedusi un īstenojusi nepieredzēti lielu skaitu nāvessodu, notiesājot pat bērnus, tostarp pēc militārām un masveida tiesas prāvām, kurās trūka minimālo garantiju taisnīgas tiesas nodrošināšanai; tā kā krimināltiesas un militārās tiesas kopš 2014. gada ir piespriedušas vairāk nekā 3 000 nāvessodu un 50 cilvēkiem drīzumā draud nāvessoda izpilde;

| M. | tā kā ANO Augstā cilvēktiesību komisāra birojs (OHCHR) ir paziņojis, ka tiesās vēl nav izskatītas vairākas lietas attiecībā uz fiziskām personām, kuras ir notiesātas, pamatojoties uz pierādījumiem, kas, iespējams, iegūti spīdzināšanā, un kurām draud nāvessods; tā kā šķiet, ka šie notiesājošie spriedumi ir gan Ēģiptes, gan starptautisko tiesību un procedūru tieša neievērošana; |
| --- | --- |

M.

tā kā ANO Augstā cilvēktiesību komisāra birojs (OHCHR) ir paziņojis, ka tiesās vēl nav izskatītas vairākas lietas attiecībā uz fiziskām personām, kuras ir notiesātas, pamatojoties uz pierādījumiem, kas, iespējams, iegūti spīdzināšanā, un kurām draud nāvessods; tā kā šķiet, ka šie notiesājošie spriedumi ir gan Ēģiptes, gan starptautisko tiesību un procedūru tieša neievērošana;

| N. | tā kā joprojām gandrīz neviens nav saukts pie atbildības par Ēģiptes drošības spēku veiktajiem nopietnajiem cilvēktiesību pārkāpumiem un nav notikusi pienācīga izmeklēšana par apgalvojumiem, ka millitārpersonas nodarbojas ar korupciju; |
| --- | --- |

N.

tā kā joprojām gandrīz neviens nav saukts pie atbildības par Ēģiptes drošības spēku veiktajiem nopietnajiem cilvēktiesību pārkāpumiem un nav notikusi pienācīga izmeklēšana par apgalvojumiem, ka millitārpersonas nodarbojas ar korupciju;

| O. | tā kā Ēģiptes drošības spēki Raba laukuma protestu laikā 2013. gadā nogalināja vismaz 900 cilvēku; tā kā, lai gan tika pausts nosodījums par daudzajiem pārkāpumiem sekojošajā tiesas procesā un ANO augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos to raksturoja kā nopietnu tiesas kļūdu, neviens no tiem, kas bija atbildīgi par slaktiņu, vēl nav notiesāts; |
| --- | --- |

O.

tā kā Ēģiptes drošības spēki Raba laukuma protestu laikā 2013. gadā nogalināja vismaz 900 cilvēku; tā kā, lai gan tika pausts nosodījums par daudzajiem pārkāpumiem sekojošajā tiesas procesā un ANO augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos to raksturoja kā nopietnu tiesas kļūdu, neviens no tiem, kas bija atbildīgi par slaktiņu, vēl nav notiesāts;

| P. | tā kā Ēģiptes vispārējā regulārā pārskata (VRP) process ANO Cilvēktiesību padomē, kas sākās 2019. gada novembrī, ir unikāla iespēja starptautiskajai sabiedrībai rūpīgi izpētīt cilvēktiesību situāciju Ēģiptē un nākt klajā ar ieteikumiem, kā to uzlabot; |
| --- | --- |

P.

tā kā Ēģiptes vispārējā regulārā pārskata (VRP) process ANO Cilvēktiesību padomē, kas sākās 2019. gada novembrī, ir unikāla iespēja starptautiskajai sabiedrībai rūpīgi izpētīt cilvēktiesību situāciju Ēģiptē un nākt klajā ar ieteikumiem, kā to uzlabot;

| Q. | tā kā pret daudziem cilvēktiesību aktīvistiem tiek vērsti represīvi pasākumi un ar dažiem no viņiem tādējādi izrēķinās par piedalīšanos Ēģiptes 2014. gada VRP; tā kā desmit cilvēktiesību aizstāvjiem un septiņām NVO, kuras minētas lietā 173/2011 (“Ārējā finansējuma lieta”), ir iesaldēti aktīvi, kas ir atstājis graujošu ietekmi; tā kā vismaz 31 cilvēktiesību aizstāvim un neatkarīgu cilvēktiesību NVO darbiniekam, kas ir iesaistīti lietā 173/2011, joprojām ir spēkā ceļošanas aizliegums, lai gan 43 ārvalstu pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbinieki, kas šajā pašā lietā 2013. gadā tika notiesāti, ir tikuši attaisnoti; |
| --- | --- |

Q.

tā kā pret daudziem cilvēktiesību aktīvistiem tiek vērsti represīvi pasākumi un ar dažiem no viņiem tādējādi izrēķinās par piedalīšanos Ēģiptes 2014. gada VRP; tā kā desmit cilvēktiesību aizstāvjiem un septiņām NVO, kuras minētas lietā 173/2011 (“Ārējā finansējuma lieta”), ir iesaldēti aktīvi, kas ir atstājis graujošu ietekmi; tā kā vismaz 31 cilvēktiesību aizstāvim un neatkarīgu cilvēktiesību NVO darbiniekam, kas ir iesaistīti lietā 173/2011, joprojām ir spēkā ceļošanas aizliegums, lai gan 43 ārvalstu pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbinieki, kas šajā pašā lietā 2013. gadā tika notiesāti, ir tikuši attaisnoti;

| R. | tā kā Ēģipte kopš 2011. gada revolūcijas ir piedzīvojusi vairākus sarežģītus notikumus un starptautiskā sabiedrība atbalsta valsti tās daudzo problēmu risināšanā; tā kā drošības situācija Ēģiptē ir nestabila un Sīnāja pussalā un lielākajās valsts pilsētās pastāv liels risks, ka dažādas islāmistu organizācijas var īstenot teroristu uzbrukumus, neraugoties uz to, ka valdība izmanto agresīvu un reizēm nesamērīgu taktiku, lai tos novērstu; tā kā teroristu uzbrukumos ir gājuši bojā ļoti daudzi nevainīgi civiliedzīvotāji, tostarp kopti; tā kā kopš 2013. gada beigām militārās operācijas Ziemeļsīnājā turpina saasināties un valdība ir masveidā nojaukusi ēkas un piespiedu kārtā izlikusi no mājām desmitiem tūkstošu iedzīvotājus, vienlaikus nepieļaujot neatkarīgu ziņošanu, liedzot piekļuvi gandrīz visiem plašsaziņas līdzekļiem un nosakot ierobežojumus iebraukt Sīnāja pussalā un izbraukt no tās; |
| --- | --- |

R.

tā kā Ēģipte kopš 2011. gada revolūcijas ir piedzīvojusi vairākus sarežģītus notikumus un starptautiskā sabiedrība atbalsta valsti tās daudzo problēmu risināšanā; tā kā drošības situācija Ēģiptē ir nestabila un Sīnāja pussalā un lielākajās valsts pilsētās pastāv liels risks, ka dažādas islāmistu organizācijas var īstenot teroristu uzbrukumus, neraugoties uz to, ka valdība izmanto agresīvu un reizēm nesamērīgu taktiku, lai tos novērstu; tā kā teroristu uzbrukumos ir gājuši bojā ļoti daudzi nevainīgi civiliedzīvotāji, tostarp kopti; tā kā kopš 2013. gada beigām militārās operācijas Ziemeļsīnājā turpina saasināties un valdība ir masveidā nojaukusi ēkas un piespiedu kārtā izlikusi no mājām desmitiem tūkstošu iedzīvotājus, vienlaikus nepieļaujot neatkarīgu ziņošanu, liedzot piekļuvi gandrīz visiem plašsaziņas līdzekļiem un nosakot ierobežojumus iebraukt Sīnāja pussalā un izbraukt no tās;

| S. | tā kā ES un tās dalībvalstis nav oficiāli, stingri un vienoti publiski reaģējušas uz 2019. gada septembrī un oktobrī Ēģiptē notikušo apspiešanu; tā kā 2017. gada jūnijā pieņemtās ES un Ēģiptes partnerības prioritātes 2017.–2020. gadam balstās uz kopīgu apņemšanos ievērot tādas vispārējas vērtības kā demokrātija, tiesiskums un cilvēktiesību ievērošana un tās ir atjaunināts satvars politiskai iesaistei un ciešākai sadarbībai, tostarp drošības, tiesu sistēmas reformas un terorisma apkarošanas jomā, pienācīgi ievērojot cilvēktiesības un pamatbrīvības; tā kā Eiropas centieni panākt, lai Ēģipte risinātu cilvēktiesību pārkāpumu visnopietnākos aspektus, nav devuši vērā ņemamus rezultātus; |
| --- | --- |

S.

tā kā ES un tās dalībvalstis nav oficiāli, stingri un vienoti publiski reaģējušas uz 2019. gada septembrī un oktobrī Ēģiptē notikušo apspiešanu; tā kā 2017. gada jūnijā pieņemtās ES un Ēģiptes partnerības prioritātes 2017.–2020. gadam balstās uz kopīgu apņemšanos ievērot tādas vispārējas vērtības kā demokrātija, tiesiskums un cilvēktiesību ievērošana un tās ir atjaunināts satvars politiskai iesaistei un ciešākai sadarbībai, tostarp drošības, tiesu sistēmas reformas un terorisma apkarošanas jomā, pienācīgi ievērojot cilvēktiesības un pamatbrīvības; tā kā Eiropas centieni panākt, lai Ēģipte risinātu cilvēktiesību pārkāpumu visnopietnākos aspektus, nav devuši vērā ņemamus rezultātus;

| T. | tā kā Ēģipte ir nozīmīga Eiropas Savienības un dalībvalstu partnere dažādās jomās, tostarp tirdzniecības, drošības un tiešo personisko kontaktu jomā; tā kā 2013. gada 21. augustā ES Ārlietu padome uzdeva augstajai pārstāvei pārskatīt ES palīdzību Ēģiptei; tā kā Padome pieņēma lēmumu, ka ES sadarbība ar Ēģipti būtu jāpielāgo atbilstoši notikumu attīstībai šajā zemē; tā kā ES un Ēģipte 2017. gada jūnijā pieņēma partnerības prioritātes ar mērķi palielināt sadarbību dažādās jomās, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu, pienācīgi ievērojot cilvēktiesības un pamatbrīvības; |
| --- | --- |

T.

tā kā Ēģipte ir nozīmīga Eiropas Savienības un dalībvalstu partnere dažādās jomās, tostarp tirdzniecības, drošības un tiešo personisko kontaktu jomā; tā kā 2013. gada 21. augustā ES Ārlietu padome uzdeva augstajai pārstāvei pārskatīt ES palīdzību Ēģiptei; tā kā Padome pieņēma lēmumu, ka ES sadarbība ar Ēģipti būtu jāpielāgo atbilstoši notikumu attīstībai šajā zemē; tā kā ES un Ēģipte 2017. gada jūnijā pieņēma partnerības prioritātes ar mērķi palielināt sadarbību dažādās jomās, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu, pienācīgi ievērojot cilvēktiesības un pamatbrīvības;

| U. | tā kā Ārlietu padomes 2013. gada 21. augusta secinājumos paziņots, ka “dalībvalstis arī vienojās uz laiku apturēt licences eksportam uz Ēģipti saistībā ar jebkādu aprīkojumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām, un atkārtoti izvērtēt eksporta licences aprīkojumam, uz ko attiecas Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP, kā arī pārskatīt palīdzību, ko tās Ēģiptei sniedz drošības jomā”; tā kā uzņēmumi, kas atrodas vairākās ES dalībvalstīs, ir turpinājuši eksportēt uz Ēģipti novērošanas tehnoloģijas un citu drošības aprīkojumu, kas atvieglo darbu hakeriem un ļaunprogrammatūras instalētājiem, kā arī veicina cita veida fiziskus un tiešsaistes uzbrukumus cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem; tā kā tas novedis pie represijām pret vārda brīvību tiešsaistē, |
| --- | --- |

U.

tā kā Ārlietu padomes 2013. gada 21. augusta secinājumos paziņots, ka “dalībvalstis arī vienojās uz laiku apturēt licences eksportam uz Ēģipti saistībā ar jebkādu aprīkojumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām, un atkārtoti izvērtēt eksporta licences aprīkojumam, uz ko attiecas Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP, kā arī pārskatīt palīdzību, ko tās Ēģiptei sniedz drošības jomā”; tā kā uzņēmumi, kas atrodas vairākās ES dalībvalstīs, ir turpinājuši eksportēt uz Ēģipti novērošanas tehnoloģijas un citu drošības aprīkojumu, kas atvieglo darbu hakeriem un ļaunprogrammatūras instalētājiem, kā arī veicina cita veida fiziskus un tiešsaistes uzbrukumus cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem; tā kā tas novedis pie represijām pret vārda brīvību tiešsaistē,

| 1. | stingri nosoda Ēģiptes jaunākās represijas un pastāvīgos demokrātisko pamattiesību ierobežojumus, jo īpaši attiecībā uz vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē, biedrošanās un pulcēšanās brīvību, politisko plurālismu un tiesiskumu; pauž nožēlu par pārmērīgu spēka izmantošanu pret protestētājiem un atgādina Ēģiptei, ka drošības spēku reaģēšanas pasākumiem ir jānotiek atbilstīgi starptautiskajām normām un standartiem un valsts konstitūcijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina izbeigt jebkāda veida vardarbību, kūdīšanu, naida runu, vajāšanu, iebiedēšanu, piespiedu pazušanu un cenzūru, ko pret cilvēktiesību aizstāvjiem, advokātiem, protestētājiem, žurnālistiem, blogeriem, arodbiedrību aktīvistiem, studentiem, bērniem, sieviešu tiesību aktīvistiem, LGBTI, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, politiskajiem oponentiem un minoritātēm, vērš Ēģiptes valsts iestādes, drošības spēki un dienesti un citas grupas; prasa veikt neatkarīgu un pārredzamu izmeklēšanu par visiem cilvēktiesību pārkāpumiem un saukt pie atbildības vainīgos; uzsver, ka cilvēktiesību ievērošana ir vienīgais veids, kā Ēģiptē nodrošināt ilgtermiņa stabilitāti un drošību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Ēģiptes iestādēm nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus cilvēktiesību aizstāvjus, kas ir apcietināti vai notiesāti tikai par to, ka ir nodarbojušies ar likumīgu un miermīlīgu cilvēktiesību aizstāvību, tostarp Eman Al-Helw, Mohamed Ibrahim, Mohamed Ramadan, Abdelrahman Tarek, Ezzat Ghoneim, Haytham Mohamadeen, Alaa Abdel Fattah, Ibrahim Metwally Hegazy, Mahienour El-Masry, Mohamed El-Baqer, Esraa Abdel Fattah, un nekavējoties noskaidrot Ibrahim Ezz El-Din atrašanās vietu; turklāt prasa atbrīvot cilvēktiesību aizstāvjus, akadēmiķus un citas personas, kas atrodas pirmstiesas apcietinājumā saistībā ar “Cerību koalīcijas” lietu, tostarp Zyad el-Elaimy, Hassan Barbary, Ramy Shaath, kā arī partijas “Maize un brīvība”, “Al Dostour” un Ēģiptes sociāldemokrātiskās partijas biedrus, kas nesen tika apcietināti bez pietiekami pamatotas kriminālapsūdzības; gaidot šo personu atbrīvošanu, aicina Ēģipti informēt par viņu atrašanās vietu, nodrošināt viņiem pilnīgu piekļuvi savām ģimenēm, viņu izvēlētajiem advokātiem un pietiekamai medicīniskajai aprūpei, kā arī veikt ticamu izmeklēšanu par visiem apgalvojumiem par sliktu izturēšanos vai spīdzināšanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ir svarīgi garantēt visu Ēģiptes iedzīvotāju vienlīdzību neatkarīgi no ticības vai pārliecības; aicina Ēģipti pārskatīt tās likumus par zaimošanu, lai nodrošinātu reliģisko minoritāšu aizsardzību; atzinīgi vērtē paziņojumus, kuros aicināts atjaunot islāma diskursu, lai tajā vērstos pret ekstrēmismu un radikalizāciju; aicina Ēģiptes iestādes, tostarp militāros un drošības spēkus, ievērot kristiešu tiesības un aizsargāt viņus pret vardarbību un diskrimināciju, kā arī nodrošinot šādos nodarījumos vainīgo saukšanu pie atbildības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solidarizējas ar lielāko daļu Ēģiptes iedzīvotāju, kuri vēlas izveidot brīvu, stabilu, pārtikušu, iekļaujošu un demokrātisku valsti, kas respektē savas valstiskās un starptautiskās saistības cilvēktiesību un pamatbrīvību jomā; atgādina, ka ir jāgarantē tiesības uz miermīlīgu viedokļa un kritikas paušanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mudina Ēģiptes iestādes pārtraukt vietējo un starptautisko ziņu organizāciju un cilvēktiesību organizāciju tīmekļa vietņu bloķēšanu un atbrīvot visus plašsaziņas līdzekļu darbiniekus, kas apcietināti par žurnālistisko darbību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž dziļas bažas par represijām pret personām, kas sadarbojas vai mēģina sadarboties ar starptautiskajām cilvēktiesību organizācijām vai ANO organizācijas cilvēktiesību struktūrām; aicina Ēģiptes varas iestādes slēgt lietu Nr. 173/2011 (“Ārvalstu finansējuma lieta”), atcelt ceļošanas aizliegumu, kas piemērots vismaz 31 šajā lietā iesaistītam cilvēktiesību aizstāvim un cilvēktiesību NVO darbiniekam, kā arī citām personām patvaļīgi noteiktus ceļošanas aizliegumus, un atļaut Ēģiptē dzīvojošajiem Ēģiptes cilvēktiesību aizstāvjiem izbraukt no valsts, lai klātienē piedalītos vispārējā regulārajā pārskatā par Ēģipti, kas sāksies 2019. gada 13. novembrī; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prasa atcelt nesen pieņemto NVO likumu un to aizstāt ar jaunu tiesisko regulējumu, kuru izstrādātu, patiesi apspriežoties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, un kurš atbilstu Ēģiptes konstitūcijai un starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nožēlu, ka nav notikusi ticama izmeklēšana un noskaidroti vainīgie saistībā ar 2016. gadā notikušo Itālijas zinātniskā līdzstrādnieka Giulio Regeni nolaupīšanu, spīdzināšanu un slepkavību; atkārtoti aicina Ēģiptes varas iestādes noskaidrot Giulio Regeni un Eric Lang nāves apstākļus un saukt vainīgos pie atbildības, šajās lietās pilnībā sadarbojoties ar attiecīgo dalībvalstu iestādēm; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prasa iestādēm grozīt, pieņemt un efektīvi īstenot tiesību aktus, kas paredz izskaust visa veida diskrimināciju un paredzēt kriminālatbildību par visa veida vardarbību pret sievietēm un meitenēm, tostarp grozot personas statusa likumu un ieviešot tiesību normas, kas aizliedz diskriminēšanu dzimuma dēļ, kā arī seksuālu uzmākšanos, aizskaršanu un izvarošanu; turklāt aicina minētās iestādes efektīvi īstenot valsts stratēģiju vardarbības pret sievietēm apkarošanai, sadarbojoties ar neatkarīgām pilsoniskās sabiedrības organizācijām ar atzītu kompetenci šajā jomā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž bažas, ka kopš prezidenta Abdelfataha al Sisi nākšanu pie varas ir krasi palielinājusies nāvessoda izmantošana; mudina Ēģiptes varas iestādes noteikt moratoriju nāvessodu izpildei, lai Ēģiptē atceltu nāvessoda izmantošanu, un atkārtoti aicina Ēģipti parakstīt un ratificēt Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām otro fakultatīvo protokolu par nāvessoda atcelšanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izsaka visdziļāko līdzjūtību teroraktu upuru ģimenēm; solidarizējas ar Ēģiptes tautu un atkārtoti apstiprina savu apņemšanos cīnīties pret radikālu ideoloģiju izplatīšanos un teroristu grupām; aicina Ēģiptes varas iestādes nodrošināt, ka pašlaik notiekošās militārās operācijas Sīnāja pussalā norit atbilstīgi starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, rūpīgi izmeklēt visus pārkāpumus un nekavējoties ļaut Ziemeļsīnājā iebraukt neatkarīgajām palīdzības organizācijām un neatkarīgajiem novērotājiem un žurnālistiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž nožēlu, ka augstā pārstāve un dalībvalstis nav paudušas oficiālu viedokli par pēdējo arestu vilni; aicina PV/AP un dalībvalstis vienoti un stingri reaģēt uz pašreizējām represijām un cilvēktiesību pārkāpumiem; sagaida, ka EĀDD piešķirs prioritāti Ēģiptes cilvēktiesību aizstāvju situācijai un ziņos Parlamentam par saziņu ar Ēģiptes varas iestādēm šajā jautājumā, tostarp attiecībā uz šajā rezolūcijā minētajām individuālajām lietām; aicina PV/AP un dalībvalstis izmantot visus to rīcībā esošos līdzekļus, tostarp divpusējos un daudzpusējos instrumentus, tirdzniecības sarunas, Eiropas kaimiņattiecību politiku, palīdzību un vajadzības gadījumā arī mērķtiecīgus ierobežojošus pasākumus, lai apturētu valsts represijas un nodrošinātu konkrētu Ēģiptes progresu cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prasa padziļināti un visaptveroši pārskatīt attiecības ar Ēģipti; uzskata, ka saistībā ar cilvēktiesību situāciju Ēģiptē būtu nopietni jāpārskata Komisijas budžeta atbalsta operācijas, kas būtu jāierobežo, atstājot tikai tās, ar kurām primāri atbalsta pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | stingri mudina ievērot un pilnīgi un pareizi īstenot ES un Ēģiptes partnerības prioritātēs 2017.–2020. gadam paustās apņemšanās; saistībā ar sarunu risināšanu par jaunajām partnerības prioritātēm aicina ES noteikt skaidrus kritērijus, kas paredzētu, ka turpmāka sadarbība ar Ēģipti ir atkarīga no tās panāktā progresa demokrātijas iestāžu reformas, tiesiskuma un cilvēktiesību jomā, un visās sarunās ar Ēģiptes iestādēm iekļaut cilvēktiesību jautājumus; atkāroti norāda, ka ar migrācijas pārvaldības vai pretterorisma darbībām nedrīkstētu apdraudēt cilvēktiesības; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkārtoti aicina ES dalībvalstis veikt turpmākus pasākumus saistībā ar 2013. gada 21. augusta secinājumiem, kuros tās paziņoja par eksporta licenču anulēšanu jebkuram aprīkojumam, kas varētu tikt izmantots iekšējām represijām, atbilstīgi Kopējai nostājai 2008/944/KĀDP, un pauž nožēlu par to, ka ES dalībvalstis pastāvīgi neievēro šīs apņemšanās; tāpēc prasa tām apturēt novērošanas tehnoloģiju un cita drošības aprīkojuma eksportu uz Ēģipti, kas var veicināt uzbrukumus cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem, tostarp sociālajos medijos, kā arī cita veida iekšējās represijas; aicina PV/AP ziņot par dalībvalstu un Ēģiptes militārās un drošības sadarbības pašreizējo stāvokli; aicina ES pilnībā īstenot eksporta kontroli Ēģiptes precēm, ko iespējams izmantot represijām, spīdzināšanai vai nāvessoda izpildei; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, ka jebkura ES un Ēģiptes vienošanās par migrāciju stingri atbilst starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un ievēro migrantu un bēgļu pamattiesības, kā arī nodrošina pienācīgu pārredzamības un pārskatatbildības līmeni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Ēģiptes valdībai un parlamentam un Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijai. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  OV C 224, 21.6.2016., 5. lpp.

(2)  OV C 300, 18.8.2016., 34. lpp.

(3)  OV C 50, 9.2.2018., 42. lpp.

(4)  OV C 463, 21.12.2018., 35. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0526.

---

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/64 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/64

---

P9_TA(2019)0044

Ierosinātais jaunais Indonēzijas kriminālkodekss

Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobra rezolūcija par ierosināto jauno Indonēzijas kriminālkodeksu (2019/2881(RSP))

(2021/C 202/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā savas iepriekšējās rezolūcijas par Indonēziju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savas iepriekšējās rezolūcijas par Indonēziju,

| — | ņemot vērā ES un Indonēzijas partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN), kas stājās spēkā 2014. gada 1. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Indonēzijas partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN), kas stājās spēkā 2014. gada 1. maijā,

| — | ņemot vērā 2018. gada 1. februāra 7. Indonēzijas un ES cilvēktiesību dialogu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 1. februāra 7. Indonēzijas un ES cilvēktiesību dialogu,

| — | ņemot vērā 2019. gada jūnijā notikušo 8. sarunu kārtu par ES un Indonēzijas brīvās tirdzniecības nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada jūnijā notikušo 8. sarunu kārtu par ES un Indonēzijas brīvās tirdzniecības nolīgumu,

| — | ņemot vērā 2019. gada 15. septembrī iesniegto kriminālkodeksa projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 15. septembrī iesniegto kriminālkodeksa projektu,

| — | ņemot vērā Yogyakarta principus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Yogyakarta principus,

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), ko Indonēzija ratificēja 2006. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), ko Indonēzija ratificēja 2006. gadā,

| — | ņemot vērā 1987. gada ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1987. gada ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par nāvessodu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par nāvessodu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Indonēzija ir ceturtā lielākā pasaules valsts iedzīvotāju skaita ziņā, stabila demokrātiska valsts reģionā un lielākā valsts ar musulmaņu iedzīvotāju vairākumu un daudzveidīga sabiedrība, kas aptver 265 miljonus dažādu reliģiju, etniskās izcelsmes, valodu un kultūru iedzīvotāju; |
| --- | --- |

A.

tā kā Indonēzija ir ceturtā lielākā pasaules valsts iedzīvotāju skaita ziņā, stabila demokrātiska valsts reģionā un lielākā valsts ar musulmaņu iedzīvotāju vairākumu un daudzveidīga sabiedrība, kas aptver 265 miljonus dažādu reliģiju, etniskās izcelsmes, valodu un kultūru iedzīvotāju;

| B. | tā kā Indonēzijas valdība ir ierosinājusi kriminālkodeksa projektu, lai grozītu pašreizējo kriminālkodeksu; tā kā šis kriminālkodeksa projekts tika pabeigts 2019. gada 15. septembrī; |
| --- | --- |

B.

tā kā Indonēzijas valdība ir ierosinājusi kriminālkodeksa projektu, lai grozītu pašreizējo kriminālkodeksu; tā kā šis kriminālkodeksa projekts tika pabeigts 2019. gada 15. septembrī;

| C. | tā kā kriminālkodeksa projektā ir panti, kas pārkāpj sieviešu, reliģisko minoritāšu un LGBTI personu tiesības un apdraud runas un biedrošanās brīvību; |
| --- | --- |

C.

tā kā kriminālkodeksa projektā ir panti, kas pārkāpj sieviešu, reliģisko minoritāšu un LGBTI personu tiesības un apdraud runas un biedrošanās brīvību;

| D. | tā kā septembrī Indonēzijā tūkstošiem cilvēku, ieskaitot studentus, sapulcējās, lai protestētu pret kriminālkodeksa projektu, un aicināja apturēt tā pieņemšanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā septembrī Indonēzijā tūkstošiem cilvēku, ieskaitot studentus, sapulcējās, lai protestētu pret kriminālkodeksa projektu, un aicināja apturēt tā pieņemšanu;

| E. | tā kā 2019. gada 20. septembrī pēc liela mēroga protestiem Indonēzijas prezidents uzdeva Indonēzijas parlamentam atlikt likumprojekta pieņemšanu; tā kā lēmums par tā pieņemšanu tagad jāpieņem Indonēzijas Pārstāvju palātai; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2019. gada 20. septembrī pēc liela mēroga protestiem Indonēzijas prezidents uzdeva Indonēzijas parlamentam atlikt likumprojekta pieņemšanu; tā kā lēmums par tā pieņemšanu tagad jāpieņem Indonēzijas Pārstāvju palātai;

| F. | tā kā kriminālkodeksa projekta 2. pants, kas attiecas uz spēkā esošajiem tiesību aktiem, tiek uzskatīts par neskaidru, jo tajā nav uzskaitīti sodāmi noziegumi, un šo aspektu varētu izmantot, lai vietējā līmenī leģitimizētu simtiem spēkā esošu un diskriminējošu šariata likumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā kriminālkodeksa projekta 2. pants, kas attiecas uz spēkā esošajiem tiesību aktiem, tiek uzskatīts par neskaidru, jo tajā nav uzskaitīti sodāmi noziegumi, un šo aspektu varētu izmantot, lai vietējā līmenī leģitimizētu simtiem spēkā esošu un diskriminējošu šariata likumu;

| G. | tā kā kriminālkodeksa projekts paredz brīvības atņemšanu uz laiku līdz vienam gadam par seksuālām attiecībām ārpus laulības; tā kā šis noteikums faktiski paredz kriminālatbildību par viendzimuma seksuālajām attiecībām; tā kā šā panta dēļ kriminālvajāšanai tiks pakļauti visi cilvēki, kas strādā seksa nozarē; |
| --- | --- |

G.

tā kā kriminālkodeksa projekts paredz brīvības atņemšanu uz laiku līdz vienam gadam par seksuālām attiecībām ārpus laulības; tā kā šis noteikums faktiski paredz kriminālatbildību par viendzimuma seksuālajām attiecībām; tā kā šā panta dēļ kriminālvajāšanai tiks pakļauti visi cilvēki, kas strādā seksa nozarē;

| H. | tā kā ierosinātajā kriminālkodeksā ir noteikts, ka neprecētām personām, kuras dzīvo kopā, var tikt piespriests sešu mēnešu cietumsods; |
| --- | --- |

H.

tā kā ierosinātajā kriminālkodeksā ir noteikts, ka neprecētām personām, kuras dzīvo kopā, var tikt piespriests sešu mēnešu cietumsods;

| I. | tā kā Indonēzijas iestādes oficiāli neatzīst viendzimuma attiecības un tādēļ tās nepārprotami ir šā panta mērķis; tā kā Indonēzija saskaras ar nepieredzēti lielu vardarbīgu un diskriminējošu uzbrukumu pieaugumu, kā arī daudziem LGBTI personu vajāšanas gadījumiem, turklāt pieaug pret LGBTI vērsti dzēlīgi paziņojumi; |
| --- | --- |

I.

tā kā Indonēzijas iestādes oficiāli neatzīst viendzimuma attiecības un tādēļ tās nepārprotami ir šā panta mērķis; tā kā Indonēzija saskaras ar nepieredzēti lielu vardarbīgu un diskriminējošu uzbrukumu pieaugumu, kā arī daudziem LGBTI personu vajāšanas gadījumiem, turklāt pieaug pret LGBTI vērsti dzēlīgi paziņojumi;

| J. | tā kā kriminālkodeksa projekta noteikumi attiecas arī uz pašreizējo Likumu par zaimošanu; tā kā kopš pašreizējā Likuma par zaimošanu pieņemšanas 1965. gadā vairāk nekā 150 personas, no kurām lielākā daļa pieder pie reliģiskajām minoritātēm, ir notiesātas saskaņā ar šo aktu; tā kā Likums par zaimošanu apdraud reliģiskās minoritātes, ņemot vērā pieaugošo neiecietību pret minoritātēm Indonēzijā; |
| --- | --- |

J.

tā kā kriminālkodeksa projekta noteikumi attiecas arī uz pašreizējo Likumu par zaimošanu; tā kā kopš pašreizējā Likuma par zaimošanu pieņemšanas 1965. gadā vairāk nekā 150 personas, no kurām lielākā daļa pieder pie reliģiskajām minoritātēm, ir notiesātas saskaņā ar šo aktu; tā kā Likums par zaimošanu apdraud reliģiskās minoritātes, ņemot vērā pieaugošo neiecietību pret minoritātēm Indonēzijā;

| K. | tā kā kriminālkodeksa projekts ierobežo informācijas sniegšanu par kontracepciju un kontracepcijas pieejamības atvieglošanu visiem, kas jaunāki par 18 gadiem; tā kā ierobežota piekļuve kontracepcijai ir īpaši smagi skārusi marginalizētās iedzīvotāju grupas, kurām jau ir vislielākā Indonēzijas HIV epidēmijas nasta; |
| --- | --- |

K.

tā kā kriminālkodeksa projekts ierobežo informācijas sniegšanu par kontracepciju un kontracepcijas pieejamības atvieglošanu visiem, kas jaunāki par 18 gadiem; tā kā ierobežota piekļuve kontracepcijai ir īpaši smagi skārusi marginalizētās iedzīvotāju grupas, kurām jau ir vislielākā Indonēzijas HIV epidēmijas nasta;

| L. | tā kā ierosinātajā kriminālkodeksā ir noteikts, ka abortu izdarījušai sievietei var piespriest cietumsodu līdz četriem gadiem; tā kā ikvienam, kas palīdz sievietei veikt abortu, var piespriest cietumsodu līdz pieciem gadiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā ierosinātajā kriminālkodeksā ir noteikts, ka abortu izdarījušai sievietei var piespriest cietumsodu līdz četriem gadiem; tā kā ikvienam, kas palīdz sievietei veikt abortu, var piespriest cietumsodu līdz pieciem gadiem;

| M. | tā kā septembrī Indonēzija pieņēma pretrunīgi vērtētu likumu, kas ierobežo valsts Korupcijas apkarošanas komisiju, ko dēvē arī par “KPK” un kas kopš tās izveides 2002. gadā ir sekmīgi saukusi pie atbildības simtiem politiķu; tā kā pašreizējā kriminālkodeksa noteikumi, Likums par elektronisko informāciju un darījumiem un terorisma apkarošanas tiesību akti ir tikuši patvaļīgi izmantoti, lai ierobežotu cilvēktiesību aizstāvju darbu; |
| --- | --- |

M.

tā kā septembrī Indonēzija pieņēma pretrunīgi vērtētu likumu, kas ierobežo valsts Korupcijas apkarošanas komisiju, ko dēvē arī par “KPK” un kas kopš tās izveides 2002. gadā ir sekmīgi saukusi pie atbildības simtiem politiķu; tā kā pašreizējā kriminālkodeksa noteikumi, Likums par elektronisko informāciju un darījumiem un terorisma apkarošanas tiesību akti ir tikuši patvaļīgi izmantoti, lai ierobežotu cilvēktiesību aizstāvju darbu;

| N. | tā kā cilvēktiesību aizstāvji ir apdraudēti sava darba dēļ, jo viņi ziņo par cilvēktiesību pārkāpumiem, jo īpaši saistībā ar protestiem Rietumu Papua provincēs; tā kā kopš protestu sākuma vismaz 40 cilvēki ir nogalināti un vismaz 8 000 Papua pirmiedzīvotāji un citi Indonēzijas iedzīvotāji ir pārvietoti no savām mājām Rietumu Papua provincēs; tā kā žurnālistiem un neatkarīgām ANO struktūrām ir atkārtoti liegta piekļuve šim reģionam; |
| --- | --- |

N.

tā kā cilvēktiesību aizstāvji ir apdraudēti sava darba dēļ, jo viņi ziņo par cilvēktiesību pārkāpumiem, jo īpaši saistībā ar protestiem Rietumu Papua provincēs; tā kā kopš protestu sākuma vismaz 40 cilvēki ir nogalināti un vismaz 8 000 Papua pirmiedzīvotāji un citi Indonēzijas iedzīvotāji ir pārvietoti no savām mājām Rietumu Papua provincēs; tā kā žurnālistiem un neatkarīgām ANO struktūrām ir atkārtoti liegta piekļuve šim reģionam;

| O. | tā kā 2019. gada 2. maijāWamena rajona tiesa ES pilsonim Jakub Fabian Skrzypski piesprieda cietumsodu uz pieciem gadiem par viņa iespējamo iesaistīšanos Papua separātistu kustībā; |
| --- | --- |

O.

tā kā 2019. gada 2. maijāWamena rajona tiesa ES pilsonim Jakub Fabian Skrzypski piesprieda cietumsodu uz pieciem gadiem par viņa iespējamo iesaistīšanos Papua separātistu kustībā;

| P. | tā kā Indonēzijā laikposmā no 2015. līdz 2018. gadam vairāk nekā 40 cilvēkiem tika piespriests nāvessods un vairāk nekā 300 ieslodzītie ir notiesāti uz nāvi; tā kā nāvessods ir nežēlīgs, necilvēcīgs un pazemojošs sods, kas ir pretrunā tiesībām uz dzīvību, |
| --- | --- |

P.

tā kā Indonēzijā laikposmā no 2015. līdz 2018. gadam vairāk nekā 40 cilvēkiem tika piespriests nāvessods un vairāk nekā 300 ieslodzītie ir notiesāti uz nāvi; tā kā nāvessods ir nežēlīgs, necilvēcīgs un pazemojošs sods, kas ir pretrunā tiesībām uz dzīvību,

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka attiecības starp ES un Indonēziju ir balstītas uz tādām kopīgām vērtībām kā demokrātija un laba pārvaldība, cilvēktiesību ievērošanu un miera, stabilitātes un ekonomiskā progresa veicināšanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž dziļas bažas par pārskatītā Indonēzijas kriminālkodeksa projekta noteikumiem, kas pieļauj diskrimināciju dzimuma, reliģijas un seksuālās orientācijas dēļ, kā arī minoritāšu diskrimināciju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē prezidenta Widodo rīkojumu atlikt tā pieņemšanu; aicina Indonēzijas parlamentu būtiski pārskatīt ierosināto kriminālkodeksu, nodrošinot, ka tas atbilst starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, un svītrot visus diskriminējošos noteikumus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Indonēzijas iestādes atcelt visas tiesību normas, kas ierobežo pamattiesības un pamatbrīvības, un saskaņot visus savus tiesību aktus ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un Indonēzijas starptautiskajām saistībām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Indonēzijas iestādes aizsargāt LGBTI personu tiesības, saucot pie atbildības par jebkādu LGBTI personu vajāšanu, un dekriminalizēt homoseksualitāti, grozot savu Kriminālkodeksu; aicina Indonēzijas amatpersonas atturēties no naidīgiem izteikumiem pret LGBTI personām, kas tikai vēl vairāk stigmatizēs viņus; mudina Indonēzijas iestādes veicināt politisko dialogu ar galvenajām ieinteresētajām personām pilsoniskajā sabiedrībā, lai veicinātu un nodrošinātu cilvēktiesību vispārēju piemērošanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prasa pārskatīt tiesību normas, kas attiecas uz Likumu par zaimošanu, jo tas apdraud reliģiskās minoritātes un ateistus; atbalsta ANO ieteikumus atcelt Krimināllikuma 156. pantu un 156. panta a) punktu, Likumu par reliģijas ļaunprātīgu izmantošanu un par nomelnošanu, Elektronisko darījumu un datu aktu, grozīt pretterorisma tiesību aktus un atcelt apsūdzības pret tiem, kas apsūdzēti par zaimošanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ar bažām norāda uz seksuālās veselības informācijas brīvas izplatīšanas ierobežojumu kriminālkodeksa projektā; mudina nodrošināt sieviešu un meiteņu piekļuvi necenzētai informācijai par kontracepciju un ģimenes plānošanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apgalvo, ka tiesības saņemt veselības aprūpi, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpi, ir cilvēktiesības; uzsver, ka būtu jānodrošina pienācīga un finansiāli pieejama seksuālā un reproduktīvā veselības aprūpe, tostarp seksuālā izglītība un informācija, ģimenes plānošana, kontracepcijas metodes, kā arī droši un legāli aborti; norāda, ka šie pakalpojumi ir svarīgi sieviešu dzīvības glābšanai, zīdaiņu un bērnu mirstības samazināšanai un seksuāli transmisīvo slimību, tostarp HIV/AIDS, novēršanai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkārtoti aicina iestādes noteikt pilnīgu moratoriju nāvessoda izpildei ar mērķi nākotnē nāvessodu atcelt; norāda, ka šo ieteikumu Indonēzija pieņēma 2017.gada Vispārējā periodiskā pārskata pēdējā ciklā; prasa ES un Francijas valdībai darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka Olivier Jover netiek piespriests nāvessods; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prasa turpināt un cieši uzraudzīt cilvēktiesību situāciju Indonēzijā, jo īpaši regulāri ziņojot Eiropas Savienības delegācijai Indonēzijā un Brunejā; aicina Eiropas Savienības delegāciju Indonēzijā un Brunejā un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu ārkārtas aizsardzību un atbalstu apdraudētajiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu par to, ka ir pieņemti jaunie tiesību akti korupcijas apkarošanas jomā, saskaņā ar kuriem KPK kļūs par valdības aģentūru, nevis neatkarīgu struktūru, un aicina pārskatīt šos tiesību aktus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž bažas par vardarbību Rietumu Papua provincēs; aicina Indonēzijas iestādes veikt neatkarīgu izmeklēšanu par nesenajiem protestiem Rietumu Papua; prasa ierobežot drošības spēku izvietošanu šajā reģionā; mudina Indonēzijas valdību, izmantojot politisku dialogu, risināt šo jautājumu Rietumu Papua; aicina iestādes nodrošināt ANO amatpersonām, NVO un žurnālistiem netraucētu piekļuvi Rietumu Papua; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž bažas par Polijas pilsoni Jakub Fabian Skrzypski, kurš ir kļuvis par politieslodzīto Indonēzijā; pauž bažas par to, ka, ņemot vērā nesenos notikumus Papua, viņa ilgstošais cietumsods Wamena ne tikai apdraudētu viņa cilvēktiesības, bet arī apdraudētu viņa dzīvību; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu gaidāmajos dialogos ar Indonēziju vērst uzmanību uz Skrzypski lietu un prasa, lai Indonēzijas iestādes atļautu viņa pārvietošanu uz Poliju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Indonēziju paplašināt pastāvīgo uzaicinājumu uz visām ANO Cilvēktiesību padomes īpašajām procedūrām, kurās būtu jāparedz neierobežota piekļuve visai valstij; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Indonēzijas valdību izpildīt visas savas saistības un ievērot, aizsargāt un īstenot tiesības un brīvības, kas paredzētas Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR); |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka ES un Indonēzijas brīvās tirdzniecības nolīgumā, par ko pašlaik notiek sarunas, ir svarīgi iekļaut saistošus un izpildāmus noteikumus par cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē ikgadējo ES un Indonēzijas cilvēktiesību dialogu un ar nepacietību gaida novembrī gaidāmo dialogu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Indonēzijas valdībai un parlamentam, Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) ģenerālsekretāram, ASEAN Starpvaldību cilvēktiesību komisijai un ANO Cilvēktiesību padomei. |
| --- | --- |

18.

---

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/68 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/68

---

P9_TA(2019)0046

Atļauja izmantot hroma trioksīdu

Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 daļēji piešķir atļauju izmantot hroma trioksīdu (Cromomed S.A. un citi) (D063690/01 – 2019/2844(RSP))

(2021/C 202/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 daļēji piešķir atļauju izmantot hroma trioksīdu (Cromomed S.A. un citi) (D063690/01, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 daļēji piešķir atļauju izmantot hroma trioksīdu (Cromomed S.A. un citi) (D063690/01,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (1) (REACH regula), un jo īpaši ņemot vērā tās 64. panta 8. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (1) (REACH regula), un jo īpaši ņemot vērā tās 64. panta 8. punktu,

| — | ņemot vērā atzinumus, ko saskaņā ar REACH regulas 64. panta 5. punkta trešo daļu sniegusi Eiropas Ķimikāliju aģentūras Riska novērtēšanas komiteja (RAC) un Sociālās un ekonomiskās analīzes komiteja (SEAC) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atzinumus, ko saskaņā ar REACH regulas 64. panta 5. punkta trešo daļu sniegusi Eiropas Ķimikāliju aģentūras Riska novērtēšanas komiteja (RAC) un Sociālās un ekonomiskās analīzes komiteja (SEAC) (2),

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (3),

| — | ņemot vērā Vispārējās tiesas 2019. gada 7. marta spriedumu lietā T-837/16 (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās tiesas 2019. gada 7. marta spriedumu lietā T-837/16 (4),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vēra Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vēra Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā 2010. gadā hroma trioksīds tika iekļauts to vielu provizoriskajā sarakstā, kuras saskaņā ar REACH regulu rada ļoti lielas bažas (5), jo tā ir klasificēta kā kancerogēna (1.A kategorija) un mutagēna viela (1.B kategorija); |
| --- | --- |

A.

tā kā 2010. gadā hroma trioksīds tika iekļauts to vielu provizoriskajā sarakstā, kuras saskaņā ar REACH regulu rada ļoti lielas bažas (5), jo tā ir klasificēta kā kancerogēna (1.A kategorija) un mutagēna viela (1.B kategorija);

| B. | tā kā 2013. gadā hroma trioksīds tika iekļauts REACH regulas XIV pielikumā (6) dēļ tā, ka uz šo vielu attiecas iepriekš minētā klasifikācija, to Savienībā izmanto ļoti lielos daudzumos un ļoti daudzās vietās un tā rada augstu apdraudējumu darbiniekiem (7); |
| --- | --- |

B.

tā kā 2013. gadā hroma trioksīds tika iekļauts REACH regulas XIV pielikumā (6) dēļ tā, ka uz šo vielu attiecas iepriekš minētā klasifikācija, to Savienībā izmanto ļoti lielos daudzumos un ļoti daudzās vietās un tā rada augstu apdraudējumu darbiniekiem (7);

| C. | tā kā Cromomed S.A. un četri citi uzņēmumi (“pieteikuma iesniedzēji”) saskaņā ar REACH regulas 62. pantu kopīgi iesniedza pieteikumu atļaujai izmantot hroma trioksīdu plašā lietojumu klāstā, tostarp vispārējā inženierijā un tērauda ražošanā (8); |
| --- | --- |

C.

tā kā Cromomed S.A. un četri citi uzņēmumi (“pieteikuma iesniedzēji”) saskaņā ar REACH regulas 62. pantu kopīgi iesniedza pieteikumu atļaujai izmantot hroma trioksīdu plašā lietojumu klāstā, tostarp vispārējā inženierijā un tērauda ražošanā (8);

| D. | tā kā Komisija 2016. gada decembrī saņēma RAC un SEAC atzinumus; tā kā projekts Komisijas īstenošanas lēmumam REACH komitejai tika iesniegts tikai 2019. gada augusts beigās; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija 2016. gada decembrī saņēma RAC un SEAC atzinumus; tā kā projekts Komisijas īstenošanas lēmumam REACH komitejai tika iesniegts tikai 2019. gada augusts beigās;

| E. | tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas interpretāciju REACH regulas primārais mērķis, ņemot vērā tās 16. apsvērumu (9), ir nodrošināt augstu cilvēku veselības un vides aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas interpretāciju REACH regulas primārais mērķis, ņemot vērā tās 16. apsvērumu (9), ir nodrošināt augstu cilvēku veselības un vides aizsardzības līmeni;

| F. | tā kā saskaņā ar REACH regulas 55. pantu un ņemot vērā tās 12. apsvērumu, galvenais atļaujas mērķis ir vielu, kas rada ļoti lielas bažas, aizstāšana ar drošākām alternatīvām vielām vai tehnoloģijām; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar REACH regulas 55. pantu un ņemot vērā tās 12. apsvērumu, galvenais atļaujas mērķis ir vielu, kas rada ļoti lielas bažas, aizstāšana ar drošākām alternatīvām vielām vai tehnoloģijām;

| G. | tā kā RAC apstiprināja, ka nav iespējams noteikt “atvasināto beziedarbības līmeni” hroma trioksīda kancerogēnajām īpašībām; tā kā tāpēc hroma trioksīds klasificējams kā “bezrobežvērtības viela”, t. i., viela, kurai nevar noteikt “nekaitīgas iedarbības robežvērtību”; |
| --- | --- |

G.

tā kā RAC apstiprināja, ka nav iespējams noteikt “atvasināto beziedarbības līmeni” hroma trioksīda kancerogēnajām īpašībām; tā kā tāpēc hroma trioksīds klasificējams kā “bezrobežvērtības viela”, t. i., viela, kurai nevar noteikt “nekaitīgas iedarbības robežvērtību”;

| H. | tā kā attiecībā uz šādu “bezrobežvērtības vielu”REACH regulā ir noteikts, ka pēc noklusējuma risku nevar uzskatīt par “pietiekami kontrolētu” minētās regulas 60. panta 2. punkta nozīmē, un šādā gadījumā atļauju var piešķirt tikai tad, ja ir izpildīti 60. panta 4. punkta nosacījumi; |
| --- | --- |

H.

tā kā attiecībā uz šādu “bezrobežvērtības vielu”REACH regulā ir noteikts, ka pēc noklusējuma risku nevar uzskatīt par “pietiekami kontrolētu” minētās regulas 60. panta 2. punkta nozīmē, un šādā gadījumā atļauju var piešķirt tikai tad, ja ir izpildīti 60. panta 4. punkta nosacījumi;

| I. | tā kā REACH regulas 60. panta 4. punktā noteikts, ka atļauju var piešķirt tikai tad, ja pieteikuma iesniedzējs inter alia pierāda, ka katram lietošanas veidam, par kuru iesniegts pieteikums, nav piemērotas alternatīvas vielas vai tehnoloģijas; tā kā saskaņā ar minētās regulas 60. panta 5. punktu, apsverot to, vai ir pieejamas piemērotas alternatīvas, Komisijai jāņem vērā visi attiecīgie aspekti, tostarp pieteikuma iesniedzēja alternatīvu tehniskā un ekonomiskā iespējamība; |
| --- | --- |

I.

tā kā REACH regulas 60. panta 4. punktā noteikts, ka atļauju var piešķirt tikai tad, ja pieteikuma iesniedzējs inter alia pierāda, ka katram lietošanas veidam, par kuru iesniegts pieteikums, nav piemērotas alternatīvas vielas vai tehnoloģijas; tā kā saskaņā ar minētās regulas 60. panta 5. punktu, apsverot to, vai ir pieejamas piemērotas alternatīvas, Komisijai jāņem vērā visi attiecīgie aspekti, tostarp pieteikuma iesniedzēja alternatīvu tehniskā un ekonomiskā iespējamība;

| J. | tā kā pieteikuma iesniedzēju piedāvāto alternatīvu analīze ir balstīta uz darbu, ko veicis Hroma trioksīda atļauju piešķiršanas konsorcijs (CTAC) (10); tā kā neskaidrības CTAC novērtējumā bija galvenais iemesls, kāpēc Parlaments iebilda pret attiecīgo projektu Komisijas īstenošanas lēmumam (11); |
| --- | --- |

J.

tā kā pieteikuma iesniedzēju piedāvāto alternatīvu analīze ir balstīta uz darbu, ko veicis Hroma trioksīda atļauju piešķiršanas konsorcijs (CTAC) (10); tā kā neskaidrības CTAC novērtējumā bija galvenais iemesls, kāpēc Parlaments iebilda pret attiecīgo projektu Komisijas īstenošanas lēmumam (11);

| K. | tā kā pieteikumu iesniedzēju piedāvāto alternatīvu analīze ir balstīta uz priekšnoteikumu, ka tehniski iespējama alternatīva var būt tikai līdzvērtīga viela (12), t. i., viena vienīga viela vai tehnoloģija, ar ko vielu, kas rada ļoti lielas bažas, var aizstāt visās dažādajās nozarēs un dažādajos lietojumos, kuros tā tiek izmantota (13); |
| --- | --- |

K.

tā kā pieteikumu iesniedzēju piedāvāto alternatīvu analīze ir balstīta uz priekšnoteikumu, ka tehniski iespējama alternatīva var būt tikai līdzvērtīga viela (12), t. i., viena vienīga viela vai tehnoloģija, ar ko vielu, kas rada ļoti lielas bažas, var aizstāt visās dažādajās nozarēs un dažādajos lietojumos, kuros tā tiek izmantota (13);

| L. | tā kā šāda pieeja atļaujas pieteikumā, kas attiecas uz ļoti dažādām nozarēm un lietojumiem ar ļoti atšķirīgām iedarbības prasībām (14), padara “neiespējamu vienas alternatīvas atbilstību visām prasībām”, kā to nepārprotami atzinusi SEAC (15); |
| --- | --- |

L.

tā kā šāda pieeja atļaujas pieteikumā, kas attiecas uz ļoti dažādām nozarēm un lietojumiem ar ļoti atšķirīgām iedarbības prasībām (14), padara “neiespējamu vienas alternatīvas atbilstību visām prasībām”, kā to nepārprotami atzinusi SEAC (15);

| M. | tā kā, piemērojot šādu pieeju, nepamatoti tiek diskriminētas alternatīvas, kas ir pieejamas vai nu konkrētās nozarēs, vai konkrētiem lietojumiem, un līdz ar to pieteikuma iesniedzējiem tiktu piešķirta nelikumīga atkāpe no pienākuma pierādīt, ka nepastāv katram izmantošanas veidam atbilstīgas alternatīvas; tā kā ar šādu pieeju netiek ņemts vērā REACH regulas 55. pantā noteiktais aizstāšanas mērķis un netiek veicināta inovācija; |
| --- | --- |

M.

tā kā, piemērojot šādu pieeju, nepamatoti tiek diskriminētas alternatīvas, kas ir pieejamas vai nu konkrētās nozarēs, vai konkrētiem lietojumiem, un līdz ar to pieteikuma iesniedzējiem tiktu piešķirta nelikumīga atkāpe no pienākuma pierādīt, ka nepastāv katram izmantošanas veidam atbilstīgas alternatīvas; tā kā ar šādu pieeju netiek ņemts vērā REACH regulas 55. pantā noteiktais aizstāšanas mērķis un netiek veicināta inovācija;

| N. | tā kā SEAC norādīja, ka pieteikuma iesniedzēju analīze par to, vai ir pieejamas tehniski piemērotas alternatīvas, nav pietiekami pamatīga un tai trūkst skaidra mērķa (16); tā kā SEAC paziņoja, ka pieteikuma iesniedzēji nav pārliecinoši pierādījuši, ka nepastāv pieejamas alternatīvas hroma pārklājuma lietojumiem, turklāt SEAC bija informēta par pašreizējām alternatīvām, kas varētu būt tehniski iespējamas dažos lietojumos, par kuriem iesniegts pieteikums (17); tā kā SEAC apstiprināja, ka tai būtu vajadzīga papildu informācija, lai izdarītu secinājumus par alternatīvu ekonomisko iespējamību (18); |
| --- | --- |

N.

tā kā SEAC norādīja, ka pieteikuma iesniedzēju analīze par to, vai ir pieejamas tehniski piemērotas alternatīvas, nav pietiekami pamatīga un tai trūkst skaidra mērķa (16); tā kā SEAC paziņoja, ka pieteikuma iesniedzēji nav pārliecinoši pierādījuši, ka nepastāv pieejamas alternatīvas hroma pārklājuma lietojumiem, turklāt SEAC bija informēta par pašreizējām alternatīvām, kas varētu būt tehniski iespējamas dažos lietojumos, par kuriem iesniegts pieteikums (17); tā kā SEAC apstiprināja, ka tai būtu vajadzīga papildu informācija, lai izdarītu secinājumus par alternatīvu ekonomisko iespējamību (18);

| O. | tā kā tas liecina, ka pieteikuma iesniedzēji nav izpildījuši pierādīšanas pienākumu, kas ir pretrunā REACH regulas prasībām, kā to apstiprinājusi Vispārējā tiesa (19); |
| --- | --- |

O.

tā kā tas liecina, ka pieteikuma iesniedzēji nav izpildījuši pierādīšanas pienākumu, kas ir pretrunā REACH regulas prasībām, kā to apstiprinājusi Vispārējā tiesa (19);

| P. | tā kā SEAC, vadoties pēc saviem pieņēmumiem, tomēr turpināja apgalvot, ka “alternatīvas, ja tādas ir un ja tās ir tehniski iespējamas, visticamāk nebūs ekonomiski iespējamas” (20) (autora izcēlums); tā kā, pirmkārt, SEAC nav pienākuma aizpildīt robus pieteikumā, sniedzot savus pieņēmumus, un, otrkārt, formulējums “visticamāk nebūs” liecina, ka joprojām pastāv neskaidrības; |
| --- | --- |

P.

tā kā SEAC, vadoties pēc saviem pieņēmumiem, tomēr turpināja apgalvot, ka “alternatīvas, ja tādas ir un ja tās ir tehniski iespējamas, visticamāk nebūs ekonomiski iespējamas” (20) (autora izcēlums); tā kā, pirmkārt, SEAC nav pienākuma aizpildīt robus pieteikumā, sniedzot savus pieņēmumus, un, otrkārt, formulējums “visticamāk nebūs” liecina, ka joprojām pastāv neskaidrības;

| Q. | tā kā SEAC uzskata, ka alternatīvas nav tehniski un ekonomiski iespējamas, neatbilst tās konstatējumiem un nevar tikt izmantotas, ņemot vērā pieteikuma nepilnības; |
| --- | --- |

Q.

tā kā SEAC uzskata, ka alternatīvas nav tehniski un ekonomiski iespējamas, neatbilst tās konstatējumiem un nevar tikt izmantotas, ņemot vērā pieteikuma nepilnības;

| R. | tā kā Vispārējā tiesa skaidri norādīja, ka “vienīgi Komisijas kompetencē ir pārbaudīt, vai šajā tiesību normā paredzētie nosacījumi [REACH regulas 60. panta 4. punkts] ir izpildīti”, (21) ka Komisijai nav saistoši SEAC vai RAC atzinumi un ka Komisijai nav jāievēro SEAC vai RAC atzinumi, ja atzinumu pamatojums nav “pilnīgs vai saskanīgs vai arī ja pamatojums nav atbilstošs” (22); |
| --- | --- |

R.

tā kā Vispārējā tiesa skaidri norādīja, ka “vienīgi Komisijas kompetencē ir pārbaudīt, vai šajā tiesību normā paredzētie nosacījumi [REACH regulas 60. panta 4. punkts] ir izpildīti”, (21) ka Komisijai nav saistoši SEAC vai RAC atzinumi un ka Komisijai nav jāievēro SEAC vai RAC atzinumi, ja atzinumu pamatojums nav “pilnīgs vai saskanīgs vai arī ja pamatojums nav atbilstošs” (22);

| S. | tā kā Komisija, apstiprinot SEAC nesaskanīgo atzinumu projektā Komisijas īstenošanas lēmumam (23), nav izpildījusi Vispārējās tiesas noteiktos pienākumus; |
| --- | --- |

S.

tā kā Komisija, apstiprinot SEAC nesaskanīgo atzinumu projektā Komisijas īstenošanas lēmumam (23), nav izpildījusi Vispārējās tiesas noteiktos pienākumus;

| T. | tā kā projekta Komisijas īstenošanas lēmumam 8. apsvērumā skaidri norādīts, ka “SEAC nevarēja izslēgt, ka nepastāv neskaidrība par to alternatīvu tehnisko iespējamību, kas attiecas uz dažiem konkrētiem lietojumiem, kuri ietilpst paredzētās izmantošanas jomā”; |
| --- | --- |

T.

tā kā projekta Komisijas īstenošanas lēmumam 8. apsvērumā skaidri norādīts, ka “SEAC nevarēja izslēgt, ka nepastāv neskaidrība par to alternatīvu tehnisko iespējamību, kas attiecas uz dažiem konkrētiem lietojumiem, kuri ietilpst paredzētās izmantošanas jomā”;

| U. | tā kā Vispārējā tiesa konstatēja, ka, neraugoties uz dažādu atļaujas piešķiršanas procedūrā iesaistītu dalībnieku sniegto informāciju, joprojām pastāv neskaidrības saistībā ar nosacījumu par alternatīvu nepieejamību, un attiecīgi jāsecina, ka pieteikuma iesniedzējs nav izpildījis pierādīšanas pienākumu un ka tādējādi atļauja tam nevar tikt piešķirta (24); |
| --- | --- |

U.

tā kā Vispārējā tiesa konstatēja, ka, neraugoties uz dažādu atļaujas piešķiršanas procedūrā iesaistītu dalībnieku sniegto informāciju, joprojām pastāv neskaidrības saistībā ar nosacījumu par alternatīvu nepieejamību, un attiecīgi jāsecina, ka pieteikuma iesniedzējs nav izpildījis pierādīšanas pienākumu un ka tādējādi atļauja tam nevar tikt piešķirta (24);

| V. | tā kā, ņemot vērā 8. apsvērumā minēto neskaidrību, projekts Komisijas īstenošanas lēmumam pārkāpj Vispārējās tiesas spriedumu; |
| --- | --- |

V.

tā kā, ņemot vērā 8. apsvērumā minēto neskaidrību, projekts Komisijas īstenošanas lēmumam pārkāpj Vispārējās tiesas spriedumu;

| W. | tā kā Komisija cenšas attaisnot savu lēmumu, apliecinot, ka nosacījumi — kuri, kā to apgalvo Komisija, ierobežo atļauto lietojumu darbības jomu (25) —, novērš nepilnības pieteikumā, kas attiecas uz alternatīvo risinājumu analīzi; |
| --- | --- |

W.

tā kā Komisija cenšas attaisnot savu lēmumu, apliecinot, ka nosacījumi — kuri, kā to apgalvo Komisija, ierobežo atļauto lietojumu darbības jomu (25) —, novērš nepilnības pieteikumā, kas attiecas uz alternatīvo risinājumu analīzi;

| X. | tā kā pieņemt nosacījumus ir likumīgi un atbilstīgi, ja tie patiešām ierobežo atļaujas darbības jomu, uzskaitot konkrētos izmantošanas veidus, kurus Komisija atļaujas piešķiršanas brīdī uzskata par tādiem, kam nav piemērotu alternatīvu; |
| --- | --- |

X.

tā kā pieņemt nosacījumus ir likumīgi un atbilstīgi, ja tie patiešām ierobežo atļaujas darbības jomu, uzskaitot konkrētos izmantošanas veidus, kurus Komisija atļaujas piešķiršanas brīdī uzskata par tādiem, kam nav piemērotu alternatīvu;

| Y. | tā kā šajā gadījumā Komisija tomēr nav iekļāvusi atļaujas darbības jomas definīciju (26), kas liecina, ka Komisija nav pieņēmusi galīgo lēmumu par to, kādiem lietojumiem lēmuma pieņemšanas dienā nebija piemērotu alternatīvu; tā kā, gluži pretēji, Komisija, pieņemot minētos nosacījumus, ir deleģējusi pieteikuma iesniedzējiem savas ekskluzīvās pilnvaras un, izskatot katru gadījumu atsevišķi, veikt galīgo novērtējumu un pieņemt lēmumu par atļaujas darbības jomu; |
| --- | --- |

Y.

tā kā šajā gadījumā Komisija tomēr nav iekļāvusi atļaujas darbības jomas definīciju (26), kas liecina, ka Komisija nav pieņēmusi galīgo lēmumu par to, kādiem lietojumiem lēmuma pieņemšanas dienā nebija piemērotu alternatīvu; tā kā, gluži pretēji, Komisija, pieņemot minētos nosacījumus, ir deleģējusi pieteikuma iesniedzējiem savas ekskluzīvās pilnvaras un, izskatot katru gadījumu atsevišķi, veikt galīgo novērtējumu un pieņemt lēmumu par atļaujas darbības jomu;

| Z. | tā kā Vispārējā tiesa šādu pieeju uzskatīja par nelikumīgu (27); |
| --- | --- |

Z.

tā kā Vispārējā tiesa šādu pieeju uzskatīja par nelikumīgu (27);

| AA. | tā kā saskaņā ar Vispārējās tiesas spriedumu gadījumā, ja pieejamā informācija liecina, ka principā ir pieejamas piemērotas alternatīvas, bet pieteikuma iesniedzējs nespēj šīs alternatīvas tehniski vai ekonomiski realizēt, tad pieteikuma iesniedzējam ir jāiesniedz aizstāšanas plāns, un pēc šāda plāna iesniegšanas atļauju varētu likumīgi piešķirt (28); |
| --- | --- |

AA.

tā kā saskaņā ar Vispārējās tiesas spriedumu gadījumā, ja pieejamā informācija liecina, ka principā ir pieejamas piemērotas alternatīvas, bet pieteikuma iesniedzējs nespēj šīs alternatīvas tehniski vai ekonomiski realizēt, tad pieteikuma iesniedzējam ir jāiesniedz aizstāšanas plāns, un pēc šāda plāna iesniegšanas atļauju varētu likumīgi piešķirt (28);

| AB. | tā kā, lai gan informācija par alternatīvām bija pieejama pirms SEAC atzinuma (29) pieņemšanas, pieteikuma iesniedzēji saskaņā ar SEAC atzinumu tos padziļināti neizmeklēja, nedz arī sniedza sīkākus plānus, kā ņemt vērā tendences pētniecības un izstrādes jomā (R&D) (30); |
| --- | --- |

AB.

tā kā, lai gan informācija par alternatīvām bija pieejama pirms SEAC atzinuma (29) pieņemšanas, pieteikuma iesniedzēji saskaņā ar SEAC atzinumu tos padziļināti neizmeklēja, nedz arī sniedza sīkākus plānus, kā ņemt vērā tendences pētniecības un izstrādes jomā (R&D) (30);

| AC. | tā kā Komisija ir ierosinājusi piešķirt atļauju, pamatojoties uz to, ka pieteikuma iesniedzējiem pieejamās alternatīvas principā nav tehniski vai ekonomiski iespējamas, lai gan viņi nav snieguši nedz pietiekamu informāciju par ekonomisko iespējamību, kā to norādījusi SEAC, nedz aizstāšanas plānu, tādējādi pārkāpjot REACH regulas 62. panta 4. punkta f) apakšpunktu; |
| --- | --- |

AC.

tā kā Komisija ir ierosinājusi piešķirt atļauju, pamatojoties uz to, ka pieteikuma iesniedzējiem pieejamās alternatīvas principā nav tehniski vai ekonomiski iespējamas, lai gan viņi nav snieguši nedz pietiekamu informāciju par ekonomisko iespējamību, kā to norādījusi SEAC, nedz aizstāšanas plānu, tādējādi pārkāpjot REACH regulas 62. panta 4. punkta f) apakšpunktu;

| AD. | tā kā saskaņā ar REACH regulas 60. panta 7. punktu atļauju piešķir tikai tad, ja pieteikums iesniegts atbilstīgi minētās regulas 62. panta prasībām; |
| --- | --- |

AD.

tā kā saskaņā ar REACH regulas 60. panta 7. punktu atļauju piešķir tikai tad, ja pieteikums iesniegts atbilstīgi minētās regulas 62. panta prasībām;

| AE. | tā kā projekts Komisijas īstenošanas lēmumam ir pretrunā Vispārējās tiesas spriedumam un REACH regulas 60. panta 4. un 7. punktam, |
| --- | --- |

AE.

tā kā projekts Komisijas īstenošanas lēmumam ir pretrunā Vispārējās tiesas spriedumam un REACH regulas 60. panta 4. un 7. punktam,

| 1. | uzskata, ka projekts Komisijas īstenošanas lēmumam pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1907/2006 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju atsaukt projektu īstenošanas lēmumam un iesniegt jaunu projektu, ar ko atļauju piešķirtu tikai konkrētiem izmantošanas veidiem, kuri attiecīgi definēti un kuriem nav pieejamas piemērotas alternatīvas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju drīzumā pieņemt lēmumus par šo pieteikumu un citiem pieteikumiem, kas attiecas uz šo pašu vielu, pilnībā ievērojot REACH regulu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

(2)  Riska novērtēšanas komitejas (RAC) atzinuma un Sociālās un ekonomiskās analīzes komitejas (SEAC) atzinuma 2016. gada 9. decembra konsolidētā versija par pieteikumu atļaujai izmantot hroma trioksīdu: Funkcionālais hroma pārklājums, ECHA/RAC/SEAC: Atzinums Nr. AFA-O-0000006522-78-02/F. https://echa.europa.eu/documents/10162/50002b75-2f4c-5010-81de-bcc01a8174fc

(3)  OV L 55, 28.02.2011., 13. lpp.

(4)  Vispārējās tiesas 2019. gada 7. marta spriedums, Zviedrija/Komisija, T-837/16, ECLI:EU:T:2019:144 http://curia.europa.eu/juris/document/document_print.jsf?docid=211428&text=&dir=&doclang=LV&part=1&occ=first&mode=lst&pageIndex=0&cid=1573675

(5)  https://echa.europa.eu/documents/10162/6b11ec66-9d90-400a-a61a-90de9a0fd8b1

(6)  Komisijas 2013. gada 17. aprīļa Regula (ES) Nr. 348/2013, ar ko groza XIV pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (OV L 108, 18.4.2013., 1. lpp.).

(7)  https://echa.europa.eu/documents/10162/13640/3rd_a_xiv_recommendation _20dec2011_en.pdf

(8)  Informācija par pieteikumu pieejama šādā vietnē: https://echa.europa.eu/applications-for-authorisation-previous-consultations/-/substance-rev/12473/term

(9)  Tiesas 2009. gada 7. jūlija spriedums, S.P.M. SA un citi/ Secretary of State for the Environment, Food and Rural Affairs, C-558/07, ECLI:EU:C:2009:430, 45. punkts.

(10)  SEAC atzinums, 30. lpp.

(11)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 piešķir atļauju konkrētām vajadzībām izmantot hroma trioksīdu (Lanxess Deutschland GmbH un citi) (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0317).

(12)  SEAC atzinums, 32. lpp., 13. tabula.

(13)  Sk. pieteikuma iesniedzēju sniegto funkcionālo hroma savienojumu alternatīvu analīzi, kas pieejama šādā vietnē: https://echa.europa.eu/documents/10162/ece8b65e-aec0-4da8-bf68-4962158a4952 13.–14. lpp. “Nolūkā aizstāt hroma trioksīdu ir testētas vairākas alternatīvas. Uzdevums ir atrast aizstājējvielu, kas atbilst visu dažādo produktu veidu prasībām un visiem katra konkrētā pielietojuma dažādajiem veidiem un ko vienlaikus iespējams realizēt tehniski un ekonomiski. Pašlaik daudzas alternatīvas var izmantot konkrētiem lietojumiem, ja ir izpildītas atsevišķas funkcionālajam hroma pārklājumam noteiktās prasības, taču nevienai no tām nepiemīt visas galvenās īpašības, kas nepieciešamas funkcionālajam hroma pārklājumam ar hroma trioksīda ūdens šķīdumu [..]”.

(14)  Katrā nozarē (piemēram, tērauda rūpniecībā, vispārējās inženierijas nozarē) pastāv atšķirīgas tehniskās prasības: sk. SEAC atzinums, 34. lpp., uzsverot dzeltenās alternatīvas, kuru “parametri/ novērtēšanas kritēriji ir piemēroti atsevišķām prasībām saistībā ar dažiem, bet ne visiem lietojumiem/ nozarēm”.

(15)  SEAC atzinums, 36. lpp.: “Tik tiešām pieteikuma iesniedzēji uzskata, ka alternatīvas ir daudzsološas tikai tad, ja tās atbilst iepriekš minēto rūpniecības nozaru transversālajām prasībām (lai gan pieteikuma iesniedzēju apgrozījums šajās nozarēs ir ļoti ierobežots), kas padara neiespējamu vienas vienīgas alternatīvas atbilstību visām prasībām” (autora izcēlums).

(16)  SEAC atzinums, 35.–36. lpp.: “SEAC uzskata, ka pieteikuma iesniedzēji ir snieguši vispārēju novērtējumu par dažādās rūpniecības nozarēs izmantojamo alternatīvu tehnisko un ekonomisko iespējamību ..., bez pietiekami detalizētas analīzes, kā tieši iespējams hroma trioksīdu aizstāt lietojumos, uz kuriem attiecas iesniegtais pieteikums. ... SEAC piekrīt pieteikuma iesniedzēju secinājumam, ka analīzē izvērtētās alternatīvas nenodrošina atsevišķas pamatfunkcijas. Tomēr SEAC vēlas norādīt, ka alternatīvu analīze nav pietiekami rūpīga un tai trūkst skaidra mērķa attiecībā uz to, kā pieprasījuma iesniedzēji faktiski izmanto hroma trioksīdu. Pieteikuma iesniedzēji norādījuši, ka dažas alternatīvas ir daudzsološas, un apgalvojuši, ka tās testē tērauda ražošanas nozare. Tomēr šajā ziņā pieteikuma iesniedzēji nav iesnieguši nedz padziļinātu it kā daudzsološo alternatīvu analīzi, nedz pētniecības un izstrādes plānus. [..] Līdz ar to SEAC apšauba šīs analīzes atbilstību konkrētā pieteikuma darbības jomai.” (autora izcēlums).

(17)  SEAC atzinums, 50. lpp.: “Pieteikuma iesniedzējiem nav izdevies pierādīt apgalvojumu, ka nekādas hroma pārklājuma lietojumu alternatīvas (pieteikuma iesniedzēju uzņēmējdarbības nozarēs) nebūs pieejamas vai arī nevarēs būt pieejamas parastajā pārskata periodā. SEAC ir informēta par alternatīvām pārklājuma tehnoloģijām, kas jau varētu pastāvēt vai kļūt tehniski iespējamas attiecībā uz konkrētām detaļām, kuru pārklāšanu spētu nodrošināt divi no pieciem pieteikuma iesniedzējiem.”

(18)  SEAC atzinums, 37. lpp., jo īpaši sk. 7.2. iedaļas noslēgumu: “Tomēr būtu jāsniedz papildu informācija par to detaļu īpatsvaru, kas varētu tikt pārklātas ar tehniski iespējamu alternatīvu risinājumu, lai SEAC spētu izdarīt secinājumus par šādas alternatīvas ekonomisko iespējamību”.

(19)  Tiesas spriedums lietā T-837/16, 79. punkts.

(20)  SEAC atzinums, atbilde uz 7.2. jautājumu, 36. lpp.

(21)  Tiesas spriedums lietā T-837/16, 64. punkts.

(22)  Tiesas spriedums lietā T-837/16, 66. un 68. punkts.

(23)  Projekts Komisijas īstenošanas lēmumam, 8. punkts.

(24)  Tiesas spriedums lietā T-837/16, 79. punkts.

(25)  Projekta Komisijas īstenošanas lēmumam 1. pants: “Atļautā izmantošana” attiecas uz “funkcionālā hroma pārklājuma izmantošanu, ja paredzētais lietojums saistīts ar kādu no šādām pamatfunkcijām vai īpašībām: dilumizturība, cietība, slāņa biezums, korozijizturība, berzes koeficients un iedarbība uz virsmas morfoloģiju.” Sniegts precizējums — nav šaubu, ka “atļauja lietot hroma trioksīdu netiek piešķirta funkcionālā hroma pārklājumam, ja tas nav saistīts ar kādu no pirmajā daļā minētajām pamatfunkcijām”.

(26)  t. i., pēc atļaujas saņemšanas ļaujot pieteikuma iesniedzējiem izlemt (un izpildes iestādēm izvērtēt), vai kāda no uzskaitītajām funkcijām ir “vajadzīga” izmantošanai.

(27)  Tiesas spriedums lietā T-837/16, 83. punkts. Sk. 97. punktu: “Norāde par to, ka attiecīgo svina hromātu lietošana ir ierobežota tikai ar gadījumiem, kuros vielu, kas satur šos hromātus, sastāvu veiktspēja patiešām ir nepieciešama, ir līdzvērtīga atziņai, ka katrā gadījumā, kad pakārtots lietotājs konstatē alternatīvu, tam būtu jāatturas no attiecīgo svina hromātu lietojuma. Šāds paziņojums ir spēcīga norāde par labu tam, ka apstrīdētā lēmuma pieņemšanas datumā Komisija pati nav uzskatījusi, ka nosacījuma par alternatīvu nepieejamību pārbaude ir pabeigta.” Sk. arī 86. un 98. punktu.

(28)  Tiesas spriedums lietā T-837/16, 76. punkts; saskaņā ar REACH regulas 62. panta 4. punkta f) apakšpunktu un 60. panta 4. punkta c) apakšpunktu.

(29)  SEAC atzinums, 37. lpp.: “Laikā, kad notika sabiedriskā apspriešana par citiem hroma trioksīda lietojumiem, SEAC uzzināja, ka pastāv alternatīvas pārklāšanas tehnoloģijām, ko varētu izmantot dažu konkrētu detaļu pārklāšanai.”

(30)  SEAC atzinums, 37. lpp.: “Lai gan pieteikuma iesniedzēji norāda, ka dažas alternatīvas ir daudzsološas un pašlaik tās tiek testētas tērauda ražošanas nozarē, viņi šo alternatīvu pētīšanu neturpina; nedz arī viņi piedāvā sīkākus plānus, kā ņemt vērā R&D tendences šajā jomā.”

---

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/73

---

P9_TA(2019)0047

“Thomas Cook Group” bankrota sekas

Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobra rezolūcija par “Thomas Cook” bankrota negatīvo ietekmi uz ES tūrismu (2019/2854(RSP))

(2021/C 202/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 6. panta d) punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 6. panta d) punktu,

| — | ņemot vērā LESD 195. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 195. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 21. oktobra paziņojumu par “Thomas Cook Group” bankrota sekām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 21. oktobra paziņojumu par “Thomas Cook Group” bankrota sekām,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Regulu (EK) Nr. 261/2004, ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 295/91 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Regulu (EK) Nr. 261/2004, ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 295/91 (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 19. oktobra paziņojumu “Noturīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programma” (COM(2007)0621), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 19. oktobra paziņojumu “Noturīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programma” (COM(2007)0621),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 30. jūnija paziņojumu “Eiropa, tūristu apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes” (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 30. jūnija paziņojumu “Eiropa, tūristu apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes” (COM(2010)0352),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīvu 2011/83/ES par patērētāju tiesībām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīvu 2011/83/ES par patērētāju tiesībām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (3), jo īpaši tās 8. pantu par darbības licences derīgumu un 9. pantu par darbības licences apturēšanu un atsaukšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (3), jo īpaši tās 8. pantu par darbības licences derīgumu un 9. pantu par darbības licences apturēšanu un atsaukšanu,

| — | ņemot vērā 2015. gada 29. oktobra rezolūciju par jauniem izaicinājumiem un koncepcijām tūrisma veicināšanai Eiropā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 29. oktobra rezolūciju par jauniem izaicinājumiem un koncepcijām tūrisma veicināšanai Eiropā (4),

| — | ņemot vērā 2012. gada 29. marta rezolūciju par gaisa transporta pasažieru tiesību ievērošanu un piemērošanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 29. marta rezolūciju par gaisa transporta pasažieru tiesību ievērošanu un piemērošanu (5),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūciju par kompensācijām pasažieriem aviosabiedrību bankrota gadījumā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūciju par kompensācijām pasažieriem aviosabiedrību bankrota gadījumā (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 18. marta paziņojumu “Pasažieru aizsardzība aviosabiedrību maksātnespējas gadījumā” (COM(2013)0129), kurā Komisija noteica pasākumus, ar kuriem uzlabo ceļotāju aizsardzību aviosabiedrību maksātnespējas gadījumā, tostarp uzlabo Regulas (EK) Nr. 261/2004 izpildi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 18. marta paziņojumu “Pasažieru aizsardzība aviosabiedrību maksātnespējas gadījumā” (COM(2013)0129), kurā Komisija noteica pasākumus, ar kuriem uzlabo ceļotāju aizsardzību aviosabiedrību maksātnespējas gadījumā, tostarp uzlabo Regulas (EK) Nr. 261/2004 izpildi,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (EGF regula) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (EGF regula) (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 20. februāra paziņojumu “Eiropas stratēģija lielākai izaugsmei un darbvietām piekrastes un jūras tūrisma nozarē” (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 20. februāra paziņojumu “Eiropas stratēģija lielākai izaugsmei un darbvietām piekrastes un jūras tūrisma nozarē” (COM(2014)0086),

| — | ņemot vērā pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī pieņemto nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 261/2004, ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos, un Regulu (EK) Nr. 2027/97 par gaisa pārvadātāju atbildību, veicot pasažieru un viņu bagāžas gaisa pārvadājumus (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī pieņemto nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 261/2004, ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos, un Regulu (EK) Nr. 2027/97 par gaisa pārvadātāju atbildību, veicot pasažieru un viņu bagāžas gaisa pārvadājumus (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Direktīvu (ES) 2015/2302 par kompleksiem ceļojumiem un saistītiem ceļojumu pakalpojumiem, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/83/ES un atceļ Padomes Direktīvu 90/314/EEK (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Direktīvu (ES) 2015/2302 par kompleksiem ceļojumiem un saistītiem ceļojumu pakalpojumiem, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/83/ES un atceļ Padomes Direktīvu 90/314/EEK (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 1. marta paziņojumu “Aviācijas stratēģija Eiropai. Augstu sociālo standartu saglabāšana un veicināšana” (COM(2019)0120), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 1. marta paziņojumu “Aviācijas stratēģija Eiropai. Augstu sociālo standartu saglabāšana un veicināšana” (COM(2019)0120),

| — | ņemot vērā 2018. gada 14. novembra rezolūciju “Daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam: Parlamenta nostāja ar nolūku panākt vienošanos” (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 14. novembra rezolūciju “Daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam: Parlamenta nostāja ar nolūku panākt vienošanos” (10),

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 27. maija secinājumus par tūrisma nozares konkurētspēju, kas ir ilgtspējīgas attīstības, nodarbinātības un sociālās kohēzijas dzinējspēks Eiropas Savienībā nākamajā desmitgadē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 27. maija secinājumus par tūrisma nozares konkurētspēju, kas ir ilgtspējīgas attīstības, nodarbinātības un sociālās kohēzijas dzinējspēks Eiropas Savienībā nākamajā desmitgadē,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā Apvienotās Karalistes uzņēmuma “Thomas Cook”, kas ir otrais lielākais tūrisma operators pasaulē un viens no vissenāk dibinātajiem tūrisma uzņēmumiem, sabrukums būtiski negatīvi ietekmē ekonomiku, ES iekšējo tirgu, nodarbinātību, patērētāju uzticēšanos un personu brīvu pārvietošanos visā ES un ārpus tās; |
| --- | --- |

A.

tā kā Apvienotās Karalistes uzņēmuma “Thomas Cook”, kas ir otrais lielākais tūrisma operators pasaulē un viens no vissenāk dibinātajiem tūrisma uzņēmumiem, sabrukums būtiski negatīvi ietekmē ekonomiku, ES iekšējo tirgu, nodarbinātību, patērētāju uzticēšanos un personu brīvu pārvietošanos visā ES un ārpus tās;

| B. | tā kā “Thomas Cook Group” likvidācija visā pasaulē apdraud 22 000 darbvietas, no kurām 9 000 atrodas Apvienotajā Karalistē, 2 500 — Spānijā un vairāk nekā 1 000 — Grieķijā; tā kā pat tad, ja šo darbvietu liktenis joprojām ir neskaidrs, iespējams, ka tā daudzējādā ziņā ļoti negatīvi ietekmēs ne tikai tūrisma nozari un transporta nozari, bet ES ekonomiku kopumā; |
| --- | --- |

B.

tā kā “Thomas Cook Group” likvidācija visā pasaulē apdraud 22 000 darbvietas, no kurām 9 000 atrodas Apvienotajā Karalistē, 2 500 — Spānijā un vairāk nekā 1 000 — Grieķijā; tā kā pat tad, ja šo darbvietu liktenis joprojām ir neskaidrs, iespējams, ka tā daudzējādā ziņā ļoti negatīvi ietekmēs ne tikai tūrisma nozari un transporta nozari, bet ES ekonomiku kopumā;

| C. | tā kā “Thomas Cook Group” bankrotu ir izraisījuši vairāki faktori, no kuriem viens ir uzņēmuma nespēja mainīt savu uzņēmējdarbības modeli un ieviest jauninājumus, lai spētu konkurēt digitālajā ekonomikā; tā kā “Thomas Cook Group” finansiālais stāvoklis Apvienotās Karalistes iestādēm jau bija labi zināms; |
| --- | --- |

C.

tā kā “Thomas Cook Group” bankrotu ir izraisījuši vairāki faktori, no kuriem viens ir uzņēmuma nespēja mainīt savu uzņēmējdarbības modeli un ieviest jauninājumus, lai spētu konkurēt digitālajā ekonomikā; tā kā “Thomas Cook Group” finansiālais stāvoklis Apvienotās Karalistes iestādēm jau bija labi zināms;

| D. | tā kā uzņēmuma “Thomas Cook”, kurš pārvaldīja viesnīcas, kūrortus un aviosabiedrības 16 valstīs un gadā apkalpoja 19 miljonus cilvēku, darbības izbeigšanas dēļ nācās veikt milzīgu repatriācijas operāciju, lai vairāk nekā 600 000 atpūtnieku no dažādām vietām visā pasaulē nogādātu uz viņu izcelsmes vietām; |
| --- | --- |

D.

tā kā uzņēmuma “Thomas Cook”, kurš pārvaldīja viesnīcas, kūrortus un aviosabiedrības 16 valstīs un gadā apkalpoja 19 miljonus cilvēku, darbības izbeigšanas dēļ nācās veikt milzīgu repatriācijas operāciju, lai vairāk nekā 600 000 atpūtnieku no dažādām vietām visā pasaulē nogādātu uz viņu izcelsmes vietām;

| E. | tā kā tikai šajā gadā vien vairākas aviosabiedrības ir paziņojušas par maksātnespēju, kas nopietni ietekmēja uzņēmumus, tūrismu un patērētājus; tā kā 2019. gada aprīlī Apvienotās Karalistes Civilās aviācijas iestāde “Thomas Cook Group” piešķīra vēl vienu 12 mēnešu darbības licenci; |
| --- | --- |

E.

tā kā tikai šajā gadā vien vairākas aviosabiedrības ir paziņojušas par maksātnespēju, kas nopietni ietekmēja uzņēmumus, tūrismu un patērētājus; tā kā 2019. gada aprīlī Apvienotās Karalistes Civilās aviācijas iestāde “Thomas Cook Group” piešķīra vēl vienu 12 mēnešu darbības licenci;

| F. | tā kā vairākas dalībvalstis ir paziņojušas par mērķtiecīgiem tūrisma nozares atbalsta pasākumiem, ar kuriem mazina “Thomas Cook Group” sabrukuma negatīvās sekas; tā kā vēl nav iedarbināts neviens no ES atbalsta mehānismiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairākas dalībvalstis ir paziņojušas par mērķtiecīgiem tūrisma nozares atbalsta pasākumiem, ar kuriem mazina “Thomas Cook Group” sabrukuma negatīvās sekas; tā kā vēl nav iedarbināts neviens no ES atbalsta mehānismiem;

| G. | tā kā tūrisma nozare veido vismaz 4 % no Eiropas Savienības IKP, nodarbina apmēram 12,3 miljonus darba ņēmēju un nodrošina vismaz 5 % no visām darbvietām (vairāk nekā 27 miljonus darba ņēmēju un gandrīz 12 % no visām darbvietām, ja ņem vērā saikni ar citām nozarēm); tā kā Eiropa ir pasaulē iecienītākais tūrisma galamērķis, kura tirgus daļa 2018. gadā bija 50,8 %; tā kā tūrisms tieši un netieši rada 10,3 % no ES 28 dalībvalstu kopējā IKP (paredzams, ka līdz 2027. gadam tūrisma īpatsvars pieaugs līdz 11,2 % no IKP); |
| --- | --- |

G.

tā kā tūrisma nozare veido vismaz 4 % no Eiropas Savienības IKP, nodarbina apmēram 12,3 miljonus darba ņēmēju un nodrošina vismaz 5 % no visām darbvietām (vairāk nekā 27 miljonus darba ņēmēju un gandrīz 12 % no visām darbvietām, ja ņem vērā saikni ar citām nozarēm); tā kā Eiropa ir pasaulē iecienītākais tūrisma galamērķis, kura tirgus daļa 2018. gadā bija 50,8 %; tā kā tūrisms tieši un netieši rada 10,3 % no ES 28 dalībvalstu kopējā IKP (paredzams, ka līdz 2027. gadam tūrisma īpatsvars pieaugs līdz 11,2 % no IKP);

| H. | tā kā tūrisma nozare aptver ļoti dažādu pakalpojumu un profesiju klāstu, kurā ļoti svarīgs faktors ir mobilitāte, un tā kā nozarē veicamo darbību personiskā rakstura dēļ tai ir vajadzīgs liels strādājošo skaits; tā kā tūrisms ir spēcīgs stimuls daudzām citām ekonomikas nozarēm; tā kā šajā nozarē dominē mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), kā arī pašnodarbinātas personas, kuru darbība rada darbvietas un labklājību reģionos, kas ir ļoti atkarīgi no tūrisma; tā kā tūrisma nozare ir īpaši neaizsargāta gan pret dabas, gan ecilvēku izraisītiem apdraudējumiem, kurus nav iespējams paredzēt; |
| --- | --- |

H.

tā kā tūrisma nozare aptver ļoti dažādu pakalpojumu un profesiju klāstu, kurā ļoti svarīgs faktors ir mobilitāte, un tā kā nozarē veicamo darbību personiskā rakstura dēļ tai ir vajadzīgs liels strādājošo skaits; tā kā tūrisms ir spēcīgs stimuls daudzām citām ekonomikas nozarēm; tā kā šajā nozarē dominē mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), kā arī pašnodarbinātas personas, kuru darbība rada darbvietas un labklājību reģionos, kas ir ļoti atkarīgi no tūrisma; tā kā tūrisma nozare ir īpaši neaizsargāta gan pret dabas, gan ecilvēku izraisītiem apdraudējumiem, kurus nav iespējams paredzēt;

| I. | tā kā kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā ES ir kompetence atbalstīt vai papildināt dalībvalstu darbības tūrisma jomā; tā kā, no otras puses, tūrismam nav īpašas pozīcijas ES budžetā, kā Parlaments to prasīja 2018. gada 14. novembra rezolūcijā par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam, kurā tas prasa ieviest īpašu piešķīrumu ilgtspējīgam tūrismam; |
| --- | --- |

I.

tā kā kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā ES ir kompetence atbalstīt vai papildināt dalībvalstu darbības tūrisma jomā; tā kā, no otras puses, tūrismam nav īpašas pozīcijas ES budžetā, kā Parlaments to prasīja 2018. gada 14. novembra rezolūcijā par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam, kurā tas prasa ieviest īpašu piešķīrumu ilgtspējīgam tūrismam;

| J. | tā kā tūrisma nozarē ir liels pieprasījums pēc labākas koordinācijas ES līmenī un skaidras ES tūrisma politikas ar pienācīgu budžeta atbalstu; |
| --- | --- |

J.

tā kā tūrisma nozarē ir liels pieprasījums pēc labākas koordinācijas ES līmenī un skaidras ES tūrisma politikas ar pienācīgu budžeta atbalstu;

| K. | tā kā tūrisms ir svarīga nozare Eiropas Savienības ekonomikai un nodarbinātībai, un tāpēc nozares svarīgumam un vajadzībām vajadzētu būt atspoguļotām jaunās Komisijas prioritātēs, jo īpaši prioritātē “atbalstīt ekonomiku, kas darbojas cilvēku labā”; |
| --- | --- |

K.

tā kā tūrisms ir svarīga nozare Eiropas Savienības ekonomikai un nodarbinātībai, un tāpēc nozares svarīgumam un vajadzībām vajadzētu būt atspoguļotām jaunās Komisijas prioritātēs, jo īpaši prioritātē “atbalstīt ekonomiku, kas darbojas cilvēku labā”;

| L. | tā kā “Thomas Cook” darbības pārtraukšana izraisīja nopietnus ekonomiskus zaudējumus tūrisma nozarei, nodarbinātībai un vietējām kopienām, kā arī ir bijusi cēlonis gaisa satiksmes savienojumu zudumam dažās ES dalībvalstu teritorijās; tā kā tādēļ būs jāveic attiecīgi pasākumi, lai uzlabotu nozares konkurētspēju un nodrošinātu, ka Eiropa saglabā savu pasaules tūrisma vadošā galamērķa pozīciju, kas ir pilsētu un reģionu izaugsmes un ilgtspējīgas attīstības virzītājspēks; |
| --- | --- |

L.

tā kā “Thomas Cook” darbības pārtraukšana izraisīja nopietnus ekonomiskus zaudējumus tūrisma nozarei, nodarbinātībai un vietējām kopienām, kā arī ir bijusi cēlonis gaisa satiksmes savienojumu zudumam dažās ES dalībvalstu teritorijās; tā kā tādēļ būs jāveic attiecīgi pasākumi, lai uzlabotu nozares konkurētspēju un nodrošinātu, ka Eiropa saglabā savu pasaules tūrisma vadošā galamērķa pozīciju, kas ir pilsētu un reģionu izaugsmes un ilgtspējīgas attīstības virzītājspēks;

| M. | tā kā pasažieriem ir tiesības saņemt plānotos pakalpojumus, jo īpaši tāpēc, ka tie biļetes cenu ir samaksājuši jau pirms pakalpojuma saņemšanas; tā kā ir ļoti svarīgi pasažierus nodrošināt ar saprotamu, precīzu un savlaicīgu informāciju, kas ir pieejama visiem, tā kā daudziem patērētājiem nebija skaidrs, kādas bija viņu tiesības uz kompensāciju un kuru viņu rezervācijas daļu sedza apdrošināšana; |
| --- | --- |

M.

tā kā pasažieriem ir tiesības saņemt plānotos pakalpojumus, jo īpaši tāpēc, ka tie biļetes cenu ir samaksājuši jau pirms pakalpojuma saņemšanas; tā kā ir ļoti svarīgi pasažierus nodrošināt ar saprotamu, precīzu un savlaicīgu informāciju, kas ir pieejama visiem, tā kā daudziem patērētājiem nebija skaidrs, kādas bija viņu tiesības uz kompensāciju un kuru viņu rezervācijas daļu sedza apdrošināšana;

| N. | tā kā savā 2013. gada 15. janvāra rezolūcijā ar ieteikumiem Komisijai par darbinieku informēšanu un uzklausīšanu un pārstrukturēšanas paredzēšanu un pārvaldību (11) Parlaments aicināja Komisiju pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem iesniegt leģislatīvā akta priekšlikumu par darbinieku informēšanu un uzklausīšanu un pārstrukturēšanas paredzēšanu un pārvaldību; |
| --- | --- |

N.

tā kā savā 2013. gada 15. janvāra rezolūcijā ar ieteikumiem Komisijai par darbinieku informēšanu un uzklausīšanu un pārstrukturēšanas paredzēšanu un pārvaldību (11) Parlaments aicināja Komisiju pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem iesniegt leģislatīvā akta priekšlikumu par darbinieku informēšanu un uzklausīšanu un pārstrukturēšanas paredzēšanu un pārvaldību;

| 1. | ir dziļi nobažījies par 600 000 likteņa varā pamestajiem cilvēkiem, no kuriem daudzi savā galamērķa vietā tika atstāti, nesaņemot nevienu piedāvājumu par alternatīvu atpakaļbraucienu, kas, kā izrādījās, radīja milzīgu juridisko nenoteiktību nozarei un ievērojamu patērētāju aizsargātības trūkumu; ir vienlīdz nobažījies par tūkstošiem darba ņēmēju visā Eiropā, kuri ir zaudējuši darbu, par tūkstošiem vietējo piegādātāju un filiāļu, galvenokārt mazo un vidējo uzņēmumu, kuri ir nonākuši nopietnās finansiālās grūtībās “Thomas Cook” bankrota dēļ, un par šī bankrota negatīvo ietekmi uz vietējo ekonomiku un kopienām un Eiropas kā pasaulē populārākā tūrisma galamērķa tēlu un reputāciju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka “Thomas Cook Group” darbojās dažādās jomās, piemēram, nodrošināja izmitināšanu, transportu un izklaides pasākumus, kas interesēja dažādas patērētāju kategorijas un kuros bija iesaistīti dažādi uzņēmumu veidi, kā rezultātā tās sabrukums ir dažādu ES tiesību aktu un valstu tiesību aktu kompetencē; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina krīzes piemeklēto dalībvalstu varas iestādes varas iestādes nodrošināt, ka jau nopelnītās algas pilnībā tiek pilnībā samaksātas tiem uzņēmuma Thomas Cook darbiniekiem, kuri ir atlaisti no darba; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izsaka atzinību dalībvalstīm par steidzamību, kādā tās īstenoja ārkārtas situāciju plānus un veica bankrota skarto ceļotāju reputāciju, un pieņem zināšanai citus pasākumus, kuru nolūks bija ierobežot “Thomas Cook” bankrota ietekmi uz tūrisma nozarē strādājošajiem; aicina Komisiju izvērtēt, kā šī milzīgā glābšanas operācija ir ņemta vērā spēkā esošajos ES tiesību aktos un attiecīgajos dalībvalstu tiesību aktos, un izpētīt, kā tā varētu ātri un efektīvi iesaistīties līdzīgā situācijā nākotnē; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina kompetentās iestādes veikt “Thomas Cook” bankrota iemeslu analīzi, vienlaikus ņemot vērā faktu, ka negatīvās izmaiņas uzņēmuma finansiālajā stāvoklī Apvienotās Karalistes iestādēm jau bija zināmas, lai noteiktu, vai būtu bijis iespējams veikt preventīvus pasākumus nolūkā izvairīties no šā uzņēmuma pēkšņā sabrukuma; uzskata, ka tā varētu palīdzēt prognozēt turpmākās krīzes un izstrādāt politiku, kā novērst riskus šajā nozarē, kas ir tik svarīga Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka valstu uzraudzības iestādēm ir nepieciešams labāk uzraudzīt aviosabiedrību finansiālo stāvokli, lai nepieļautu to, ka Eiropas pasažieri kļūst par šādu neveiksmju upuriem, ņemot vērā, ka kopš 2017. gada sākuma ir bankrotējušas 32 aviosabiedrības; atgādina, ka Regulai (EK) Nr. 1008/2008 pašlaik tiek veikts ietekmes novērtējums, kurā iekļauta iedaļa par aviosabiedrību pienākumu saņemt darbības licenci; aicina Komisiju apsvērt šīs regulas pārskatīšanu, lai iestādes varētu labāk uzraudzīt un kontrolēt aviosabiedrību finansiālo stāvokli un reaģēt gadījumos, kad tas ir kritiski svarīgi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju identificēt un padarīt iespējamu ātru un efektīvu piekļuvi ES finanšu instrumentiem, ar kuriem varētu kompensēt nozarei nodarīto kaitējumu un palīdzēt uzlabot tās konkurētspēju, un garantēt augstu patērētāju aizsardzības līmeni; konstatē, ka krīze, ko izraisīja “Thomas Cook Group” bankrots, nav atsevišķs atgadījums, un nākotnē tā varētu notikt atkal; tādēļ aicina Komisiju izvērtēt iespēju noteikt īpašas darbības un/vai pasākumus, lai novērstu šāda veida situācijas atkārtošanos, lai vēl vairāk uzlabotu patērētāju aizsardzību un pasažieru tiesības; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju iekļaut tūrismu savās stratēģiskajās prioritātēs un pārdēvēt transporta portfeli par “transportu un tūrismu”; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda uz iespējām, ko Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) sniedz darba ņēmējiem, kuri atlaisti lielu strukturālu izmaiņu rezultātā; aicina dalībvalstis, kuras skāris “Thomas Cook” bankrots, pilnībā izmantot EGF sniegtās iespējas, jo īpaši attiecībā uz MVU iesniegtiem kolektīviem pieteikumiem; aicina Komisiju izskatīt šos pieteikumus pēc iespējas drīzāk, ievērojot EGF regulā noteiktos termiņus, un sniegt dalībvalstīm nepieciešamo atbalstu, ja tas tiek prasīts; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka tūrisma pakalpojumu sniegšana uz tūrismu orientētajos reģionos, un jo īpaši viesnīcu pakalpojumi, bija plānoti iepriekš, saņemot daudzas rezervācijas, kas jau bija paredzētas nākamajai tūrisma sezonai, pirms sabruka “Thomas Cook Group”, un tādēļ atzīst, ka dalībvalstīm ir jāsniedz atbalsts, lai novērstu negatīvo ietekmi, kāda šim sabrukumam ir uz daudziem uzņēmumiem; turklāt mudina dalībvalstis un vietējās un reģionālās iestādes izmantot līdzekļus, ko nodrošina Eiropas Sociālais fonds, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds un citi ES, valsts, reģionāla vai vietēja mēroga instrumenti; aicina Komisiju un dalībvalstis regulāri sagatavot īpašus ar tūrisma nozari saistītus konkursus, balstoties uz attiecīgajiem fondiem izvirzītajām prioritātēm; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkārto, cik svarīgi ir izstrādāt ES Ilgtspējīga tūrisma stratēģiju, kurā būtu koordinēti un konkrēti pasākumi, piemēram, krīžu pārvarēšanas mehānisms un mehānismi efektīvas sadarbības veicināšanai tūrisma nozarē; aicina Komisiju nākamajā budžeta projektā iekļaut īpašu budžeta pozīciju tūrisma nozarei, kā Parlaments to pieprasījis attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mudina dalībvalstis un Komisiju apsvērt iespēju —, taču tikai kā galējās nepieciešamības līdzekli — īstenot valsts atbalsta pasākumus, kas varētu mazināt negatīvo ekonomisko ietekmi uz uzņēmumiem, pilsētām, reģioniem un galamērķiem papildus nopietnajām sekām nodarbinātības jomā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai darbiniekiem, kurus ietekmē maksātnespēja, tiktu garantētas viņu nopelnītās darba algas un pensijas tiesības; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt labi funkcionējošu iekšējo tirgu transporta pakalpojumiem, saglabājot augstu patērētāju un darba ņēmēju aizsardzības līmeni un uzlabojot tūrisma nozares uzņēmumu konkurētspēju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka Eiropas tūrisma nozarei ir labāk jāizmanto lieliskās iespējas, ko sniedz digitālās tehnoloģijas un digitālais vienotais tirgus; šajā sakarā aicina Komisiju sniegt nepieciešamo atbalstu, kas palīdzētu ES uzņēmumiem īstenot pāreju uz digitālo ekonomiku un jauniem uzņēmējdarbības modeļiem, izmantojot gan attiecīgās finansēšanas programmas, gan apmācības iespējas, un veicinot uz digitālo uzņēmējdarbību vērstu domāšanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver to, cik nozīmīgs ir noturīgs, visos līmeņos īstenots sociālais dialogs, kura pamatā ir savstarpēja uzticēšanās un kopēja atbildība, jo tas ir viens no labākajiem instrumentiem vienprātīgu risinājumu un kopēju pieeju meklēšanā attiecībā uz pārstrukturēšanas procesa prognozēšanu, novēršanu un vadīšanu; aicina dalībvalstis apspriesties ar sociālajiem partneriem visu attiecīgo pasākumu izstrādē; aicina Komisiju identificēt paraugpraksi, pamatojoties uz valsts, reģionālo un vietējo iestāžu veiktajiem pasākumiem, kā arī uz nozares MVU veiktajiem pasākumiem, ar mērķi izstrādāt kopēju ES stratēģiju tūrisma nozarē; atkārtoti prasa Komisijai pēc apspriešanās ar attiecīgajiem sociālajiem partneriem iesniegt priekšlikumu tiesību aktam par darbinieku tiesībām uz informēšanu un uzklausīšanu un pārstrukturēšanas paredzēšanu un pārvaldību, ievērojot detalizētos ieteikumus, ko Parlaments izklāstīja 2013. gada 15. janvāra rezolūcijā par darbinieku informēšanu un uzklausīšanu un pārstrukturēšanas paredzēšanu un pārvaldību (12); |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju un Padomi izvērtēt un veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai aizstāvētu ES intereses un nepieļautu līdzīgas situācijas nākotnē, un no šīs pieredzes iegūt secinājumus, ko varētu izmantot sarunās par turpmākiem gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju informēt Parlamentu par jebkādu jaunu būtisku informāciju saistībā ar “Thomas Cook” bankrotu; šajā sakarā uzsver, ka ir svarīgi zināt, vai attiecīgās licencēšanas iestādes izvērtēja “Thomas Cook” finansiālo stāvokli, vai tika konstatētas jebkādas finansiālas problēmas un vai būtu bijis iespējams veikt kādus pasākumus, lai izvairītos no tā, ka tūkstošiem pasažieru iestrēgst tālu prom no mājām; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju apsvērt turpmākus pasākumus, kuru nolūks būtu uzturēt augstu darba ņēmēju un patērētāju aizsardzības līmeni neveiksmīgas uzņēmējdarbības gadījumā; aicina Padomi iespējami drīz pieņemt savu nostāju par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 261/2004 par aviopasažieru tiesību ievērošanu un par gaisa pārvadātāju atbildības ierobežojumiem un atbalstīt Parlamenta 2014. gada februārī pieņemto nostāju; pauž nožēlu par to, ka Padome pēdējo piecu gadu laikā nav spējusi panākt vienošanos šajā jautājumā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkārtoti uzsver, ka attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 261/2004 grozīšanu attiecībā uz gaisa transporta pasažieru tiesību un gaisa pārvadātāju atbildības piemērošanu ir jāievieš obligāti mehānismi, lai saglabātu augstu pasažieru aizsardzības līmeni maksātnespējas vai bankrota gadījumā, tostarp aviosabiedrībām izveidojot garantiju fondus vai apdrošināšanas līgumus, kas garantētu palīdzību, atmaksu, kompensāciju un maršruta maiņu; uzsver, ka pasažieriem, kuri rezervējuši atsevišķu pakalpojumu, piemēram, vienu lidojumu, būtu jāsaņem tāda pati aizsardzība kā pasažieriem, kas rezervējuši ceļojumu paketi, jo īpaši tāpēc, ka patērētāji arvien biežāk iegādājas tikai atsevišķa lidojuma biļeti; tādēļ aicina veikt saskaņošanu, lai transporta, izmitināšanas un tūrisma nozarē nodrošinātu visaugstākos patērētāju tiesību standartus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju apsvērt iespēju veicināt paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm attiecībā uz to, kā vislabāk rīkoties uzņēmumu slēgšanas gadījumā, mudinot iepazīties ar juridisko noteikumu piemēriem, lai pēc iespējas organizētu pircēja meklēšanu nolūkā saglabāt uzņēmumus, neraugoties uz sākotnējo īpašnieku lēmumu izbeigt darbību; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  OV L 46, 17.2.2004., 1. lpp.

(2)  OV L 304, 22.11.2011., 64. lpp.

(3)  OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp.

(4)  OV C 355, 20.10.2017., 71. lpp.

(5)  OV C 257 E, 6.9.2013., 1. lpp.

(6)  OV C 285 E, 21.10.2010., 42. lpp.

(7)  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

(8)  OV C 93, 24.3.2017., 336. lpp.

(9)  OV L 326, 11.12.2015., 1. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0449.

(11)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0005.

(12)  OV C 440, 30.12.2015., 23. lpp.

---

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/78 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/78

---

P9_TA(2019)0048

Pašreizējais stāvoklis attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles: publisku pārskatu sniegšana par katru valsti

Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobra rezolūcija par pašreizējo stāvokli saistībā ar priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles (2016/0107(COD)), jeb publisku pārskatu sniegšanu par katru valsti (2019/2882(RSP))

(2021/C 202/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles(COM(2016)0198) (publisku pārskatu sniegšana par katru valsti), ar ko Eiropas Komisija iepazīstināja 2016. gada 12. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles(COM(2016)0198) (publisku pārskatu sniegšana par katru valsti), ar ko Eiropas Komisija iepazīstināja 2016. gada 12. aprīlī,

| — | ņemot vērā 2017. gada 4. jūlijā pieņemtos grozījumus priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 4. jūlijā pieņemtos grozījumus priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles (1),

| — | ņemot vērā 2019. gada 27. marta nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 27. marta nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles (2),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 294. panta 2. un 3. punktu un 50. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0146/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 294. panta 2. un 3. punktu un 50. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0146/2016),

| — | ņemot vērā 2017. gada janvārī sniegto Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada janvārī sniegto Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā 2018. gada 6. februāra jautājumu, uz kuru Padomei jāatbild mutiski (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 6. februāra jautājumu, uz kuru Padomei jāatbild mutiski (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšsēdētājas izpildvietnieka amata kandidātu Valda Dombrovska (4) un Margrethe Vestager (5) uzklausīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšsēdētājas izpildvietnieka amata kandidātu Valda Dombrovska (4) un Margrethe Vestager (5) uzklausīšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK, jeb ceturto Kapitāla prasību direktīvu (KPD IV) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK, jeb ceturto Kapitāla prasību direktīvu (KPD IV) (6),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu,

| A. | tā kā LESD 50. panta 1. punkts ir juridiskais pamats priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles, jeb publisku pārskatu sniegšanu par katru valsti; |
| --- | --- |

A.

tā kā LESD 50. panta 1. punkts ir juridiskais pamats priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles, jeb publisku pārskatu sniegšanu par katru valsti;

| B. | tā kā Parlaments jau 2017. gada 4. jūlijā pieņēma pilnvarojumu referentiem sākt iestāžu trialoga sarunas, pamatojoties uz Ekonomikas un monetārās komitejas un Juridiskās komitejas kopīgu ziņojumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlaments jau 2017. gada 4. jūlijā pieņēma pilnvarojumu referentiem sākt iestāžu trialoga sarunas, pamatojoties uz Ekonomikas un monetārās komitejas un Juridiskās komitejas kopīgu ziņojumu;

| C. | tā kā tehniski gatavs kompromisa teksts Pastāvīgo pārstāvju komitejas (COREPER) līmenī vēl nav pieejams, neraugoties uz 18 Padomes darba grupu un atašeju sanāksmēm iepriekšējo Padomes prezidentūru laikā; tā kā Padome tāpēc vēl nav sākusi trialoga sarunas; |
| --- | --- |

C.

tā kā tehniski gatavs kompromisa teksts Pastāvīgo pārstāvju komitejas (COREPER) līmenī vēl nav pieejams, neraugoties uz 18 Padomes darba grupu un atašeju sanāksmēm iepriekšējo Padomes prezidentūru laikā; tā kā Padome tāpēc vēl nav sākusi trialoga sarunas;

| D. | tā kā Parlaments 2019. gada 27. martā pirms iepriekšējā sasaukuma perioda beigām beidzot pieņēma nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Parlaments 2019. gada 27. martā pirms iepriekšējā sasaukuma perioda beigām beidzot pieņēma nostāju pirmajā lasījumā;

| E. | tā kā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gadā pieņemtās KPD IV 89. pantu dalībvalstīm ir noteikts pienākums pieprasīt, lai kredītiestādes un ieguldījumu brokeru sabiedrības par attiecīgo finanšu gadu konsolidētā veidā un precizējot par katru dalībvalsti un par katru trešo valsti, kurā tās veic uzņēmējdarbību, ik gadu publiskotu informāciju, piemēram, par darbību veidu un ģeogrāfisko norises vietu, apgrozījumu, darba ņēmēju skaitu, peļņu vai zaudējumiem pirms nodokļiem, nodokļiem peļņai vai zaudējumiem, kā arī par saņemtajām publiskajām subsīdijām, |
| --- | --- |

E.

tā kā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gadā pieņemtās KPD IV 89. pantu dalībvalstīm ir noteikts pienākums pieprasīt, lai kredītiestādes un ieguldījumu brokeru sabiedrības par attiecīgo finanšu gadu konsolidētā veidā un precizējot par katru dalībvalsti un par katru trešo valsti, kurā tās veic uzņēmējdarbību, ik gadu publiskotu informāciju, piemēram, par darbību veidu un ģeogrāfisko norises vietu, apgrozījumu, darba ņēmēju skaitu, peļņu vai zaudējumiem pirms nodokļiem, nodokļiem peļņai vai zaudējumiem, kā arī par saņemtajām publiskajām subsīdijām,

| 1. | steidzami aicina dalībvalstis pārvarēt strupceļu Padomē un pabeigt pirmo lasījumu par priekšlikumu publisku pārskatu sniegšanai par katru valsti, un sākt iestāžu sarunas ar Parlamentu, lai pēc iespējas drīz pabeigtu likumdošanas procesu un ievērotu lojālas sadarbības principu, kas paredzēts Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | steidzami aicina prezidentvalsti Somiju atsākt darbu pie priekšlikuma par publisku pārskatu sniegšanu par katru valsti un noteikt šo darbu par prioritāti, pamatojoties uz Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā, lai COREPER varētu izskatīt priekšlikumu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija jaunajā sastāvā ir atkārtoti paudusi pilnīgu atbalstu priekšlikuma par publisku pārskatu sniegšanu par katru valsti ātrai pieņemšanai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0284.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0309.

(3)  O-000015/2018 (B8-0013/2018).

(4)  Uzklausīšanas stenogramma pieejama vietnē https://www.europarl.europa.eu/resources/library/media/20191008RES63730/20191008RES63730.pdf.

(5)  Uzklausīšanas stenogramma pieejama vietnē https://www.europarl.europa.eu/resources/library/media/20191009RES63801/20191009RES63801.pdf.

(6)  OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.

---

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/80 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/80

---

P9_TA(2019)0049

Turcijas militārās operācijas Sīrijas ziemeļaustrumos un to sekas

Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobra rezolūcija par Turcijas militārajām operācijām Sīrijas ziemeļaustrumos un to sekām (2019/2886(RSP))

(2021/C 202/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2019. gada 17. oktobra secinājumus par Turciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2019. gada 17. oktobra secinājumus par Turciju,

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2019. gada 14. oktobra secinājumus par Sīriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2019. gada 14. oktobra secinājumus par Sīriju,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumus un jo īpaši 2019. gada 9. oktobra paziņojumu par nesenajiem notikumiem Sīrijas ziemeļaustrumos un viņas piezīmes pēc ierašanās, kā arī preses konferencē, kas sekoja Ārlietu padomes 2019. gada 14. oktobra sanāksmei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumus un jo īpaši 2019. gada 9. oktobra paziņojumu par nesenajiem notikumiem Sīrijas ziemeļaustrumos un viņas piezīmes pēc ierašanās, kā arī preses konferencē, kas sekoja Ārlietu padomes 2019. gada 14. oktobra sanāksmei,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Sīriju un 2019. gada 14. marta rezolūciju par Eiropas cilvēktiesību pārkāpumu sankciju režīmu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Sīriju un 2019. gada 14. marta rezolūciju par Eiropas cilvēktiesību pārkāpumu sankciju režīmu (1),

| — | ņemot vērā Vācijas, Francijas, Apvienotās Karalistes, Eiropas Parlamenta un Amerikas Savienoto Valstu Pārstāvju palātas 2019. gada 18. oktobra Ārlietu komiteju priekšsēdētāju kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vācijas, Francijas, Apvienotās Karalistes, Eiropas Parlamenta un Amerikas Savienoto Valstu Pārstāvju palātas 2019. gada 18. oktobra Ārlietu komiteju priekšsēdētāju kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā Turcijas un ASV 2019. gada 17. oktobra kopīgo paziņojumu par Sīrijas ziemeļaustrumu daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Turcijas un ASV 2019. gada 17. oktobra kopīgo paziņojumu par Sīrijas ziemeļaustrumu daļu,

| — | ņemot vērā ANO augstās cilvēktiesību komisāres runaspersonas Sīrijas jautājumos Rupert Colville2019. gada 11. un 15. oktobra paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstās cilvēktiesību komisāres runaspersonas Sīrijas jautājumos Rupert Colville2019. gada 11. un 15. oktobra paziņojumus,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2019. gada 14. oktobra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2019. gada 14. oktobra paziņojumu,

| — | ņemot vērā Arābu valstu līgas 2019. gada 12. oktobra paziņojumu par Turcijas militāro operāciju Sīrijas ziemeļaustrumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Arābu valstu līgas 2019. gada 12. oktobra paziņojumu par Turcijas militāro operāciju Sīrijas ziemeļaustrumos,

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. marta Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo paziņojumu par ES stratēģijas attiecībā uz Sīriju elementiem (JOIN(2017)0011) un Padomes 2017. gada 3. aprīļa secinājumus par Sīriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. marta Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo paziņojumu par ES stratēģijas attiecībā uz Sīriju elementiem (JOIN(2017)0011) un Padomes 2017. gada 3. aprīļa secinājumus par Sīriju,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus un visas ANO konvencijas, kurām Turcija un Sīrija ir pievienojušās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus un visas ANO konvencijas, kurām Turcija un Sīrija ir pievienojušās,

| — | ņemot vērā attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas (ANO DP), jo īpaši 2015. gada 18. decembra Rezolūciju Nr. 2254(2015) un 2012. gada Ženēvas paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas (ANO DP), jo īpaši 2015. gada 18. decembra Rezolūciju Nr. 2254(2015) un 2012. gada Ženēvas paziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2016. gada 21. decembra Rezolūciju 71/248 par starptautiska, objektīva un neatkarīga mehānisma izveidi, lai atbalstītu izmeklēšanu un veiktu to personu kriminālvajāšanu, kuras saskaņā ar starptautiskajām tiesībām ir atbildīgas par vissmagākajiem noziegumiem, kas kopš 2011. gada marta izdarīti Sīrijas Arābu Republikā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2016. gada 21. decembra Rezolūciju 71/248 par starptautiska, objektīva un neatkarīga mehānisma izveidi, lai atbalstītu izmeklēšanu un veiktu to personu kriminālvajāšanu, kuras saskaņā ar starptautiskajām tiesībām ir atbildīgas par vissmagākajiem noziegumiem, kas kopš 2011. gada marta izdarīti Sīrijas Arābu Republikā;

| — | ņemot vērā Romas statūtus un Starptautiskās Tiesas dibināšanas dokumentus, kā arī precedentus par starptautisku tribunālu izveidošanu, piemēram, Starptautisko Kara noziegumu tribunāla izveidošanu bijušajai Dienvidslāvijai, Starptautisko Kara noziegumu tribunāla Ruandai un Īpašo tribunāla Libānai izveidošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Romas statūtus un Starptautiskās Tiesas dibināšanas dokumentus, kā arī precedentus par starptautisku tribunālu izveidošanu, piemēram, Starptautisko Kara noziegumu tribunāla izveidošanu bijušajai Dienvidslāvijai, Starptautisko Kara noziegumu tribunāla Ruandai un Īpašo tribunāla Libānai izveidošanu,

| — | ņemot vērā Irānas, Krievijas un Turcijas 2017. gada 6. maijā parakstīto memorandu par eskalācijas novēršanas zonu izveidi Sīrijas Arābu Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Irānas, Krievijas un Turcijas 2017. gada 6. maijā parakstīto memorandu par eskalācijas novēršanas zonu izveidi Sīrijas Arābu Republikā,

| — | ņemot vērā 1949. gada Ženēvas konvenciju un tās papildprotokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1949. gada Ženēvas konvenciju un tās papildprotokolus,

| — | ņemot vērā 1949. gada NATO līgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1949. gada NATO līgumu,

| — | ņemot vērā 1993. gada Konvenciju par ķīmiskajiem ieročiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1993. gada Konvenciju par ķīmiskajiem ieročiem,

| — | ņemot vērā 2015. gada 16. martā pieņemtos Padomes secinājumus par ES reģionālo stratēģiju attiecībā uz Sīriju un Irāku, kā arī par ISIL/Daesh draudiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 16. martā pieņemtos Padomes secinājumus par ES reģionālo stratēģiju attiecībā uz Sīriju un Irāku, kā arī par ISIL/Daesh draudiem,

| — | ņemot vērā 2019. gada 13. marta rezolūciju par Komisijas 2018. gada ziņojumu par Turciju (2), kurā ieteikts, ka Komisija un Eiropas Savienības Padome saskaņā ar sarunu programmu oficiāli pārtrauc pievienošanās sarunas ar Turciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 13. marta rezolūciju par Komisijas 2018. gada ziņojumu par Turciju (2), kurā ieteikts, ka Komisija un Eiropas Savienības Padome saskaņā ar sarunu programmu oficiāli pārtrauc pievienošanās sarunas ar Turciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā pēc prezidenta Donalda Trampa lēmuma izvest ASV bruņotos spēkus no Sīrijas ziemeļaustrumiem Turcija, pārkāpjot starptautiskās tiesības, 2019. gada 9. oktobrī uzsāka militāru iebrukumu (operācija “Peace Spring”) Sīrijas demokrātisko spēku (SDS) kontrolētajās teritorijās; tā kā tā rezultātā gājuši bojā daudzi civiliedzīvotāji un militārpersonas abās robežas pusēs un saskaņā ar ANO informācijas avotiem ir pārvietoti vismaz 300 000 iedzīvotāji, tostarp 70 000 bērni; tā kā ANO DP, neskatoties uz ES vienotību, vēl nav veikusi nekādus pasākumus, lai reaģētu uz krīzi; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēc prezidenta Donalda Trampa lēmuma izvest ASV bruņotos spēkus no Sīrijas ziemeļaustrumiem Turcija, pārkāpjot starptautiskās tiesības, 2019. gada 9. oktobrī uzsāka militāru iebrukumu (operācija “Peace Spring”) Sīrijas demokrātisko spēku (SDS) kontrolētajās teritorijās; tā kā tā rezultātā gājuši bojā daudzi civiliedzīvotāji un militārpersonas abās robežas pusēs un saskaņā ar ANO informācijas avotiem ir pārvietoti vismaz 300 000 iedzīvotāji, tostarp 70 000 bērni; tā kā ANO DP, neskatoties uz ES vienotību, vēl nav veikusi nekādus pasākumus, lai reaģētu uz krīzi;

| B. | tā kā 2019. gada 18. oktobrī ASV un Turcija paziņoja par tūlītēju piecu dienu uguns pārtraukšanu Sīrijas pierobežas reģionā; tā kā šī vienošanās ir pagaidu pasākums, jo Turcija nav piekritusi atsaukt savus bruņotos spēkus no Sīrijas ziemeļaustrumiem; tā kā joprojām nav informācijas par to, kā pamiers tiek ievērots; tā kā 2019. gada 22. oktobrī notika prezidentu Erdogana un Putina tikšanās; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2019. gada 18. oktobrī ASV un Turcija paziņoja par tūlītēju piecu dienu uguns pārtraukšanu Sīrijas pierobežas reģionā; tā kā šī vienošanās ir pagaidu pasākums, jo Turcija nav piekritusi atsaukt savus bruņotos spēkus no Sīrijas ziemeļaustrumiem; tā kā joprojām nav informācijas par to, kā pamiers tiek ievērots; tā kā 2019. gada 22. oktobrī notika prezidentu Erdogana un Putina tikšanās;

| C. | tā kā Padome ir nosodījusi Turcijas operāciju un apņēmusies veikt pirmos pasākumus, kas skartu ieroču pārdošanu Turcijai; tā kā vairākas ES dalībvalstis jau ir oficiāli apturējušas ieroču pārdošanu Turcijai saskaņā ar Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (3); |
| --- | --- |

C.

tā kā Padome ir nosodījusi Turcijas operāciju un apņēmusies veikt pirmos pasākumus, kas skartu ieroču pārdošanu Turcijai; tā kā vairākas ES dalībvalstis jau ir oficiāli apturējušas ieroču pārdošanu Turcijai saskaņā ar Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (3);

| D. | tā kā, ņemot vērā stāvokli Sīrijā, Padome ir ieviesusi virkni ierobežojošu pasākumu, vēršoties pret personām, kuras ir atbildīgas par civiliedzīvotāju apspiešanu Sīrijā, un pret personām un vienībām, kuras ir ar tām saistītas; tā kā ASV ir noteikusi sankcijas Turcijas ministrijām un augstākajām valdības amatpersonām, reaģējot uz šīs valsts militāro ofensīvu Sīrijas ziemeļaustrumos; |
| --- | --- |

D.

tā kā, ņemot vērā stāvokli Sīrijā, Padome ir ieviesusi virkni ierobežojošu pasākumu, vēršoties pret personām, kuras ir atbildīgas par civiliedzīvotāju apspiešanu Sīrijā, un pret personām un vienībām, kuras ir ar tām saistītas; tā kā ASV ir noteikusi sankcijas Turcijas ministrijām un augstākajām valdības amatpersonām, reaģējot uz šīs valsts militāro ofensīvu Sīrijas ziemeļaustrumos;

| E. | tā kā šai vienpusējai Turcijas militārajai operācijai nav juridiska pamata, tā tikai pastiprina astoņus gadus ilgušo konfliktu Sīrijā; tā kā operācijas sekas nopietni apdraud globālās koalīcijas pret ISIS centienus, kuros SDS pašlaik vēl arvien ir būtiska loma, joprojām aktīvi cīnoties pret ISIS kaujiniekiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā šai vienpusējai Turcijas militārajai operācijai nav juridiska pamata, tā tikai pastiprina astoņus gadus ilgušo konfliktu Sīrijā; tā kā operācijas sekas nopietni apdraud globālās koalīcijas pret ISIS centienus, kuros SDS pašlaik vēl arvien ir būtiska loma, joprojām aktīvi cīnoties pret ISIS kaujiniekiem;

| F. | tā kā ES oficiālā nostāja ir turpināt apņēmīgi atbalstīt Sīrijas valsts vienotību, suverenitāti un teritoriālo integritāti; tā kā šos mērķus var garantēt vienīgi īstena politiska pāreja saskaņā ar ANO DP Rezolūciju Nr. 2254 un 2012. gada Ženēvas paziņojumu, par ko Sīrijas puses sarunu ceļā vienojās ANO vadītajā Ženēvas procesā; tā kā Sīrijas Arābu Republikas valdība un Sīrijas sarunu komisija ANO vadītajā procesā panāca vienošanos par uzticamas, līdzsvarotas un iekļaujošas Konstitucionālās komitejas izveidi, kurai būtu jāsekmē politiska risinājuma rašana Sīrijas karam un kuras sanāksme tagad varētu nenotikt Turcijas vienpusējas militāras darbības dēļ; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES oficiālā nostāja ir turpināt apņēmīgi atbalstīt Sīrijas valsts vienotību, suverenitāti un teritoriālo integritāti; tā kā šos mērķus var garantēt vienīgi īstena politiska pāreja saskaņā ar ANO DP Rezolūciju Nr. 2254 un 2012. gada Ženēvas paziņojumu, par ko Sīrijas puses sarunu ceļā vienojās ANO vadītajā Ženēvas procesā; tā kā Sīrijas Arābu Republikas valdība un Sīrijas sarunu komisija ANO vadītajā procesā panāca vienošanos par uzticamas, līdzsvarotas un iekļaujošas Konstitucionālās komitejas izveidi, kurai būtu jāsekmē politiska risinājuma rašana Sīrijas karam un kuras sanāksme tagad varētu nenotikt Turcijas vienpusējas militāras darbības dēļ;

| G. | tā kā ir saņemti īpaši ziņojumi par civiliedzīvotāju nogalināšanu, iebiedēšanu, nežēlīgu izturēšanos pret viņiem, nolaupīšanu, aplaupīšanu un civiliedzīvotāju māju sagrābšanu, ko pastrādājušas Turcijas atbalstītas bruņotas grupas, šādām grupām apsūdzot civiliedzīvotājus piederībā konkrētām kurdu grupām un saskaņā ar saņemto informāciju šā iemesla dēļ piespiedu kārtā aizvedot no mājām vai aizturot viņus kontrolpunktos; tā kā saskaņā ar ANO datiem ir saņemta informācija par sodīšanu ar nāvi bez tiesas sprieduma, ko veikuši kaujinieki, kas pieder Ahrar al-Sharqiya bruņotai grupai, kas ir saistīta ar Turciju; tā kā ir saņemta informācija par labi pazīstamās kurdu politiķes Hevrin Khalaf spīdzināšanu un nogalināšanu, ko izdarījuši Ahrar al-Sharqiya kaujinieki; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir saņemti īpaši ziņojumi par civiliedzīvotāju nogalināšanu, iebiedēšanu, nežēlīgu izturēšanos pret viņiem, nolaupīšanu, aplaupīšanu un civiliedzīvotāju māju sagrābšanu, ko pastrādājušas Turcijas atbalstītas bruņotas grupas, šādām grupām apsūdzot civiliedzīvotājus piederībā konkrētām kurdu grupām un saskaņā ar saņemto informāciju šā iemesla dēļ piespiedu kārtā aizvedot no mājām vai aizturot viņus kontrolpunktos; tā kā saskaņā ar ANO datiem ir saņemta informācija par sodīšanu ar nāvi bez tiesas sprieduma, ko veikuši kaujinieki, kas pieder Ahrar al-Sharqiya bruņotai grupai, kas ir saistīta ar Turciju; tā kā ir saņemta informācija par labi pazīstamās kurdu politiķes Hevrin Khalaf spīdzināšanu un nogalināšanu, ko izdarījuši Ahrar al-Sharqiya kaujinieki;

| H. | tā kā pēc ASV karaspēka izvešanas 2019. gada 14. oktobrīBashar al-Assad karaspēks pirmo reizi septiņus gadus pēc tam, kad kurdu spēki piekrita ar Krievijas starpniecību panāktajam nolīgumam, pirmo reizi ieradās Sīrijas ziemeļaustrumu pilsētās, lai mēģinātu apturēt Turcijas uzbrukumu; tā kā precīza informācija par vienošanos starp Damasku un kurdiem joprojām ir neskaidra; tā kā saskaņā ar pagaidām vēl neapstiprinātu informāciju Krievijas karaspēki patrulē starp Turcijas un Sīrijas armijas pozīcijām frontes līnijās, lai atturētu tās no savstarpējas konfrontācijas; |
| --- | --- |

H.

tā kā pēc ASV karaspēka izvešanas 2019. gada 14. oktobrīBashar al-Assad karaspēks pirmo reizi septiņus gadus pēc tam, kad kurdu spēki piekrita ar Krievijas starpniecību panāktajam nolīgumam, pirmo reizi ieradās Sīrijas ziemeļaustrumu pilsētās, lai mēģinātu apturēt Turcijas uzbrukumu; tā kā precīza informācija par vienošanos starp Damasku un kurdiem joprojām ir neskaidra; tā kā saskaņā ar pagaidām vēl neapstiprinātu informāciju Krievijas karaspēki patrulē starp Turcijas un Sīrijas armijas pozīcijām frontes līnijās, lai atturētu tās no savstarpējas konfrontācijas;

| I. | tā kā Turcijas atbalstītie spēki, iespējams, ir izmantojuši baltā fosfora munīciju; tā kā fotogrāfijās un videoierakstos, kas uzņemti Tal Tamr un al-Hasakah slimnīcās, ir redzami bērni ar smagiem ķīmiskiem apdegumiem; tā kā Turcija ir noraidījusi šīs apsūdzības; tā kā Sīrijas demokrātiskie spēki ir aicinājuši starptautiskās organizācijas nosūtīt ekspertus šā jautājuma izmeklēšanai; tā kā ANO ķīmisko ieroču inspektori ir paziņojuši, ka ir sākuši vākt informāciju saistībā ar šīm apsūdzībām; |
| --- | --- |

I.

tā kā Turcijas atbalstītie spēki, iespējams, ir izmantojuši baltā fosfora munīciju; tā kā fotogrāfijās un videoierakstos, kas uzņemti Tal Tamr un al-Hasakah slimnīcās, ir redzami bērni ar smagiem ķīmiskiem apdegumiem; tā kā Turcija ir noraidījusi šīs apsūdzības; tā kā Sīrijas demokrātiskie spēki ir aicinājuši starptautiskās organizācijas nosūtīt ekspertus šā jautājuma izmeklēšanai; tā kā ANO ķīmisko ieroču inspektori ir paziņojuši, ka ir sākuši vākt informāciju saistībā ar šīm apsūdzībām;

| J. | tā kā Sīrijas konflikta laikā Asada režīma un tā sabiedroto, ISIS/Daesh un citu teroristu grupējumi ir izdarījuši pārkāpumus, tostarp uzbrukumus, izmantojot ķīmiskos ieročus, veikuši uzbrukumus civiliedzīvotājiem, izpildījuši nāves sodus bez tiesas sprieduma, spīdzinājuši un nežēlīgi izturējušies, gādājuši par piespiedu pazušanu, masveida un patvaļīgu apcietināšanu, kolektīvu sodīšanu, uzbrukuši medicīnas personālam un lieguši piekļuvi pārtikai, ūdenim un medicīniskajai palīdzībai; tā kā šie noziegumi ir pielīdzināmi kara noziegumiem, noziegumiem pret cilvēci un genocīdam un līdz šim ir palikuši nesodīti; |
| --- | --- |

J.

tā kā Sīrijas konflikta laikā Asada režīma un tā sabiedroto, ISIS/Daesh un citu teroristu grupējumi ir izdarījuši pārkāpumus, tostarp uzbrukumus, izmantojot ķīmiskos ieročus, veikuši uzbrukumus civiliedzīvotājiem, izpildījuši nāves sodus bez tiesas sprieduma, spīdzinājuši un nežēlīgi izturējušies, gādājuši par piespiedu pazušanu, masveida un patvaļīgu apcietināšanu, kolektīvu sodīšanu, uzbrukuši medicīnas personālam un lieguši piekļuvi pārtikai, ūdenim un medicīniskajai palīdzībai; tā kā šie noziegumi ir pielīdzināmi kara noziegumiem, noziegumiem pret cilvēci un genocīdam un līdz šim ir palikuši nesodīti;

| K. | tā kā tiek ziņots, ka Turcijas ofensīvas laikā no Sīrijas Demokrātisko spēku gūsta ir izbēguši simtiem par Daesh locekļiem uzskatītiem kaujiniekiem kopā ar ģimenēm, kuru vidū ir arī ES pilsoņi; tā kā viņi ir jāattur no atgriešanās pie cīņas un terora izplatīšanas, kas ir uzskatāms par prioritāti reģiona un ES drošībai; tā kā Sīrijas Demokrātiskie spēki norāda, ka to gūstā atrodas apmēram 10 000“Islāma valsts” kaujinieku; tā kā lielākā daļa tūkstošiem Eiropas bērnu, kas dzimuši Islāma valsts cīnītājiem, pašlaik atrodas trīs dažādās nometnēs Sīrijas ziemeļaustrumos — Al Hol Camp, Roj Camp un Ein Isssa, kuras smagi skar Turcijas ofensīva; |
| --- | --- |

K.

tā kā tiek ziņots, ka Turcijas ofensīvas laikā no Sīrijas Demokrātisko spēku gūsta ir izbēguši simtiem par Daesh locekļiem uzskatītiem kaujiniekiem kopā ar ģimenēm, kuru vidū ir arī ES pilsoņi; tā kā viņi ir jāattur no atgriešanās pie cīņas un terora izplatīšanas, kas ir uzskatāms par prioritāti reģiona un ES drošībai; tā kā Sīrijas Demokrātiskie spēki norāda, ka to gūstā atrodas apmēram 10 000“Islāma valsts” kaujinieku; tā kā lielākā daļa tūkstošiem Eiropas bērnu, kas dzimuši Islāma valsts cīnītājiem, pašlaik atrodas trīs dažādās nometnēs Sīrijas ziemeļaustrumos — Al Hol Camp, Roj Camp un Ein Isssa, kuras smagi skar Turcijas ofensīva;

| L. | tā kā drošo zonu izveide Sīrijā rada nopietnas bažas gan par konflikta dēļ pārvietoto cilvēku drošību, gan arī to cilvēku drošību, kuri varētu tikt pārcelti no Turcijas; tā kā iedzīvotāju piespiedu pārvietošana, tostarp ar mērķi panākt demogrāfiskās pārmaiņas, ir nepārprotams starptautisko humanitāro tiesību pārkāpums, ir noziegums pret cilvēci un var radīt demogrāfiskas un etniskas pārmaiņas; tā kā militāro konfliktu kontekstā drošās zonas bieži kļūst par “kara zonām” civiliedzīvotājiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā drošo zonu izveide Sīrijā rada nopietnas bažas gan par konflikta dēļ pārvietoto cilvēku drošību, gan arī to cilvēku drošību, kuri varētu tikt pārcelti no Turcijas; tā kā iedzīvotāju piespiedu pārvietošana, tostarp ar mērķi panākt demogrāfiskās pārmaiņas, ir nepārprotams starptautisko humanitāro tiesību pārkāpums, ir noziegums pret cilvēci un var radīt demogrāfiskas un etniskas pārmaiņas; tā kā militāro konfliktu kontekstā drošās zonas bieži kļūst par “kara zonām” civiliedzīvotājiem;

| M. | tā kā eksistē ticami ziņojumi par to, ka Turcijas iestādes dažādās provincēs kopš 2019. gada jūlija patvaļīgi aiztur sīriešus un piespiedu kārtā atgriež viņus Sīrijas ziemeļu daļā, tādējādi pārkāpjot Turcijas starptautisko pienākumu neatgriezt cilvēkus vietās, kur viņi varētu saskarties ar reālu vajāšanas, spīdzināšanas vai cita veida nežēlīgas izturēšanās risku vai draudiem dzīvībai; |
| --- | --- |

M.

tā kā eksistē ticami ziņojumi par to, ka Turcijas iestādes dažādās provincēs kopš 2019. gada jūlija patvaļīgi aiztur sīriešus un piespiedu kārtā atgriež viņus Sīrijas ziemeļu daļā, tādējādi pārkāpjot Turcijas starptautisko pienākumu neatgriezt cilvēkus vietās, kur viņi varētu saskarties ar reālu vajāšanas, spīdzināšanas vai cita veida nežēlīgas izturēšanās risku vai draudiem dzīvībai;

| N. | tā kā kopš militārās iejaukšanās sākuma Turcijas iestādes izmantojot Turcijas pretterorisma tiesību aktus, vēršas pret ikvienu, kas kritizē militāro operāciju; tā kā Turcijas iestādes ir sākušas izmeklēšanu pret vairāk nekā 500 sociālo plašsaziņas līdzekļu kontiem, apsūdzot šos plašsaziņas līdzekļus “terorisma propagandas” izplatīšanā; tā kā saskaņā ar Turcijas iekšlietu ministra sniegto informāciju 121 cilvēki jau ir aizturēti saistībā ar viņu ieņemamajiem amatiem sociālajos plašsaziņas līdzekļos, kuri apšauba šīs operācijas nepieciešamību; tā kā kopš šīs operācijas uzsākšanas ir arestēti vairāk nekā 150 Tautas demokrātiskās partijas locekļi; |
| --- | --- |

N.

tā kā kopš militārās iejaukšanās sākuma Turcijas iestādes izmantojot Turcijas pretterorisma tiesību aktus, vēršas pret ikvienu, kas kritizē militāro operāciju; tā kā Turcijas iestādes ir sākušas izmeklēšanu pret vairāk nekā 500 sociālo plašsaziņas līdzekļu kontiem, apsūdzot šos plašsaziņas līdzekļus “terorisma propagandas” izplatīšanā; tā kā saskaņā ar Turcijas iekšlietu ministra sniegto informāciju 121 cilvēki jau ir aizturēti saistībā ar viņu ieņemamajiem amatiem sociālajos plašsaziņas līdzekļos, kuri apšauba šīs operācijas nepieciešamību; tā kā kopš šīs operācijas uzsākšanas ir arestēti vairāk nekā 150 Tautas demokrātiskās partijas locekļi;

| O. | tā kā lielākā daļa starptautisko palīdzības organizāciju ir bijušas spiestas pārtraukt savu darbību un evakuēt starptautisko personālu drošības apsvērumu dēļ; tā kā radot šķēršļus drošai, netraucētai un ilgtspējīgai humānās palīdzības sniegšanai, evakuācijai un medicīniskai aprūpei, arī tiek pārkāptas starptautiskās humanitārās tiesības un vairākas ANO DP rezolūcijas; tā kā ANO un tās partneri turpina sniegt humāno palīdzību desmitiem tūkstošu vardarbības dēļ pārvietoto cilvēku; |
| --- | --- |

O.

tā kā lielākā daļa starptautisko palīdzības organizāciju ir bijušas spiestas pārtraukt savu darbību un evakuēt starptautisko personālu drošības apsvērumu dēļ; tā kā radot šķēršļus drošai, netraucētai un ilgtspējīgai humānās palīdzības sniegšanai, evakuācijai un medicīniskai aprūpei, arī tiek pārkāptas starptautiskās humanitārās tiesības un vairākas ANO DP rezolūcijas; tā kā ANO un tās partneri turpina sniegt humāno palīdzību desmitiem tūkstošu vardarbības dēļ pārvietoto cilvēku;

| P. | tā kā starptautiskās kopienas un atsevišķu valstu pienākums ir saukt pie atbildības tos, kuri atbildīgi par starptautisko cilvēktiesību un humanitāro tiesību pārkāpumiem, kas izdarīti Sīrijas konflikta laikā, tostarp piemērojot universālas jurisdikcijas principu un valsts tiesību aktus; tā kā to var izdarīt vai nu esošajās valsts un starptautiskajās tiesās un tribunālos vai pirms tiek izveidotas ad hoc starptautiskas krimināltiesas; |
| --- | --- |

P.

tā kā starptautiskās kopienas un atsevišķu valstu pienākums ir saukt pie atbildības tos, kuri atbildīgi par starptautisko cilvēktiesību un humanitāro tiesību pārkāpumiem, kas izdarīti Sīrijas konflikta laikā, tostarp piemērojot universālas jurisdikcijas principu un valsts tiesību aktus; tā kā to var izdarīt vai nu esošajās valsts un starptautiskajās tiesās un tribunālos vai pirms tiek izveidotas ad hoc starptautiskas krimināltiesas;

| Q. | tā kā 1995. gadā stājās spēkā Turcijas un ES muitas savienība, kas kopš tā laika nav mainījusies; tā kā muitas savienības ieviešanas rezultātā divpusējās tirdzniecības apjoms ir palielinājies vairāk nekā četrkārtīgi; tā kā 2018. gadā Turcija joprojām bija ES piektā lielākā tirdzniecības partnere, savukārt ES pārliecinoši ir Turcijas svarīgākā tirdzniecības partnere un tās galvenais ārvalstu tiešo ieguldījumu avots; tā kā 2018. gadā ES, ņemot vērā politisko notikumu satraucošo attīstību Turcijā, apturēja muitas savienības modernizēšanas iniciatīvu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 1995. gadā stājās spēkā Turcijas un ES muitas savienība, kas kopš tā laika nav mainījusies; tā kā muitas savienības ieviešanas rezultātā divpusējās tirdzniecības apjoms ir palielinājies vairāk nekā četrkārtīgi; tā kā 2018. gadā Turcija joprojām bija ES piektā lielākā tirdzniecības partnere, savukārt ES pārliecinoši ir Turcijas svarīgākā tirdzniecības partnere un tās galvenais ārvalstu tiešo ieguldījumu avots; tā kā 2018. gadā ES, ņemot vērā politisko notikumu satraucošo attīstību Turcijā, apturēja muitas savienības modernizēšanas iniciatīvu;

| R. | tā kā Turcija joprojām ir ļoti svarīga ES partnere, NATO dalībvalsts un nozīmīgs rīcībspēks Sīrijas krīzē un reģionā; tā kā NATO līguma 1. pantā ir noteikts, ka līguma puses apņemas ar mierīgiem paņēmieniem atrisināt jebkuru starptautisku konfliktu, kurā tās varētu būt iesaistītas, ar savu rīcību neapdraudot starptautisko mieru, drošību un taisnīgumu, un starptautiskajās attiecībās atturēties no jebkāda veida draudiem vai spēka lietošanas, kas ir pretrunā Apvienoto Nāciju Organizācijas mērķiem, |
| --- | --- |

R.

tā kā Turcija joprojām ir ļoti svarīga ES partnere, NATO dalībvalsts un nozīmīgs rīcībspēks Sīrijas krīzē un reģionā; tā kā NATO līguma 1. pantā ir noteikts, ka līguma puses apņemas ar mierīgiem paņēmieniem atrisināt jebkuru starptautisku konfliktu, kurā tās varētu būt iesaistītas, ar savu rīcību neapdraudot starptautisko mieru, drošību un taisnīgumu, un starptautiskajās attiecībās atturēties no jebkāda veida draudiem vai spēka lietošanas, kas ir pretrunā Apvienoto Nāciju Organizācijas mērķiem,

| 1. | stingri nosoda Turcijas vienpusējo militāro darbību Sīrijas ziemeļaustrumos, kas ir smags starptautisko tiesību pārkāpums, apdraud visa reģiona stabilitāti un drošību, pakļauj vēl lielākām ciešanām iedzīvotājus, kurus jau smagi skāris kara posts, pakļauj civiliedzīvotājus masveida pārvietošanai un varētu veicināt Daesh atjaunošanos, kas apdraud iedzīvotāju drošību Sīrijā, Turcijā, plašākā apkaimē un ES, kā arī visā pasaulē, un nopietni kavē piekļuvi humānajai palīdzībai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mudina Turciju nekavējoties un pilnībā izbeigt militāro operāciju Sīrijas ziemeļaustrumos un izvest no Sīrijas teritorijas visus savus spēkus; uzsver, ka militārā operācija neatrisinās šīs valsts drošības problēmas, kas ir operācijas pamatā; prasa pilnībā ievērot humanitārās tiesības, tostarp respektēt civiliedzīvotāju aizsardzību, un nodrošināt netraucētu piekļuvi vietējām un starptautiskajām humānās palīdzības organizācijām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž solidaritāti ar kurdu tautu un visiem pārējiem reģiona iedzīvotājiem; uzsver Sīrijas Demokrātisko spēku un jo īpaši sieviešu nozīmīgo ieguldījumu, kā sabiedrotajiem cīnoties pret Daesh, un atkārtoti apliecināto brīvības un pilsonisko tiesību nozīmi kurdu vairākuma apdzīvotā Sīrijas reģiona sociālās, politiskās un kultūras dzīves attīstībā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina PV/AP pārstāvēt ES nostāju Turcijas iestādēs un likt pamatus stingrai un visaptverošai ES reakcijai uz šo krīzi; mudina viņu sākt dialogu ar Turcijas iestādēm, lai nodrošinātu ātru krīzes situācijas mazināšanu un rastu ilgtspējīgu krīzes risinājumu; uzsver, ka ES būtu jāapsver visas pieejamās iespējas darbā ar tās starptautiskajiem partneriem ANO ietvaros; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pieņem zināšanai ASV un Turcijas 2019. gada 17. oktobra vienošanos par pagaidu pamieru; tomēr pauž bažas par to, ka vienošanās noteikumi leģitimizē Turcijas okupāciju “drošajās zonās” Sīrijas ziemeļaustrumos; turklāt pauž dziļas bažas par to, ka šī vienošanās paredz ne vien vietējo iedzīvotāju grupu — kurdu, jezīdu un asīriešu, turkmēņu, armēņu, arābu un citu minoritāšu pārstāvju — pārvietošanu, bet arī viņu pārcelšanu uz teritorijām, kurās vairākums iedzīvotāju ir arābi, tādējādi radot jaunu spriedzi un draudus civiliedzīvotāju drošībai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzstāj, ka Sīrijas konfliktam būtu jāvar rast globālu politisku risinājumu, kura pamatā būtu Sīrijas valsts vienotības, suverenitātes un teritoriālās integritātes atzīšana, pilnībā ievērojot visu Sīrijas sabiedrības etnisko un reliģisko grupu tiesības saskaņā ar ANO DP Rezolūciju Nr. 2254 un 2012. gada Ženēvas paziņojumu, par kuru Sīrijas puses vienojās ANO vadītajā Ženēvas procesā un kurš veido pamatu patiesai politiskai pārejai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | šajā sakarībā atzinīgi vērtē Konstitucionālās komitejas darbības sākšanu un ANO ģenerālsekretāra īpašā sūtņa Sīrijā Geir O. Pedersen centienus, jo tam būtu jānodrošina uzticams, līdzsvarots un iekļaujošs pamats bez ārējas iejaukšanās īstenotam politiskajam procesam starp Sīrijas pusēm; aicina šajā procesā pilnībā iesaistīt visus attiecīgos dalībniekus no Sīrijas ziemeļaustrumiem; atgādina, ka militārs konflikta risinājums nevar būt ilgtspējīgs, un aicina visas puses pilnībā ievērot ANO DP rezolūcijas, kurās ir pieprasīts nekavējoties pārtraukt karadarbību, izbeigt aplenkumus, ļaut visā valstī netraucēti un bez šķēršļiem piegādāt humāno palīdzību un visām pusēm nodrošināt humānās palīdzības sniedzēju aizsardzību; aicina dalībvalstis vēlreiz lūgt ANO DP pieņemt rezolūciju, kas ļaus Padomei mērķtiecīgi rīkoties, lai galu galā sasniegtu ANO pārvaldītu drošības zonu Sīrijas ziemeļos par labu tur dzīvojošajiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina par to konsekvenču smagumu, ko turpmāka eskalācija un destabilizācija reģionā rada gan pašam reģionam, gan ES, palielinot drošības riskus, humanitārās krīzes un migrācijas plūsmas; aicina Komisiju sagatavot ES visos tās aspektos, lai vislabāk reaģētu uz jebkuru iespējamo situāciju, un informēt Eiropas Parlamentu par jebkādām sekām, kuras rada turpmāka eskalācija un destabilizācija reģionā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nožēlu par to, ka Ārlietu padome 2019. gada 14. oktobrī nespēja vienoties par ES mēroga ieroču embargo attiecībā uz Turciju; tomēr atzinīgi vērtē vairāku ES dalībvalstu lēmumu apturēt ieroču eksporta licencēšanu uz Turciju, taču mudina tās nodrošināt, ka šo apturēšanu piemēro arī nosūtīšanai, kas jau ir licencētas, un vēl nepiegādātiem sūtījumiem; jo īpaši atkārto, ka visām dalībvalstīm ir stingri jāpiemēro noteikumi, kas paredzēti Padomes Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP par ieroču eksportu, tostarp stingri piemērojot ceturto kritēriju par reģionālo stabilitāti; kategoriski aicina PV/AP, kamēr tiek turpināta Turcijas militārā operācija un klātbūtne Sīrijā, sākt iniciatīvu, kuras mērķis ir noteikt visaptverošu ES mēroga ieroču embargo Turcijai, tostarp divējāda lietojuma tehnoloģijas precēm, ņemot vērā nopietnos starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Padomi ieviest virkni mērķtiecīgu sankciju un vīzu aizliegumus Turcijas amatpersonām, kuras ir atbildīgas par cilvēktiesību pārkāpumiem tās pašreizējās militārās iejaukšanās laikā, kā arī līdzīgu priekšlikumu attiecībā uz Turcijas amatpersonām, kas ir atbildīgas par cilvēktiesību apspiešanu valsts iekšienē; mudina visas dalībvalstis nodrošināt, ka pilnībā tiek ievērots Padomes Lēmums 2013/255/KĀDP (4) par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju, jo īpaši iesaldējot šajā lēmumā uzskaitīto personu aktīvus, un paredzot to personu ieceļošanas ierobežojumus, kas gūst labumu no Sīrijas režīma vai atbalsta to; |
| --- | --- |

10.

| 11. | stingri noraida Turcijas plānus izveidot Sīrijas ziemeļaustrumu pierobežā tā dēvēto drošo zonu; uzsver, ka Sīrijas bēgļu vai iekšzemē pārvietotu personu pārcelšana uz šo teritoriju būtu smags starptautisko konvencionālo bēgļu tiesību, starptautisko humanitāro tiesību un neizraidīšanas principa pārkāpums; atgādina, ka bēgļu atgriešanai jebkurā gadījumā ir jābūt drošai, brīvprātīgai un cieņpilnai un ka pašreizējie apstākļi ir tādi, ka šāda pārvietošana kategoriski nav pieļaujama; uzstāj, ka šādām teritorijām nevar sniegt ES stabilizācijas un attīstības palīdzību; uzsver, ka etniskajām un reliģiskajām grupām Sīrijā ir tiesības arī turpmāk dzīvot vai atgriezties savā vēsturiskajā un tradicionālajā zemē cieņpilnos un drošos apstākļos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Padomi apsvērt iespēju pieņemt atbilstīgus un mērķtiecīgus ekonomiskus pasākumus pret Turciju, kas nedrīkst ietekmēt pilsonisko sabiedrību vai cilvēkus, kurus jau smagi skārusi valsts ekonomikas krīze, Sīrijas bēgļu stāvokli, vai Turcijas studentu pastāvīgu dalību Eiropas apmaiņas programmās, piemēram, Erasmus +; aicina Padomi apsvērt iespēju, lai novērstu situācijas turpmāku saasināšanos ziemeļaustrumu Sīrijā, apturēt tirdzniecības preferences saskaņā ar nolīgumu par lauksaimniecības produktiem un — kā galējo līdzekli — apturēt ES un Turcijas muitas savienības darbību; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka iepriekšējos gados Parlaments ir aktīvi samazinājis Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) II finansējumu, ņemot vērā apsvērumus par cilvēktiesību neievērošanu; secina, ka nesenie Turcijas iestāžu veiktie pasākumi ir pretrunā Eiropas vērtībām; aicina Komisiju nodrošināt, ka ES līdzekļi netiek izmantoti, lai finansētu notiekošo militāro darbību vai veicinātu Sīrijas bēgļu piespiedu atgriešanos tā dēvētajā “drošajā zonā”; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž ārkārtīgi dziļas bažas par apgalvojumiem, ka Turcijas bruņotie spēki un/vai to sabiedrotie izmanto starptautiskajās tiesībās aizliegtu vielu — balto fosforu — pret civiliedzīvotājiem; pilnībā atbalsta Ķīmisko ieroču aizlieguma organizācijas (OPCW) darbu, tai uzsākot izmeklēšanu par iespējamo baltā fosfora izmantošanu; prasa saukt vainīgās personas pie atbildības; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Turciju nodrošināt saukšanu pie atbildības par zvērībām, ko veikusi zemessardze tās uzdevumā, tostarp par Hevrin Khalaf slepkavību un citām masveida nogalināšanām; mudina ES un tās dalībvalstis atbalstīt visu pārkāpumu dokumentēšanu Sīrijas ziemeļaustrumos un uzstāt, ka tie ir rūpīgi un objektīvi jāizmeklē un vainīgie jāsauc pie atbildības; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž nopietnas bažas par ziņojumiem, ka simtiem ISIS ieslodzīto, tostarp daudzi ārvalstu kaujinieki, bēg no nometnēm Sīrijas ziemeļos, ņemot vērā Turcijas ofensīvu, kas palielina ISIS atdzimšanas risku; aicina ES dalībvalstis sagatavot ārkārtas rīcības plānus saistībā ar draudiem drošībai, kurus var radīt ISIS ārvalstu kaujinieku iespējamā atgriešanās, un īstenot starptautiskajiem standartiem atbilstošu kriminālvajāšanu par šādu personu pastrādātajām zvērībām; aicina valstu izlūkošanas aģentūras un drošības dienestus pastiprināt modrību attiecībā uz iespējamo ārvalstu kaujinieku un viņu ģimeņu atgriešanos; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pauž bažas par to Eiropas bērnu dramatisko stāvokli un likteni, kuri ir dzimuši Islāma valsts kaujiniekiem Sīrijas ziemeļu daļā; aicina dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību šo bērnu situācijai un vajadzībām, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas viņu pamattiesības; aicina dalībvalstis visos lēmumos attiecībā uz bērniem, galvenokārt ņemt vērā bērna intereses; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkārtoti pauž atbalstu vispasaules koalīcijai, kas cīnās pret Daesh un kurā Turcija arī ir partnervalsts; uzsver, ka koalīcijas un Sīrijas partneru spēki ir guvuši ievērojamus panākumus Daesh apkarošanas kampaņā Sīrijā, taču pauž bažas par to, ka Turcijas vienpusēja militāra darbība mazina šo progresu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē ES apņemšanos turpināt sniegt humāno palīdzību Sīrijas kaimiņvalstīm, jo īpaši Jordānijai, Libānai, Turcijai, Irākai un Ēģiptei, kas turpina uzņemt miljoniem bēgļu; uzskata par nepieņemamu to, ka Turcijas prezidents Recep Tayyip Erdoğan padara bēgļus par ieroci, ko izmantot, lai šantažētu ES; aicina dalībvalstis demonstrēt daudz lielāku līdzatbildību, lai tādējādi ļautu bēgļiem, kas bēg no kara skartajiem apgabaliem Sīrijā, rast aizsardzību ārpus reģionam tuvāko kaimiņvalstu teritorijas, pārmitinot viņus; uzsver nepieciešamību pilnībā ievērot neizraidīšanas principu; aicina ES un dalībvalstis sniegt papildu finansējumu Irākas Kurdistānas reģionālajai valdībai, lai tai būtu pa spēkam pārvaldīt bēgļu pieplūdumu no Sīrijas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzīst, ka Turcijai ir leģitīmas bažas par drošību, tomēr uzstāj, ka tās jārisina nevis ar militārām darbībām, bet ar politiskiem un diplomātiskiem līdzekļiem, ievērojot starptautiskās tiesības, tostarp humanitārās tiesības; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijai, Turcijai, Starptautiskās Sīrijas atbalsta grupas locekļiem un visām konfliktā iesaistītajām pusēm, nodrošinot arī šā teksta tulkojumu arābu un turku valodā. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0215.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0200.

(3)  OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.

(4)  Padomes Lēmums 2013/255/KĀDP (2013. gada 31. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju (OV L 147, 1.6.2013., 14. lpp.).

---

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/86

---

P9_TA(2019)0050

Pievienošanās sarunu ar Ziemeļmaķedoniju un Albāniju sākšana

Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobra rezolūcija par pievienošanās sarunu ar Ziemeļmaķedoniju un Albāniju sākšanu (2019/2883(RSP))

(2021/C 202/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2018. gada 28. jūnija secinājumus, kas apstiprināja secinājumus par paplašināšanos un stabilizācijas un asociācijas procesu, kurus Padome pieņēma 2018. gada 26. jūnijā, nepārprotami paverot ceļu pievienošanās sarunu sākšanai 2019. gada jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2018. gada 28. jūnija secinājumus, kas apstiprināja secinājumus par paplašināšanos un stabilizācijas un asociācijas procesu, kurus Padome pieņēma 2018. gada 26. jūnijā, nepārprotami paverot ceļu pievienošanās sarunu sākšanai 2019. gada jūnijā,

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 18. jūnija secinājumus, kuros tā nolēma ne vēlāk kā 2019. gada oktobrī atgriezties pie jautājuma par Komisijas ieteikumiem sākt pievienošanās sarunas ar Ziemeļmaķedoniju un Albāniju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 18. jūnija secinājumus, kuros tā nolēma ne vēlāk kā 2019. gada oktobrī atgriezties pie jautājuma par Komisijas ieteikumiem sākt pievienošanās sarunas ar Ziemeļmaķedoniju un Albāniju,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2019. gada 17. un 18. oktobra secinājumus, kuros tā nolēma pie jautājuma par paplašināšanos atgriezties pirms ES un Rietumbalkānu samita, kas 2020. gada maijā notiks Zagrebā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2019. gada 17. un 18. oktobra secinājumus, kuros tā nolēma pie jautājuma par paplašināšanos atgriezties pirms ES un Rietumbalkānu samita, kas 2020. gada maijā notiks Zagrebā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 29. maija paziņojumu par ES paplašināšanās politiku (COM(2019)0260), kam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments “2019. gada ziņojums par Albāniju” (SWD(2019)0215) un Komisijas dienestu darba dokuments “2019. gada ziņojums par Ziemeļmaķedoniju” (SWD(2019)0218), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 29. maija paziņojumu par ES paplašināšanās politiku (COM(2019)0260), kam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments “2019. gada ziņojums par Albāniju” (SWD(2019)0215) un Komisijas dienestu darba dokuments “2019. gada ziņojums par Ziemeļmaķedoniju” (SWD(2019)0218),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Albāniju un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, jo īpaši 2017. gada 15. februāra rezolūciju (1) un 2018. gada 29. novembra rezolūciju (2) par Komisijas attiecīgi 2016. un 2018. gada ziņojumu par Albāniju, un 2017. gada 14. jūnija rezolūciju (3) un 2018. gada 29. novembra rezolūciju (4) par Komisijas attiecīgi 2016. un 2018. gada ziņojumu par bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku / Ziemeļmaķedoniju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Albāniju un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, jo īpaši 2017. gada 15. februāra rezolūciju (1) un 2018. gada 29. novembra rezolūciju (2) par Komisijas attiecīgi 2016. un 2018. gada ziņojumu par Albāniju, un 2017. gada 14. jūnija rezolūciju (3) un 2018. gada 29. novembra rezolūciju (4) par Komisijas attiecīgi 2016. un 2018. gada ziņojumu par bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku / Ziemeļmaķedoniju,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 6. februāra paziņojumu “Ticama paplašināšanās perspektīva Rietumbalkāniem un padziļināta ES iesaiste šajā reģionā” (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 6. februāra paziņojumu “Ticama paplašināšanās perspektīva Rietumbalkāniem un padziļināta ES iesaiste šajā reģionā” (COM(2018)0065),

| — | ņemot vērā Albānijas pievienošanos NATO 2009. gadā un to, ka Ziemeļmaķedonija pašlaik ir procesā, lai kļūtu par NATO 30. dalībvalsti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Albānijas pievienošanos NATO 2009. gadā un to, ka Ziemeļmaķedonija pašlaik ir procesā, lai kļūtu par NATO 30. dalībvalsti,

| — | ņemot vērā ES un Rietumbalkānu 2018. gada 17. maija samita Sofijas deklarāciju un tai pievienoto Sofijas prioritāšu programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Rietumbalkānu 2018. gada 17. maija samita Sofijas deklarāciju un tai pievienoto Sofijas prioritāšu programmu,

| — | ņemot vērā priekšsēdētāju D. Tusk, D.-M. Sassoli un J.-C. Juncker un ievēlētās priekšsēdētājas U. Von der Leyen2019. gada 3. oktobra kopīgo vēstuli par pievienošanās sarunu sākšanu ar Ziemeļmaķedoniju un Albāniju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšsēdētāju D. Tusk, D.-M. Sassoli un J.-C. Juncker un ievēlētās priekšsēdētājas U. Von der Leyen2019. gada 3. oktobra kopīgo vēstuli par pievienošanās sarunu sākšanu ar Ziemeļmaķedoniju un Albāniju,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 16. oktobra paziņojumu “Paplašināšanās stratēģija un galvenās problēmas — 2013.–2014. gads” (COM(2013)0700), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 16. oktobra paziņojumu “Paplašināšanās stratēģija un galvenās problēmas — 2013.–2014. gads” (COM(2013)0700),

| — | ņemot vērā 2003. gada 19. un 20. jūnija Saloniku Eiropadomes prezidentvalsts secinājumus par Rietumbalkānu valstu izredzēm pievienoties Eiropas Savienībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada 19. un 20. jūnija Saloniku Eiropadomes prezidentvalsts secinājumus par Rietumbalkānu valstu izredzēm pievienoties Eiropas Savienībai,

| — | ņemot vērā 2014. gada 28. augustā uzsākto Berlīnes procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 28. augustā uzsākto Berlīnes procesu,

| — | ņemot vērā 2018. gada 17. jūnija Galīgo nolīgumu par to domstarpību atrisināšanu, kuras izklāstītas Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijās 817 (1993) un 845 (1993), par 1995. gada pagaidu nolīguma izbeigšanu un stratēģiskās partnerības izveidi starp Grieķiju un Ziemeļmaķedoniju, sauktu arī par Prespas nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 17. jūnija Galīgo nolīgumu par to domstarpību atrisināšanu, kuras izklāstītas Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijās 817 (1993) un 845 (1993), par 1995. gada pagaidu nolīguma izbeigšanu un stratēģiskās partnerības izveidi starp Grieķiju un Ziemeļmaķedoniju, sauktu arī par Prespas nolīgumu,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2005. gada 16. decembra lēmumu piešķirt Ziemeļmaķedonijai ES kandidātvalsts statusu un Eiropadomes 2014. gada 26. un 27. jūnija lēmumu piešķirt Albānijai ES kandidātvalsts statusu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2005. gada 16. decembra lēmumu piešķirt Ziemeļmaķedonijai ES kandidātvalsts statusu un Eiropadomes 2014. gada 26. un 27. jūnija lēmumu piešķirt Albānijai ES kandidātvalsts statusu,

| — | ņemot vērā stabilizācijas un asociācijas nolīgumus (SAN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm un attiecīgajām divām valstīm — Albāniju un Ziemeļmaķedoniju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā stabilizācijas un asociācijas nolīgumus (SAN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm un attiecīgajām divām valstīm — Albāniju un Ziemeļmaķedoniju,

| — | ņemot vērā 2015. gada 2. jūnijā un 15. jūlijā Skopjē panākto politisko vienošanos (t. s. Pržinas vienošanos) starp četrām galvenajām politiskajām partijām un 2016. gada 20. jūlijā un 31. augustā panākto četru partiju vienošanos par tās īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 2. jūnijā un 15. jūlijā Skopjē panākto politisko vienošanos (t. s. Pržinas vienošanos) starp četrām galvenajām politiskajām partijām un 2016. gada 20. jūlijā un 31. augustā panākto četru partiju vienošanos par tās īstenošanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā 2003. gadā Saloniku Eiropadomē tika uzsvērts atbalsts Rietumbalkānu valstu turpmākai integrācijai Eiropas struktūrās un norādīts, ka galīgais mērķis — to pievienošanās Savienībai — ir nozīmīga ES prioritāte un ka Balkāni būs vienotas Eiropas neatņemama daļa; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2003. gadā Saloniku Eiropadomē tika uzsvērts atbalsts Rietumbalkānu valstu turpmākai integrācijai Eiropas struktūrās un norādīts, ka galīgais mērķis — to pievienošanās Savienībai — ir nozīmīga ES prioritāte un ka Balkāni būs vienotas Eiropas neatņemama daļa;

| B. | tā kā ES un Rietumbalkānu 2017. gada 17. maija samitā ES atkārtoti apstiprināja savu nelokāmo atbalstu Rietumbalkānu valstu izredzēm pievienoties ES; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES un Rietumbalkānu 2017. gada 17. maija samitā ES atkārtoti apstiprināja savu nelokāmo atbalstu Rietumbalkānu valstu izredzēm pievienoties ES;

| C. | tā kā izredzes pievienoties ES ir bijis īpaši būtisks stimuls reformām Rietumbalkānu valstīs; tā kā paplašināšanās procesam ir bijusi izšķiroša nozīme stabilizācijas nodrošināšanā Rietumbalkānos, ko uzskata par Eiropas Savienībai stratēģiski svarīgu reģionu; |
| --- | --- |

C.

tā kā izredzes pievienoties ES ir bijis īpaši būtisks stimuls reformām Rietumbalkānu valstīs; tā kā paplašināšanās procesam ir bijusi izšķiroša nozīme stabilizācijas nodrošināšanā Rietumbalkānos, ko uzskata par Eiropas Savienībai stratēģiski svarīgu reģionu;

| D. | tā kā gan Ziemeļmaķedonijā, gan Albānijā pastāv politiska vienprātība un plašs sabiedrības atbalsts pievienošanās Eiropas Savienībai procesam; |
| --- | --- |

D.

tā kā gan Ziemeļmaķedonijā, gan Albānijā pastāv politiska vienprātība un plašs sabiedrības atbalsts pievienošanās Eiropas Savienībai procesam;

| E. | tā kā reģionālajai sadarbībai un labām kaimiņattiecībām ir būtiska nozīme šo valstu progresam virzībā uz pievienošanos ES; |
| --- | --- |

E.

tā kā reģionālajai sadarbībai un labām kaimiņattiecībām ir būtiska nozīme šo valstu progresam virzībā uz pievienošanos ES;

| F. | tā kā katru kandidātvalsti pēc tās sasniegumiem vērtē atsevišķi un pievienošanās grafiks un sarunu gaita būtu jānosaka reformu ātrumam un kvalitātei; |
| --- | --- |

F.

tā kā katru kandidātvalsti pēc tās sasniegumiem vērtē atsevišķi un pievienošanās grafiks un sarunu gaita būtu jānosaka reformu ātrumam un kvalitātei;

| G. | tā kā Albānija 2009. gadā iesniedza pieteikumu par pievienošanos ES un tai 2014. gadā tika piešķirts kandidātvalsts statuss; tā kā 2016. gadā Komisija ieteica sākt pievienošanās sarunas ar Albāniju; tā kā Ziemeļmaķedonija 2004. gadā iesniedza pieteikumu par pievienošanos ES un 2005. gadā kļuva par kandidātvalsti; tā kā Komisija kopš 2009. gada ir vairākkārt ieteikusi sākt oficiālas pievienošanās sarunas ar Ziemeļmaķedoniju; |
| --- | --- |

G.

tā kā Albānija 2009. gadā iesniedza pieteikumu par pievienošanos ES un tai 2014. gadā tika piešķirts kandidātvalsts statuss; tā kā 2016. gadā Komisija ieteica sākt pievienošanās sarunas ar Albāniju; tā kā Ziemeļmaķedonija 2004. gadā iesniedza pieteikumu par pievienošanos ES un 2005. gadā kļuva par kandidātvalsti; tā kā Komisija kopš 2009. gada ir vairākkārt ieteikusi sākt oficiālas pievienošanās sarunas ar Ziemeļmaķedoniju;

| H. | tā kā pēc Eiropadomes 2018. gada jūnija un 2019. gada sanāksmēm šī ir trešā reize, kad Eiropadome ir apliecinājusi nespēju pieņemt pozitīvu lēmumu par paplašināšanos; tā kā Eiropadome ir nolēmusi pie jautājuma par paplašināšanos atgriezties pirms ES un Rietumbalkānu samita, kas 2020. gada maijā notiks Zagrebā, |
| --- | --- |

H.

tā kā pēc Eiropadomes 2018. gada jūnija un 2019. gada sanāksmēm šī ir trešā reize, kad Eiropadome ir apliecinājusi nespēju pieņemt pozitīvu lēmumu par paplašināšanos; tā kā Eiropadome ir nolēmusi pie jautājuma par paplašināšanos atgriezties pirms ES un Rietumbalkānu samita, kas 2020. gada maijā notiks Zagrebā,

| I. | tā kā Ziemeļmaķedonija, izmantojot savu iepriekšējo nosaukumu, 2017. gada augustā parakstīja tā saukto sadraudzības līgumu ar Bulgāriju, kas izbeidza divpusējus strīdus un tuvināja abas valstis, par pamatu ņemot uz ES orientētu partnerību, un tam sekoja Prespas nolīgums ar Grieķiju; |
| --- | --- |

I.

tā kā Ziemeļmaķedonija, izmantojot savu iepriekšējo nosaukumu, 2017. gada augustā parakstīja tā saukto sadraudzības līgumu ar Bulgāriju, kas izbeidza divpusējus strīdus un tuvināja abas valstis, par pamatu ņemot uz ES orientētu partnerību, un tam sekoja Prespas nolīgums ar Grieķiju;

| J. | tā kā ir gūti labi panākumi Albānijas tiesu sistēmas reformā, kuras mērķis ir uzlabot šīs valsts tiesu iestāžu neatkarību, pārskatatbildību, profesionalitāti un efektivitāti un palielināt iedzīvotāju uzticēšanos tiesu sistēmas struktūrām; tā kā šīs reformas ir uzskatāmas par visaptverošāko šajā jomā ieguldīto darbu, arī salīdzinājumā ar to, kas būs jāveic visām pārējām reģiona valstīm ceļā uz dalību ES; |
| --- | --- |

J.

tā kā ir gūti labi panākumi Albānijas tiesu sistēmas reformā, kuras mērķis ir uzlabot šīs valsts tiesu iestāžu neatkarību, pārskatatbildību, profesionalitāti un efektivitāti un palielināt iedzīvotāju uzticēšanos tiesu sistēmas struktūrām; tā kā šīs reformas ir uzskatāmas par visaptverošāko šajā jomā ieguldīto darbu, arī salīdzinājumā ar to, kas būs jāveic visām pārējām reģiona valstīm ceļā uz dalību ES;

| K. | tā kā Ziemeļmaķedonijas ārkārtas vēlēšanas tika izziņotas, reaģējot uz lēmumu atlikt sarunu sākšanu ar šo valsti, |
| --- | --- |

K.

tā kā Ziemeļmaķedonijas ārkārtas vēlēšanas tika izziņotas, reaģējot uz lēmumu atlikt sarunu sākšanu ar šo valsti,

| 1. | pauž dziļu vilšanos par ES nespēju vienoties par pievienošanās sarunu ar Ziemeļmaķedoniju un Albāniju sākšanu, jo to bloķē Francija, Dānija un Nīderlande, lai gan abas valstis ir ieguldījušas ievērojamu darbu un izpildījušas ES prasības pievienošanās sarunu sākšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izsaka atzinību Ziemeļmaķedonijai par vēsturisko un apmierinošo risinājumu, ko tā panākusi sarežģītu, vēl neatrisinātu divpusēju jautājumu nokārtošanā, un par labu kaimiņattiecību veicināšanu, jo īpaši noslēdzot Prespas nolīgumu ar Grieķiju un Sadraudzības, labu kaimiņattiecību un sadarbības līgumu ar Bulgāriju; aicina Padomi ņemt vērā šo nolīgumu pozitīvo vēstījumu un to, ka tās lēmums negatīvi ietekmē politisko stabilitāti, reģionālo sadarbību un mierīgu līdzāspastāvēšanu, un izsaka atzinību Ziemeļmaķedonijai arī par to, ka tā sniedz ieguldījumu miera nodrošināšanā Balkānos un ir spilgts piemērs tam, kā rast miermīlīgus risinājumus ilgstošiem strīdiem; aicina turpināt Žana Monē dialoga procesu ar Ziemeļmaķedonijas parlamentu, jo tas ir nozīmīgs atbalsta instruments; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka Albānija ir apliecinājusi apņēmību turpināt īstenot ES reformu programmu un ir sasniegusi taustāmus un ilgtspējīgus rezultātus, un atzinīgi vērtē arī Albānijas veiktās tiesu sistēmas reformas; pilnībā atbalsta Komisijas ieteikumu attiecībā uz Albāniju, atzīstot šos cerīgos centienus īstenot reformas; uzskata, ka izvērtēšanas procesa un pievienošanās sarunu strauja uzsākšana uzturēs un paātrinās reformu dinamiku; uzskata, ka sarunu sākšana būtu spēcīgs katalizators reformu īstenošanai un demokrātisku iestāžu nostiprināšanai, kā arī palīdzētu uzlabot ES veikto kontroli un pārskatatbildību un minoritāšu tiesību pilnīgu ievērošanu gan Albānijā, gan Ziemeļmaķedonijā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka lēmuma nepieņemšana ir stratēģiska kļūda un negatīvi ietekmē ES uzticamību, ņemot vērā, ka atbilstīgo valstu integrācija palīdz ES saglabāt savu starptautisko lomu un aizsargāt savas intereses, turklāt virzībai uz pievienošanos ES ir transformējoša ietekme uz pašām kandidātvalstīm; norāda arī to, ka ES paplašināšanās politika ir bijis visefektīvākais Savienības ārpolitikas instruments un ka tās turpmāka vājināšana var izraisīt arvien nestabilāku situāciju ES tuvākajās kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka iespējamai paplašināšanās procesa reformai nevajadzētu aizkavēt tās valstis, kuras jau ir izpildījušas pievienošanās sarunu sākšanas prasības, un turklāt norāda, ka kandidātvalstis ir jāizvērtē pēc to nopelniem un pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, nevis uz atsevišķu dalībvalstu iekšējās politiskās programmas apsvērumiem, un ka pievienošanās grafiks ir jānosaka reformu ātrumam un kvalitātei; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina atjaunoto vienprātību par paplašināšanos, ko Eiropadome apstiprināja 2006. gada decembrī un kas pēc tam tika apstiprināta Eiropadomes 2016. gada jūnija secinājumos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka ES nespēja uzsākt pievienošanās sarunas ir izraisījusi ārkārtas vēlēšanu izziņošanu Ziemeļmaķedonijā, kā rezultātā ir zaudēta uzticība tiem, kuri ir piekrituši kompromisiem; uzskata, ka labu kaimiņattiecību jautājumā tas ir negatīvs vēstījums iespējamām kandidātvalstīm; ar bažām norāda, ka tas varētu ļaut citiem ārvalstu dalībniekiem, kuru darbība varētu neatbilst ES vērtībām un interesēm, ciešāk sadarboties gan ar Ziemeļmaķedoniju, gan Albāniju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē Ziemeļmaķedonijas līderu 2019. gada 20. oktobra sanāksmes secinājumus, kuros atkārtoti apstiprināta valsts apņemšanās īstenot Eiropas pievienošanās procesu un uzsvērts, ka Ziemeļmaķedonijai cita ceļa nav; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka šis lēmums ir brīdinājuma signāls citām kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm Rietumbalkānos un dod iespēju izpausties citām ietekmēm, kā arī varētu palēnināt vai pat pilnībā apturēt proeiropeisku reformu īstenošanu citās pievienošanās valstī; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina, ka šī reģiona jauniešiem ar pievienošanos ES saistās lielas cerības, un uzskata, ka nākotne bez skaidras perspektīvas varētu izraisīt migrāciju no šī reģiona; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu par to, ka šis lēmums negatīvi ietekmē centienus, ko Eiropas Parlaments īstenojis paplašināšanās procesā un stratēģijā Rietumbalkāniem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis nav spējušas pieņemt vienprātīgu lēmumu par sarunu sākšanu; aicina dalībvalstis atbildīgi izturēties pret Albāniju un Ziemeļmaķedoniju un nākamajā sanāksmē vienprātīgi pieņemt pozitīvu lēmumu par sarunu sākšanu, paturot prātā sekas, ko rada nerīkošanās; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka nākamajai Komisijai nekavējoties būtu jāizvērtē paplašināšanās politika, ņemot vērā Padomes nesenā lēmuma sekas un vienlaikus uzsverot paplašināšanās sniegtās priekšrocības gan kandidātvalstīm, gan dalībvalstīm; turklāt uzskata, ka Komisijai būtu attiecīgi jāpārskata un jāgroza tās 2018. gada februāra stratēģija Rietumbalkāniem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkārtoti norāda, ka saskaņā ar LES 49. pantu jebkura Eiropas valsts var iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par Eiropas Savienības dalībvalsti, ja tā atbilst Kopenhāgenas kritērijiem un ievēro demokrātijas principus, pamatbrīvības, cilvēktiesības un minoritāšu tiesības un uztur tiesiskumu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Parlamentu vēl vairāk pastiprināt demokrātijas atbalsta darbības (Žana Monē dialogus un spēju veidošanu) šajā reģionā, lai nodrošinātu, ka parlamenti pilnībā pilda demokrātisku reformu virzītājspēka funkcijas un īsteno reģiona iedzīvotāju vēlmi tuvināties Eiropai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Parlamentu gan šajā sakarā, gan reaģējot uz strupceļu Eiropadomē, sasaukt reģionālu parlamentāro dialogu ar Rietumbalkānu valstu parlamentu vadību, lai izstrādātu stratēģiju par parlamentu lomu ES reformu programmas tālākvirzīšanā un tādu konkrētu pasākumu īstenošanā, kas atbilstu reģiona iedzīvotāju vēlmei tuvināties Eiropai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Ziemeļmaķedonijas, Albānijas un visu citu pievienošanās valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  OV C 252, 18.7.2018., 122. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0481.

(3)  OV C 331, 18.9.2018., 88. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0480.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 22. oktobris

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/90 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/90

---

P9_TA(2019)0036

ES vispārējā budžeta izpilde un finansēšana 2020. gadā saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES ***

Eiropas Parlamenta 2019. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai par pasākumiem attiecībā uz Savienības vispārējā budžeta izpildi un finansēšanu 2020. gadā saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (12412/2019 – C9-0139/2019 – 2019/0186(APP))

(Īpašā likumdošanas procedūra — piekrišana)

(2021/C 202/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes regulai (12412/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes regulai (12412/2019),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 352. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 203. pantu (C9-0139/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 352. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 203. pantu (C9-0139/2019),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ieteikumu (A9-0018/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ieteikumu (A9-0018/2019),

| 1. | sniedz piekrišanu Padomes regulas projektam; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2019. gada 10. oktobris

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/91 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/91

---

P9_TA(2019)0023

Nolīgums par sadarbību starp Eurojust un Serbiju *

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam, ar ko apstiprina to, ka Eurojust slēdz Nolīgumu par sadarbību starp Eurojust un Serbiju (10334/2019 – C9-0041/2019 – 2019/0807(CNS))

(Apspriešanās)

(2021/C 202/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (10334/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (10334/2019),

| — | ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C9-0041/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C9-0041/2019),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/187/TI, ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem (1), un jo īpaši tā 26.a panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/187/TI, ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem (1), un jo īpaši tā 26.a panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 82. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 82. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0009/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0009/2019),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 63, 6.3.2002., 1. lpp.

---

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/92 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/92

---

P9_TA(2019)0024

2019. gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 4 projekts: saistību un maksājumu apropriāciju samazinājums saskaņā ar izdevumu vajadzību atjauninājumu un ieņēmumu (pašu resursi) atjauninājumu

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2019. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projektu: saistību un maksājumu apropriāciju samazinājums saskaņā ar izdevumu vajadzību atjauninājumu un ieņēmumu (pašu resursi) atjauninājumu (11733/2019 – C9-0114/2019 – 2019/2037(BUD))

(2021/C 202/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1), un jo īpaši tās 44. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1), un jo īpaši tās 44. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2018. gada 12. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2018. gada 12. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (5),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projektu, ko Komisija pieņēma 2019. gada 2. jūlijā (COM(2019)0610), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projektu, ko Komisija pieņēma 2019. gada 2. jūlijā (COM(2019)0610),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projektu, ko Padome pieņēma 2019. gada 3. septembrī un nosūtīja Eiropas Parlamentam tajā pašā dienā (11733/2019 – C9-0114/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projektu, ko Padome pieņēma 2019. gada 3. septembrī un nosūtīja Eiropas Parlamentam tajā pašā dienā (11733/2019 – C9-0114/2019),

| — | ņemot vērā Reglamenta 94. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 94. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0012/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0012/2019),

| A. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projekta mērķis ir atjaunināt gan budžeta izdevumu, gan ieņēmumu daļas, lai ņemtu vērā jaunākās norises; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projekta mērķis ir atjaunināt gan budžeta izdevumu, gan ieņēmumu daļas, lai ņemtu vērā jaunākās norises;

| B. | tā kā izdevumu daļā budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projekts paredz attiecīgi par 112 miljoniem EUR un 67,5 miljoniem EUR samazināt budžeta pozīciju saistību un maksājumu apropriācijas 1.a izdevumu kategorijā “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai”, 1.b izdevumu kategorijā “Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija” un 2. izdevumu kategorijā “Ilgtspējīga izaugsme — dabas resursi”; tā kā budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projekta mērķis ir arī par 11,9 miljoniem EUR palielināt saistību un maksājumu apropriācijas 5. izdevumu kategorijā, lai koriģētu dažu iestāžu 2019. gada budžetu, ņemot vērā Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības atlikšanu uz 2019. gada 31. oktobri; |
| --- | --- |

B.

tā kā izdevumu daļā budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projekts paredz attiecīgi par 112 miljoniem EUR un 67,5 miljoniem EUR samazināt budžeta pozīciju saistību un maksājumu apropriācijas 1.a izdevumu kategorijā “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai”, 1.b izdevumu kategorijā “Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija” un 2. izdevumu kategorijā “Ilgtspējīga izaugsme — dabas resursi”; tā kā budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projekta mērķis ir arī par 11,9 miljoniem EUR palielināt saistību un maksājumu apropriācijas 5. izdevumu kategorijā, lai koriģētu dažu iestāžu 2019. gada budžetu, ņemot vērā Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības atlikšanu uz 2019. gada 31. oktobri;

| C. | tā kā ieņēmumu daļā budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projekts paredz tradicionālo pašu resursu (t. i., muitas nodokļi un cukura nozares nodevas), pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un nacionālā kopienākuma (NKI) bāzu prognožu pārskatīšanu un attiecīgo Apvienotās Karalistes korekciju un to finansējuma ieplānošanu budžetā, kas ietekmē to, kā tiek sadalītas dalībvalstu pašu resursu iemaksas Savienības budžetā, |
| --- | --- |

C.

tā kā ieņēmumu daļā budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projekts paredz tradicionālo pašu resursu (t. i., muitas nodokļi un cukura nozares nodevas), pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un nacionālā kopienākuma (NKI) bāzu prognožu pārskatīšanu un attiecīgo Apvienotās Karalistes korekciju un to finansējuma ieplānošanu budžetā, kas ietekmē to, kā tiek sadalītas dalībvalstu pašu resursu iemaksas Savienības budžetā,

| 1. | pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumu; atkārtoti pauž viedokli, ka Savienības budžets ir pārāk mazs, lai reaģētu uz steidzamajām vajadzībām un problēmjautājumiem, kas tai un tās pilsoņiem ir jārisina; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ņem vērā pašu resursu līdzsvarošanu, kas nepieciešama tradicionālo pašu resursu un PVN prognožu pārskatīšanas un Apvienotās Karalistes korekcijas atjaunināšanas dēļ; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ņem vērā Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka budžeta grozījuma projektam vajadzētu būt tikai ar vienu mērķi; norāda, ka budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projektam ir divi mērķi, proti, atbrīvot saistību un maksājumu apropriācijas budžeta pozīcijās, kas paredzētas 1.a izdevumu kategorijā “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai”, 1.b izdevumu kategorijā “Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija”, 3. izdevumu kategorijā “Drošība un pilsonība”, 4. izdevumu kategorijā “Globālā Eiropa”, kā arī Eiropas Savienības Solidaritātes fondam, un palielināt dažu iestāžu 2019. gada budžetu, ņemot vērā Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības atlikšanu uz 2019. gada 31. oktobri; norāda, ka vissteidzamākais budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projekta mērķis ir koriģēt dažu iestāžu 2019. gada budžetu, ņemot vērā to, ka Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības ir atlikta līdz 2019. gada 31. oktobrim; tāpēc apstiprina šos koriģējumus, taču noraida ierosinājumu atbrīvot saistību apropriācijas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nolemj izdarīt turpmāk norādītos grozījumus Padomes nostājā attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projektu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju iesniegt jaunu priekšlikumu, kura mērķis būtu pārvietot iespējamos ietaupījumus, kas norādīti tās priekšlikumā par budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projektu un saistībā ar jebkādām nesen apzinātām apropriācijām, kuras netiks izmantotas, ar mērķi finansēt svarīgas Savienības programmas, kam trūkst finansējuma; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju kopā ar Parlamenta izdarītajiem grozījumiem nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī pārējām attiecīgajām iestādēm un struktūrām un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(2)  OV L 67, 7.3.2019.

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(4)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(5)  OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.

---

PIELIKUMS: BUDŽETA GROZĪJUMI Nr. 1 – 16

Grozījuma projekts Nr. 1

III IEDAĻA — KOMISIJA

04 02 63 01. pants — Eiropas Sociālais fonds – Operatīvā tehniskā palīdzība

Grozīt summas šādi:

| | DFS | 2019. gada budžeta projekts | Padomes nostāja
  = Budžeta grozījums Nr. 4/2019 | Starpība | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 04 02 01 01 | 1.2.31 | 23 333 097 | 19 454 600 | 15 033 097 | 19 454 600 | 8 300 000 | | 23 333 097 | 19 454 600 |
| Rezerve | | | | | | | | |
| Kopā | | 23 333 097 | 19 454 600 | 15 033 097 | 19 454 600 | 8 300 000 | | 23 333 097 | 19 454 600 |

DFS

2019. gada budžeta projekts

Padomes nostāja

= Budžeta grozījums Nr. 4/2019

Starpība

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

04 02 01 01

1.2.31

23 333 097

19 454 600

15 033 097

19 454 600

8 300 000

23 333 097

19 454 600

Rezerve

Kopā

23 333 097

19 454 600

15 033 097

19 454 600

8 300 000

23 333 097

19 454 600

Pamatojums

Atjaunotas iepriekšējās 2019. gada budžeta summas pašreizējā finanšu gada kontekstā, paredzot iespējamas korekcijas atbilstīgi visaptverošam budžeta grozījuma projektam tuvāk gada beigām un kad būs iespējams ņemt vērā citus faktorus, kas varētu rasties turpmākajās nedēļās.

Grozījuma projekts Nr. 2

III IEDAĻA — KOMISIJA

12 02 04. pants — Eiropas Banku iestāde (EBI)

Grozīt summas šādi:

| | DFS | 2019. gada budžeta projekts | Padomes nostāja
  = Budžeta grozījums Nr. 4/2019 | Starpība | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 12 02 04 | 1.1.DAG | 19 158 256 | 19 158 256 | 16 668 256 | 16 668 256 | 2 490 000 | 2 490 000 | 19 158 256 | 19 158 256 |
| Rezerve | | | | | | | | |
| Kopā | | 19 158 256 | 19 158 256 | 16 668 256 | 16 668 256 | 2 490 000 | 2 490 000 | 19 158 256 | 19 158 256 |

DFS

2019. gada budžeta projekts

Padomes nostāja

= Budžeta grozījums Nr. 4/2019

Starpība

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

12 02 04

1.1.DAG

19 158 256

19 158 256

16 668 256

16 668 256

2 490 000

2 490 000

19 158 256

19 158 256

Rezerve

Kopā

19 158 256

19 158 256

16 668 256

16 668 256

2 490 000

2 490 000

19 158 256

19 158 256

Pamatojums

Atjaunotas iepriekšējās 2019. gada budžeta summas pašreizējā finanšu gada kontekstā, paredzot iespējamas korekcijas atbilstīgi visaptverošam budžeta grozījuma projektam tuvāk gada beigām un kad būs iespējams ņemt vērā citus faktorus, kas varētu rasties turpmākajās nedēļās.

Grozījuma projekts Nr. 3

III IEDAĻA — KOMISIJA

12 02 05. pants — Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI)

Grozīt summas šādi:

| | DFS | 2019. gada budžeta projekts | Padomes nostāja
  = Budžeta grozījums Nr. 4/2019 | Starpība | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 12 02 05 | 1.1.DAG | 12 374 234 | 12 374 234 | 10 014 234 | 10 014 234 | 2 360 000 | 2 360 000 | 12 374 234 | 12 374 234 |
| Rezerve | | | | | | | | |
| Kopā | | 12 374 234 | 12 374 234 | 10 014 234 | 10 014 234 | 2 360 000 | 2 360 000 | 12 374 234 | 12 374 234 |

DFS

2019. gada budžeta projekts

Padomes nostāja

= Budžeta grozījums Nr. 4/2019

Starpība

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

12 02 05

1.1.DAG

12 374 234

12 374 234

10 014 234

10 014 234

2 360 000

2 360 000

12 374 234

12 374 234

Rezerve

Kopā

12 374 234

12 374 234

10 014 234

10 014 234

2 360 000

2 360 000

12 374 234

12 374 234

Pamatojums

Atjaunotas iepriekšējās 2019. gada budžeta summas pašreizējā finanšu gada kontekstā, paredzot iespējamas korekcijas atbilstīgi visaptverošam budžeta grozījuma projektam tuvāk gada beigām un kad būs iespējams ņemt vērā citus faktorus, kas varētu rasties turpmākajās nedēļās.

Grozījuma projekts Nr. 4

III IEDAĻA — KOMISIJA

12 02 06. pants — Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI)

Grozīt summas šādi:

| | DFS | 2019. gada budžeta projekts | Padomes nostāja
  = Budžeta grozījums Nr. 4/2019 | Starpība | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 12 02 06 | 1.1.DAG | 27 235 160 | 27 235 160 | 13 565 160 | 13 565 160 | 13 670 000 | 13 670 000 | 27 235 160 | 27 235 160 |
| Rezerve | | | | | | | | |
| Kopā | | 27 235 160 | 27 235 160 | 13 565 160 | 13 565 160 | 13 670 000 | 13 670 000 | 27 235 160 | 27 235 160 |

DFS

2019. gada budžeta projekts

Padomes nostāja

= Budžeta grozījums Nr. 4/2019

Starpība

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

12 02 06

1.1.DAG

27 235 160

27 235 160

13 565 160

13 565 160

13 670 000

13 670 000

27 235 160

27 235 160

Rezerve

Kopā

27 235 160

27 235 160

13 565 160

13 565 160

13 670 000

13 670 000

27 235 160

27 235 160

Pamatojums

Atjaunotas iepriekšējās 2019. gada budžeta summas pašreizējā finanšu gada kontekstā, paredzot iespējamas korekcijas atbilstīgi visaptverošam budžeta grozījuma projektam tuvāk gada beigām un kad būs iespējams ņemt vērā citus faktorus, kas varētu rasties turpmākajās nedēļās.

Grozījuma projekts Nr. 5

III IEDAĻA — KOMISIJA

13 06 01. pants — Palīdzība dalībvalstīm lielas dabas katastrofas gadījumā ar ievērojamu ietekmi uz dzīves apstākļiem, vidi vai ekonomiku

Grozīt summas šādi:

| | DFS | 2019. gada budžeta projekts | Padomes nostāja
  = Budžeta grozījums Nr. 4/2019 | Starpība | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 13 06 01 | 9.0.3 | 343 551 794 | 343 551 794 | 313 803 159 | 343 551 794 | 29 748 635 | | 343 551 794 | 343 551 794 |
| Rezerve | | | | | | | | |
| Kopā | | 343 551 794 | 343 551 794 | 313 803 159 | 343 551 794 | 29 748 635 | | 343 551 794 | 343 551 794 |

DFS

2019. gada budžeta projekts

Padomes nostāja

= Budžeta grozījums Nr. 4/2019

Starpība

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

13 06 01

9.0.3

343 551 794

343 551 794

313 803 159

343 551 794

29 748 635

343 551 794

343 551 794

Rezerve

Kopā

343 551 794

343 551 794

313 803 159

343 551 794

29 748 635

343 551 794

343 551 794

Pamatojums

Atjaunotas iepriekšējās 2019. gada budžeta summas pašreizējā finanšu gada kontekstā, paredzot iespējamas korekcijas atbilstīgi visaptverošam budžeta grozījuma projektam tuvāk gada beigām un kad būs iespējams ņemt vērā citus faktorus, kas varētu rasties turpmākajās nedēļās.

Grozījuma projekts Nr. 6

III IEDAĻA — KOMISIJA

18 01 04 05. pants — Atbalsta izdevumi ārkārtas atbalstam Savienībā

Grozīt summas šādi:

| | DFS | 2019. gada budžeta projekts | Padomes nostāja
  = Budžeta grozījums Nr. 4/2019 | Starpība | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 18 01 04 05 | 3.0.12 | 250 000 | 250 000 | 130 000 | 130 000 | 120 000 | 120 000 | 250 000 | 250 000 |
| Rezerve | | | | | | | | |
| Kopā | | 250 000 | 250 000 | 130 000 | 130 000 | 120 000 | 120 000 | 250 000 | 250 000 |

DFS

2019. gada budžeta projekts

Padomes nostāja

= Budžeta grozījums Nr. 4/2019

Starpība

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

18 01 04 05

3.0.12

250 000

250 000

130 000

130 000

120 000

120 000

250 000

250 000

Rezerve

Kopā

250 000

250 000

130 000

130 000

120 000

120 000

250 000

250 000

Pamatojums

Atjaunotas iepriekšējās 2019. gada budžeta summas pašreizējā finanšu gada kontekstā, paredzot iespējamas korekcijas atbilstīgi visaptverošam budžeta grozījuma projektam tuvāk gada beigām un kad būs iespējams ņemt vērā citus faktorus, kas varētu rasties turpmākajās nedēļās.

Grozījuma projekts Nr. 7

III IEDAĻA — KOMISIJA

18 02 03. pants — Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (“Frontex”)

Grozīt summas šādi:

| | DFS | 2019. gada budžeta projekts | Padomes nostāja
  = Budžeta grozījums Nr. 4/2019 | Starpība | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 18 02 03 | 3.0.DAG | 293 185 279 | 293 185 279 | 293 185 279 | 293 185 279 | | | 293 185 279 | 293 185 279 |
| Rezerve | 19 321 000 | 19 321 000 | 7 200 000 | 7 200 000 | 12 121 000 | 12 121 000 | 19 321 000 | 19 321 000 |
| Kopā | | 312 506 279 | 312 506 279 | 300 385 279 | 300 385 279 | 12 121 000 | 12 121 000 | 312 506 279 | 312 506 279 |

DFS

2019. gada budžeta projekts

Padomes nostāja

= Budžeta grozījums Nr. 4/2019

Starpība

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

18 02 03

3.0.DAG

293 185 279

293 185 279

293 185 279

293 185 279

293 185 279

293 185 279

Rezerve

19 321 000

19 321 000

7 200 000

7 200 000

12 121 000

12 121 000

19 321 000

19 321 000

Kopā

312 506 279

312 506 279

300 385 279

300 385 279

12 121 000

12 121 000

312 506 279

312 506 279

Pamatojums

Atjaunotas iepriekšējās 2019. gada budžeta summas pašreizējā finanšu gada kontekstā, paredzot iespējamas korekcijas atbilstīgi visaptverošam budžeta grozījuma projektam tuvāk gada beigām un kad būs iespējams ņemt vērā citus faktorus, kas varētu rasties turpmākajās nedēļās.

Grozījuma projekts Nr. 8

III IEDAĻA — KOMISIJA

18 03 01 01. pants — Stiprināt un pilnveidot Eiropas Kopējo patvēruma politikas sistēmu un sekmēt dalībvalstu dalītu solidaritāti un atbildību

Grozīt summas šādi:

| | DFS | 2019. gada budžeta projekts | Padomes nostāja
  = Budžeta grozījums Nr. 4/2019 | Starpība | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 18 03 01 01 | 3.0.1 | 377 106 629 | 527 969 782 | 377 106 629 | 527 969 782 | | | 377 106 629 | 527 969 782 |
| Rezerve | 460 000 000 | 94 500 000 | 452 800 000 | 87 300 000 | 7 200 000 | 7 200 000 | 460 000 000 | 94 500 000 |
| Kopā | | 837 106 629 | 622 469 782 | 829 906 629 | 615 269 782 | 7 200 000 | 7 200 000 | 837 106 629 | 622 469 782 |

DFS

2019. gada budžeta projekts

Padomes nostāja

= Budžeta grozījums Nr. 4/2019

Starpība

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

18 03 01 01

3.0.1

377 106 629

527 969 782

377 106 629

527 969 782

377 106 629

527 969 782

Rezerve

460 000 000

94 500 000

452 800 000

87 300 000

7 200 000

7 200 000

460 000 000

94 500 000

Kopā

837 106 629

622 469 782

829 906 629

615 269 782

7 200 000

7 200 000

837 106 629

622 469 782

Pamatojums

Atjaunotas iepriekšējās 2019. gada budžeta summas pašreizējā finanšu gada kontekstā, paredzot iespējamas korekcijas atbilstīgi visaptverošam budžeta grozījuma projektam tuvāk gada beigām un kad būs iespējams ņemt vērā citus faktorus, kas varētu rasties turpmākajās nedēļās.

Grozījuma projekts Nr. 9

III IEDAĻA — KOMISIJA

23 03 01 01. pants — Katastrofu novēršana un sagatavotība Savienībā

Grozīt summas šādi:

| | DFS | 2019. gada budžeta projekts | Padomes nostāja
  = Budžeta grozījums Nr. 4/2019 | Starpība | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 23 03 01 01 | 3.0.6 | 28 256 000 | 23 200 000 | 28 256 000 | 23 200 000 | | | 28 256 000 | 23 200 000 |
| Rezerve | 105 900 000 | 46 560 000 | 70 900 000 | 20 170 000 | 35 000 000 | 26 390 000 | 105 900 000 | 46 560 000 |
| Kopā | | 134 156 000 | 69 760 000 | 99 156 000 | 43 370 000 | 35 000 000 | 26 390 000 | 134 156 000 | 69 760 000 |

DFS

2019. gada budžeta projekts

Padomes nostāja

= Budžeta grozījums Nr. 4/2019

Starpība

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

23 03 01 01

3.0.6

28 256 000

23 200 000

28 256 000

23 200 000

28 256 000

23 200 000

Rezerve

105 900 000

46 560 000

70 900 000

20 170 000

35 000 000

26 390 000

105 900 000

46 560 000

Kopā

134 156 000

69 760 000

99 156 000

43 370 000

35 000 000

26 390 000

134 156 000

69 760 000

Pamatojums

Atjaunotas iepriekšējās 2019. gada budžeta summas pašreizējā finanšu gada kontekstā, paredzot iespējamas korekcijas atbilstīgi visaptverošam budžeta grozījuma projektam tuvāk gada beigām un kad būs iespējams ņemt vērā citus faktorus, kas varētu rasties turpmākajās nedēļās.

Grozījuma projekts Nr. 10

III IEDAĻA — KOMISIJA

23 03 02 01. pants — Ātra un efektīva ārkārtas reaģēšanas intervence liela mēroga katastrofu gadījumā Savienībā

Grozīt summas šādi:

| | DFS | 2019. gada budžeta projekts | Padomes nostāja
  = Budžeta grozījums Nr. 4/2019 | Starpība | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 23 03 02 01 | 3.0.6 | 4 100 000 | 3 700 000 | 4 100 000 | 3 700 000 | | | 4 100 000 | 3 700 000 |
| Rezerve | 9 300 000 | 6 200 000 | 9 300 000 | 6 029 486 | | 170 514 | 9 300 000 | 6 200 000 |
| Kopā | | 13 400 000 | 9 900 000 | 13 400 000 | 9 729 486 | | 170 514 | 13 400 000 | 9 900 000 |

DFS

2019. gada budžeta projekts

Padomes nostāja

= Budžeta grozījums Nr. 4/2019

Starpība

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

23 03 02 01

3.0.6

4 100 000

3 700 000

4 100 000

3 700 000

4 100 000

3 700 000

Rezerve

9 300 000

6 200 000

9 300 000

6 029 486

170 514

9 300 000

6 200 000

Kopā

13 400 000

9 900 000

13 400 000

9 729 486

170 514

13 400 000

9 900 000

Pamatojums

Atjaunotas iepriekšējās 2019. gada budžeta summas pašreizējā finanšu gada kontekstā, paredzot iespējamas korekcijas atbilstīgi visaptverošam budžeta grozījuma projektam tuvāk gada beigām un kad būs iespējams ņemt vērā citus faktorus, kas varētu rasties turpmākajās nedēļās.

Grozījuma projekts Nr. 11

III IEDAĻA — KOMISIJA

23 03 02 02. pants — Ātra un efektīva ārkārtas reaģēšanas intervence liela mēroga katastrofu gadījumā trešās valstīs

Grozīt summas šādi:

| | DFS | 2019. gada budžeta projekts | Padomes nostāja
  = Budžeta grozījums Nr. 4/2019 | Starpība | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 23 03 02 02 | 3.0.6 | 15 700 000 | 12 846 000 | 15 700 000 | 12 846 000 | | | 15 700 000 | 12 846 000 |
| Rezerve | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 | p.m. | | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 |
| Kopā | | 17 700 000 | 14 846 000 | 17 700 000 | 12 846 000 | | 2 000 000 | 17 700 000 | 14 846 000 |

DFS

2019. gada budžeta projekts

Padomes nostāja

= Budžeta grozījums Nr. 4/2019

Starpība

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

23 03 02 02

3.0.6

15 700 000

12 846 000

15 700 000

12 846 000

15 700 000

12 846 000

Rezerve

2 000 000

2 000 000

2 000 000

p.m.

2 000 000

2 000 000

2 000 000

Kopā

17 700 000

14 846 000

17 700 000

12 846 000

2 000 000

17 700 000

14 846 000

Pamatojums

Atjaunotas iepriekšējās 2019. gada budžeta summas pašreizējā finanšu gada kontekstā, paredzot iespējamas korekcijas atbilstīgi vispārējam pārvietojumam tuvāk gada beigām un kad būs iespējams ņemt vērā citus faktorus, kas varētu rasties turpmākajās nedēļās.

Grozījuma projekts Nr. 12

III IEDAĻA — KOMISIJA

33 03 05. pants — Eiropas Prokuratūra (EPPO)

Grozīt summas šādi:

| | DFS | 2019. gada budžeta projekts | Padomes nostāja
  = Budžeta grozījums Nr. 4/2019 | Starpība | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 33 03 05 | 3.0.DAG | 4 911 000 | 4 911 000 | 3 911 000 | 3 911 000 | 1 000 000 | 1 000 000 | 4 911 000 | 4 911 000 |
| Rezerve | | | | | | | | |
| Kopā | | 4 911 000 | 4 911 000 | 3 911 000 | 3 911 000 | 1 000 000 | 1 000 000 | 4 911 000 | 4 911 000 |

DFS

2019. gada budžeta projekts

Padomes nostāja

= Budžeta grozījums Nr. 4/2019

Starpība

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

33 03 05

3.0.DAG

4 911 000

4 911 000

3 911 000

3 911 000

1 000 000

1 000 000

4 911 000

4 911 000

Rezerve

Kopā

4 911 000

4 911 000

3 911 000

3 911 000

1 000 000

1 000 000

4 911 000

4 911 000

Pamatojums

Atjaunotas iepriekšējās 2019. gada budžeta summas pašreizējā finanšu gada kontekstā, paredzot iespējamas korekcijas atbilstīgi visaptverošam budžeta grozījuma projektam tuvāk gada beigām un kad būs iespējams ņemt vērā citus faktorus, kas varētu rasties turpmākajās nedēļās.

Grozījuma projekts Nr. 13

III IEDAĻA — KOMISIJA

40 02 41. pants — Diferencētas apropriācijas

Grozīt summas šādi:

| | DFS | 2019. gada budžeta projekts | Padomes nostāja
  = Budžeta grozījums Nr. 4/2019 | Starpība | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 40 02 41 | — | 757 529 650 | 326 288 650 | 703 208 650 | 278 407 136 | 54 321 000 | 47 881 514 | 757 529 650 | 326 288 650 |
| Rezerve | | | | | | | | |
| Kopā | | 757 529 650 | 326 288 650 | 703 208 650 | 278 407 136 | 54 321 000 | 47 881 514 | 757 529 650 | 326 288 650 |

DFS

2019. gada budžeta projekts

Padomes nostāja

= Budžeta grozījums Nr. 4/2019

Starpība

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

40 02 41

—

757 529 650

326 288 650

703 208 650

278 407 136

54 321 000

47 881 514

757 529 650

326 288 650

Rezerve

Kopā

757 529 650

326 288 650

703 208 650

278 407 136

54 321 000

47 881 514

757 529 650

326 288 650

Pamatojums

Atjaunotas iepriekšējās 2019. gada budžeta summas pašreizējā finanšu gada kontekstā, paredzot iespējamas korekcijas atbilstīgi visaptverošam budžeta grozījuma projektam tuvāk gada beigām un kad būs iespējams ņemt vērā citus faktorus, kas varētu rasties turpmākajās nedēļās.

Grozījuma projekts Nr. 14

III IEDAĻA — KOMISIJA

03 01 11. pants — Eiropas Banku iestāde (EBI)

Grozīt štatu sarakstu šādi:

| Funkciju grupa un pakāpe | Eiropas Banku iestāde (EBI) |
| --- | --- |
| 2019. gada budžets | Budžeta grozījums Nr. 4/2019 | Pārskatītais 2019. gada budžets |
| Pastāvīgi amati | Pagaidu amati | Pastāvīgi amati | Pagaidu amati | Pastāvīgi amati | Pagaidu amati |
| AD 16 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AD 15 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AD 14 | | 6 | | 6 | | 6 |
| AD 13 | | 2 | | 2 | | 2 |
| AD 12 | | 8 | | 8 | | 8 |
| AD 11 | | 12 | | 12 | | 12 |
| AD 10 | | 12 | | 12 | | 12 |
| AD 9 | | 22 | | 22 | | 22 |
| AD 8 | | 26 | | 26 | | 26 |
| AD 7 | | 19 | | 17 | | 19 |
| AD 6 | | 22 | | 20 | | 22 |
| AD 5 | | 13 | | 7 | | 13 |
| AD starpsumma | | 144 | | 134 | | 144 |
| AST 11 | | | | | | |
| AST 10 | | | | | | |
| AST 9 | | | | | | |
| AST 8 | | | | | | |
| AST 7 | | | | | | |
| AST 6 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 5 | | 4 | | 4 | | 4 |
| AST 4 | | 2 | | 2 | | 2 |
| AST 3 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 2 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 1 | | | | | | |
| AST starpsumma | | 11 | | 11 | | 11 |
| AST/SC 6 | | | | | | |
| AST/SC 5 | | | | | | |
| AST/SC 4 | | | | | | |
| AST/SC 3 | | | | | | |
| AST/SC 2 | | | | | | |
| AST/SC 1 | | | | | | |
| AST/SC starpsumma | | | | | | |
| Kopā | | 155 | | 145 | | 155 |

Funkciju grupa un pakāpe

Eiropas Banku iestāde (EBI)

2019. gada budžets

Budžeta grozījums Nr. 4/2019

Pārskatītais 2019. gada budžets

Pastāvīgi amati

Pagaidu amati

Pastāvīgi amati

Pagaidu amati

Pastāvīgi amati

Pagaidu amati

AD 16

1

1

1

AD 15

1

1

1

AD 14

6

6

6

AD 13

2

2

2

AD 12

8

8

8

AD 11

12

12

12

AD 10

12

12

12

AD 9

22

22

22

AD 8

26

26

26

AD 7

19

17

19

AD 6

22

20

22

AD 5

13

7

13

AD starpsumma

144

134

144

AST 11

AST 10

AST 9

AST 8

AST 7

AST 6

3

3

3

AST 5

4

4

4

AST 4

2

2

2

AST 3

1

1

1

AST 2

1

1

1

AST 1

AST starpsumma

11

11

11

AST/SC 6

AST/SC 5

AST/SC 4

AST/SC 3

AST/SC 2

AST/SC 1

AST/SC starpsumma

Kopā

155

145

155

Pamatojums

Atjauno 2019. gada budžetu.

Grozījuma projekts Nr. 15

III IEDAĻA — KOMISIJA

03 01 12. pants — Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI)

Grozīt štatu sarakstu šādi:

| Funkciju grupa un pakāpe | Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI) |
| --- | --- |
| 2019. gada budžets | Budžeta grozījums Nr. 4/2019 | Pārskatītais 2019. gada budžets |
| Pastāvīgi amati | Pagaidu amati | Pastāvīgi amati | Pagaidu amati | Pastāvīgi amati | Pagaidu amati |
| AD 16 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AD 15 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AD 14 | | 2 | | 2 | | 2 |
| AD 13 | | 5 | | 5 | | 5 |
| AD 12 | | 11 | | 11 | | 11 |
| AD 11 | | 17 | | 14 | | 17 |
| AD 10 | | 17 | | 14 | | 17 |
| AD 9 | | 17 | | 19 | | 17 |
| AD 8 | | 19 | | 12 | | 19 |
| AD 7 | | 12 | | 14 | | 12 |
| AD 6 | | 7 | | 7 | | 7 |
| AD 5 | | | | | | |
| AD starpsumma | | 109 | | 100 | | 109 |
| AST 11 | | | | | | |
| AST 10 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 9 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 8 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 7 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 6 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 5 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 4 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 3 | | | | | | |
| AST 2 | | | | | | |
| AST 1 | | | | | | |
| AST starpsumma | | 15 | | 15 | | 15 |
| AST/SC 6 | | | | | | |
| AST/SC 5 | | | | | | |
| AST/SC 4 | | | | | | |
| AST/SC 3 | | | | | | |
| AST/SC 2 | | | | | | |
| AST/SC 1 | | | | | | |
| AST/SC starpsumma | | | | | | |
| Kopā | | 124 | | 115 | | 124 |

Funkciju grupa un pakāpe

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI)

2019. gada budžets

Budžeta grozījums Nr. 4/2019

Pārskatītais 2019. gada budžets

Pastāvīgi amati

Pagaidu amati

Pastāvīgi amati

Pagaidu amati

Pastāvīgi amati

Pagaidu amati

AD 16

1

1

1

AD 15

1

1

1

AD 14

2

2

2

AD 13

5

5

5

AD 12

11

11

11

AD 11

17

14

17

AD 10

17

14

17

AD 9

17

19

17

AD 8

19

12

19

AD 7

12

14

12

AD 6

7

7

7

AD 5

AD starpsumma

109

100

109

AST 11

AST 10

1

1

1

AST 9

1

1

1

AST 8

3

3

3

AST 7

3

3

3

AST 6

3

3

3

AST 5

3

3

3

AST 4

1

1

1

AST 3

AST 2

AST 1

AST starpsumma

15

15

15

AST/SC 6

AST/SC 5

AST/SC 4

AST/SC 3

AST/SC 2

AST/SC 1

AST/SC starpsumma

Kopā

124

115

124

Pamatojums

Atjauno 2019. gada budžetu.

Grozījuma projekts Nr. 16

III IEDAĻA — KOMISIJA

03 01 13. pants — Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI)

Grozīt štatu sarakstu šādi:

| Funkciju grupa un pakāpe | Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (ESMA) |
| --- | --- |
| 2019. gada budžets | Budžeta grozījums Nr. 4/2019 | Pārskatītais 2019. gada budžets |
| Pastāvīgi amati | Pagaidu amati | Pastāvīgi amati | Pagaidu amati | Pastāvīgi amati | Pagaidu amati |
| AD 16 | | 1 | | 2 | | 1 |
| AD 15 | | 2 | | 3 | | 2 |
| AD 14 | | 6 | | | | 6 |
| AD 13 | | 2 | | 1 | | 2 |
| AD 12 | | 7 | | 7 | | 7 |
| AD 11 | | 14 | | 14 | | 14 |
| AD 10 | | 17 | | 17 | | 17 |
| AD 9 | | 39 | | 39 | | 39 |
| AD 8 | | 30 | | 30 | | 30 |
| AD 7 | | 58 | | 45 | | 58 |
| AD 6 | | 10 | | 10 | | 10 |
| AD 5 | | 11 | | 2 | | 11 |
| AD starpsumma | | 197 | | 170 | | 197 |
| AST 11 | | | | | | |
| AST 10 | | | | | | |
| AST 9 | | | | | | |
| AST 8 | | 2 | | 2 | | 2 |
| AST 7 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 6 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 5 | | 3 | | 3 | | 3 |
| AST 4 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 3 | | 1 | | 1 | | 1 |
| AST 2 | | | | | | |
| AST 1 | | | | | | |
| AST starpsumma | | 13 | | 13 | | 13 |
| AST/SC 6 | | | | | | |
| AST/SC 5 | | | | | | |
| AST/SC 4 | | | | | | |
| AST/SC 3 | | | | | | |
| AST/SC 2 | | | | | | |
| AST/SC 1 | | | | | | |
| AST/SC starpsumma | | | | | | |
| Kopā | | 210 | | 183 | | 210 |

Funkciju grupa un pakāpe

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (ESMA)

2019. gada budžets

Budžeta grozījums Nr. 4/2019

Pārskatītais 2019. gada budžets

Pastāvīgi amati

Pagaidu amati

Pastāvīgi amati

Pagaidu amati

Pastāvīgi amati

Pagaidu amati

AD 16

1

2

1

AD 15

2

3

2

AD 14

6

6

AD 13

2

1

2

AD 12

7

7

7

AD 11

14

14

14

AD 10

17

17

17

AD 9

39

39

39

AD 8

30

30

30

AD 7

58

45

58

AD 6

10

10

10

AD 5

11

2

11

AD starpsumma

197

170

197

AST 11

AST 10

AST 9

AST 8

2

2

2

AST 7

3

3

3

AST 6

3

3

3

AST 5

3

3

3

AST 4

1

1

1

AST 3

1

1

1

AST 2

AST 1

AST starpsumma

13

13

13

AST/SC 6

AST/SC 5

AST/SC 4

AST/SC 3

AST/SC 2

AST/SC 1

AST/SC starpsumma

Kopā

210

183

210

Pamatojums

Atjauno 2019. gada budžetu.

---

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/107 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/107

---

P9_TA(2019)0025

To summu pielāgojumi no elastības instrumenta 2019. gadam, kuras jāizmanto migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu gadījumā

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu (ES) 2019/276 attiecībā uz to summu pielāgojumiem no elastības instrumenta 2019. gadam, kas jāizmanto migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu gadījumā (COM(2019)0600 – C9-0029/2019 – 2019/2039(BUD))

(2021/C 202/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2019)0600 – C9-0029/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2019)0600 – C9-0029/2019),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 12. decembra Lēmumu (ES) 2019/276 par to, lai izmantotu elastības instrumentu nolūkā stiprināt svarīgākās programmas ES konkurētspējai un finansēt steidzamus budžeta pasākumus, lai risinātu migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 12. decembra Lēmumu (ES) 2019/276 par to, lai izmantotu elastības instrumentu nolūkā stiprināt svarīgākās programmas ES konkurētspējai un finansēt steidzamus budžeta pasākumus, lai risinātu migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2018. gada 12. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2018. gada 12. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (5),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projektu, ko Komisija pieņēma 2019. gada 2. jūlijā (COM(2019)0610), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projektu, ko Komisija pieņēma 2019. gada 2. jūlijā (COM(2019)0610),

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0013/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0013/2019),

| A. | tā kā Eiropas Parlaments un Padome nolēma 2019. gadā izmantot elastības instrumentu 1 164 miljonu EUR apmērā: 179 miljonus EUR 1.a izdevumu kategorijai (Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai), lai stiprinātu galvenās konkurētspējas programmas (proti, “Apvārsnis 2020” un “Erasmus+”), un 985,6 miljonus EUR 3. izdevumu kategorijai, kā ierosinājusi Komisija; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlaments un Padome nolēma 2019. gadā izmantot elastības instrumentu 1 164 miljonu EUR apmērā: 179 miljonus EUR 1.a izdevumu kategorijai (Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai), lai stiprinātu galvenās konkurētspējas programmas (proti, “Apvārsnis 2020” un “Erasmus+”), un 985,6 miljonus EUR 3. izdevumu kategorijai, kā ierosinājusi Komisija;

| B. | tā kā Komisija ir ierosinājusi budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projektu, kas paredz samazināt saistību apropriācijas 1.a un 3. izdevumu kategorijā, tādējādi samazinot vajadzību 2019. gadā izmantot elastības instrumentu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisija ir ierosinājusi budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projektu, kas paredz samazināt saistību apropriācijas 1.a un 3. izdevumu kategorijā, tādējādi samazinot vajadzību 2019. gadā izmantot elastības instrumentu;

| C. | tā kā Komisija tāpēc ir ierosinājusi attiecīgi koriģēt no elastības instrumenta izmantotās summas, tās paredzot 1 090 miljonu EUR apmērā, no kuriem 160 miljoni EUR būs 1.a izdevumu kategorijai un 930 miljoni EUR — 3. izdevumu kategorijai; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija tāpēc ir ierosinājusi attiecīgi koriģēt no elastības instrumenta izmantotās summas, tās paredzot 1 090 miljonu EUR apmērā, no kuriem 160 miljoni EUR būs 1.a izdevumu kategorijai un 930 miljoni EUR — 3. izdevumu kategorijai;

| D. | tā kā ar šo ierosināto lēmumu par līdzekļu izmantošanu tiek grozīts 2018. gada 12. decembra Lēmums (ES) 2019/276 (6); |
| --- | --- |

D.

tā kā ar šo ierosināto lēmumu par līdzekļu izmantošanu tiek grozīts 2018. gada 12. decembra Lēmums (ES) 2019/276 (6);

| E. | tā kā, ņemot vērā Parlamenta nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projektu, ierosinātās korekcijas ir zaudējušas spēku, |
| --- | --- |

E.

tā kā, ņemot vērā Parlamenta nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projektu, ierosinātās korekcijas ir zaudējušas spēku,

| 1. | noraida Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 54, 22.2.2019., 3. lpp.

(2)  OV L 67, 7.3.2019.

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(4)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(5)  OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 12. decembra Lēmums (ES) 2019/276 par to, lai izmantotu elastības instrumentu nolūkā stiprināt svarīgākās programmas ES konkurētspējai un finansēt steidzamus budžeta pasākumus, lai risinātu migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas (OV L 54, 22.2.2019., 3. lpp.).

---

Otrdiena, 2019. gada 22. oktobris

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/109 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/109

---

P9_TA(2019)0034

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014-2020) (COM(2019)0397 – C9-0109/2019 – 2019/0180(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 202/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2019)0397), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2019)0397),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 175. panta 3. daļu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0109/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 175. panta 3. daļu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0109/2019),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 25. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 25. septembra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2019. gada 2. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2019. gada 2. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A9-0015/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A9-0015/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina savu paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P9_TC1-COD(2019)0180

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/1796.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA PAZIŅOJUMS

Eiropas Parlaments aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt Regulas (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014-2020) 4. panta 2. punkta elastīgu piemērošanu gadījumā, ja Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības, jo īpaši attiecībā uz kolektīviem pieteikumiem, kuros vienas vai vairāku nozaru lietās iesaistīti MVU.

---

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/111 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/111

---

P9_TA(2019)0035

Savienības kuģu zvejas atļaujas Apvienotās Karalistes ūdeņos un Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas darbības Savienības ūdeņos ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz Savienības kuģu zvejas atļaujām Apvienotās Karalistes ūdeņos un Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas darbībām Savienības ūdeņos groza Regulu (ES) 2017/2403 (COM(2019)0398 – C9-0110/2019 – 2019/0187(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 202/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2019)0398), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2019)0398),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0110/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0110/2019),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 25. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 25. septembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0014/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0014/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Oficiālājā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P9_TC1-COD(2019)0187

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulu (ES) 2017/2403 attiecībā uz Savienības zvejas kuģu zvejas atļaujām Apvienotās Karalistes ūdeņos un Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas darbībām Savienības ūdeņos

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/1797.)

---

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/112 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/112

---

P9_TA(2019)0037

Regulas (ES) 2019/501 un Regulas (ES) 2019/502 piemērošanas laikposmi ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2019/501 un Regulu (ES) 2019/502 attiecībā uz to piemērošanas periodiem (COM(2019)0396 – C9-0108/2019 – 2019/0179(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 202/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2019)0396), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2019)0396),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un91. panta 1. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0108/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un91. panta 1. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0108/2019),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 25. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 25. septembra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 163. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 163. pantu,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P9_TC1-COD(2019)0179

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulas (ES) 2019/501 un (ES) 2019/502 attiecībā uz to piemērošanas laikposmiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/1795.)

---

Trešdiena, 2019. gada 23. oktobris

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/113 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/113

---

P9_TA(2019)0038

Eiropas Savienības 2020. finanšu gada vispārējais budžets — visas iedaļas

Eiropas Parlamenta 2019. gada 23. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2020. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (11734/2019 – C9-0119/2019 – 2019/2028(BUD))

(2021/C 202/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4),

| — | ņemot vērā 2019. gada 14. marta rezolūciju par 2020. gada budžeta izstrādes vispārējām pamatnostādnēm, III iedaļa — Komisija (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 14. marta rezolūciju par 2020. gada budžeta izstrādes vispārējām pamatnostādnēm, III iedaļa — Komisija (5),

| — | ņemot vērā 2019. gada 28. marta rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2020. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 28. marta rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2020. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2020. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2019. gada 5. jūlijā (COM(2019)0400), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2020. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2019. gada 5. jūlijā (COM(2019)0400),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2020. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome pieņēma 2019. gada 3. septembrī un nosūtīja Parlamentam 2019. gada 13. septembrī (11734/2019 – C9-0119/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2020. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome pieņēma 2019. gada 3. septembrī un nosūtīja Parlamentam 2019. gada 13. septembrī (11734/2019 – C9-0119/2019),

| — | ņemot vērā 2. panta 1. punkta c) apakšpunktu Parīzes nolīgumā, ko Eiropas Savienība ratificēja 2016. gada 5. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2. panta 1. punkta c) apakšpunktu Parīzes nolīgumā, ko Eiropas Savienība ratificēja 2016. gada 5. oktobrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas vispārējā stāvokļa apskatu “ES rīcība enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā” (2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas vispārējā stāvokļa apskatu “ES rīcība enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā” (2017),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Tīru planētu – visiem! Stratēģisks Eiropas ilgtermiņa redzējums par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku” (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Tīru planētu – visiem! Stratēģisks Eiropas ilgtermiņa redzējums par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku” (COM(2018)0773),

| — | ņemot vērā Reglamenta 94. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 94. pantu,

| — | ņemot vērā pārējo attiecīgo komiteju atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārējo attiecīgo komiteju atzinumus,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0017/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0017/2019),

III iedaļa

Vispārējs pārskats

| 1. | atgādina, ka Parlaments 2019. gada 14. marta rezolūcijā par 2020. gada budžeta izstrādes vispārējām pamatnostādnēm noteica skaidras politiskās prioritātes 2020. gada budžetam, kam jāveido tilts uz nākotnes Eiropu un jānodrošina Eiropas pievienotā vērtība; no jauna apstiprina savu stingro apņemšanos īstenot minētās prioritātes un nosaka turpmāk izklāstīto nostāju, lai nodrošinātu atbilstošu finansējuma līmeni šo prioritāšu izpildei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkārtoti pauž Parlamenta viedokli, ka Savienības 2020. gada budžetam būtu jāpalīdz sagatavoties daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2021.–2027. gadam īstenošanai un jānodrošina stabils izejas punkts jaunās paaudzes Savienības programmām un politikas pasākumiem; turklāt atgādina, ka 2020. gads ir pēdējais pašreizējās DFS darbības gads un līdz ar to Savienības pēdējā iespēja pietuvoties šim periodam noteikto politisko saistību izpildei, tostarp virzībā uz ES klimata mērķa sasniegšanu un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanu, kā arī Eiropas Sociālo tiesību pīlāra un Savienības mērķa līdz 2050. gadam panākt oglekļa emisiju ziņā neitrālu ekonomiku īstenošanu; šajā sakarībā uzsver, ka Savienības budžetā ir visā pilnībā jānovērtē un jāintegrē Savienības politikas ietekme uz dzimumu līdztiesību (dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā), tādējādi veicinot dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu un vienlīdzīgas iespējas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pieņem zināšanai Padomes nostāju attiecībā uz budžeta projektu, proti, saistību apropriāciju samazināšanu par 1,51 miljardu EUR salīdzinājumā ar Komisijas priekšlikumu; uzskata, ka Padomes veiktie samazinājumi ir klajā pretrunā Savienības prioritātēm, tos nepamato līdzekļu apguves spēja un tie ir paredzēti tam, lai likvidētu visus īpašos palielinājumus, ko Parlaments pieprasījis un saņēmis iepriekšējos budžeta gados; tādēļ nolemj visās pozīcijās, kuras Padome ir samazinājusi, principā atjaunot apropriācijas budžeta projektā ierosinātajā apmērā gan attiecībā uz darbības, gan attiecībā uz administratīvajiem izdevumiem un savai nostājai par pamatu ņemt budžeta projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž stingru pārliecību, ka ir obligāti risināt klimata problēmu un aizsargāt vidi tā, lai veicinātu nodarbinātību, radītu jaunas darbvietas, stiprinātu konkurētspēju, veicinātu ilgtspējīgu attīstību un nodrošinātu sociālo labklājību; uzsver jauno un topošo tehnoloģiju lielo nozīmi minētā mērķa sasniegšanā; uzsver, ka Savienībai ir jārāda piemērs un jāiedvesmo citas valstis visā pasaulē vēl vairāk ieguldīt ar klimatu saistītos izdevumos; atzinīgi vērtē dedzīgos aicinājumus rīkoties, ko Savienības vadītāji pauduši nesen notikušajā ANO klimata pārmaiņu samitā, kā arī vairāku dalībvalstu nesen pausto apņemšanos palielināt izdevumus tādās jomās kā energoefektivitāte, atjaunojamo energoresursu enerģija un ilgtspējīga transporta un enerģētikas infrastruktūra; uzskata, ka pēc šādiem paziņojumiem vajadzētu sekot konkrētai dalībvalstu rīcībai, tostarp arī apspriežoties Padomē; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina par Savienības saistībām, kas izriet no Parīzes nolīguma, un Savienības apņemšanos sasniegt mērķi laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam 20 % no Savienības izdevumiem atvēlēt ar klimatu saistītiem pasākumiem; norāda, ka 21,0 % no 2020. gada budžeta projektā ierosinātajām saistību apropriācijām ir saistīts ar klimatu un ka vēl vismaz 3,5 miljardi EUR būtu jāatvēl ar klimatu saistītiem izdevumiem, lai sasniegtu 20 % mērķi; pauž nožēlu, ka pašreizējās DFS ietvaros Savienības budžeta iespējas patstāvīgi risināt klimata problēmu ir ierobežotas, un norāda, ka šajā jomā ir nepieciešamas daudz lielākas investīcijas — saskaņā ar Komisijas aplēsēm 175 līdz 290 miljardi EUR gadā; uzsver, ka būtu jādara viss iespējamais, lai līdz 2020. gada beigām pēc iespējas lielākā apmērā tiktu sasniegts vispārējais Savienības budžeta mērķis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka 2020. gada budžetam būtu jāsagatavo Savienība mērķim vēl vērienīgāk integrēt klimata pasākumus un bioloģisko daudzveidību DFS 2021.–2027. gadam, lai attaisnotu Eiropas iedzīvotāju cerības; prasa nodrošināt pārredzamāku, stingrāku un visaptverošāku metodiku, kas izstrādāta saskaņā ar starptautiski atzītām metodēm un ietver reformētus snieguma rādītājus, ar kuriem noteikt un izsekot ar klimatu un bioloģisko daudzveidību saistītos izdevumus; ar nepacietību gaida konkrētu priekšlikumu attiecībā uz Eiropas zaļo kursu, kā norādīts Komisijas jaunievēlētās priekšsēdētājas politiskajās pamatnostādnēs; šajā sakarībā atgādina par savu stingro apņemšanos reformēt Savienības pašu resursu sistēmas, tostarp ieviest jaunu pašu resursu grozu, kas būtu labāk saskaņots ar galvenajām Savienības politikas prioritātēm, tostarp ar cīņu pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina par 2019. gada marta rezolūcijā pausto apņemšanos pieprasīt Komisijai visos ES tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm iekļaut obligātu klauzulu, pieprasot Parīzes nolīguma ratificēšanu un īstenošanu, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tādēļ ierosina tādu 2020. gada budžetu, kas dod nozīmīgu ieguldījumu vides problēmu un klimata pārmaiņu novēršanā un pēc iespējas kompensē to, kas nav izdarīts līdz šim, lai sasniegtu mērķi laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam 20 % no Savienības izdevumiem atvēlēt ar klimatu saistītiem pasākumiem; ierosina ievērojami — par vairāk nekā 2 miljardiem EUR pārsniedzot budžeta projektā ierosinātās summas — palielināt budžeta pozīcijas dažādās izdevumu kategorijās un galvenokārt 1.a izdevumu apakškategorijā, kura dod lielu ieguldījumu klimata izdevumu mērķa sasniegšanā; mērķtiecīgi novirza šos palielinājumus uz tām pozīcijām, kuru izpildes rādītāji ir izcili un kuru darbības spējas ir pietiekamas, lai apgūtu papildu apropriācijas 2020. gadā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka jaunatne joprojām ir visaptveroša prioritāte Savienības budžetā; uzsver, ka, neraugoties uz pozitīvo jauniešu bezdarba samazināšanās tendenci Savienībā, nākotnes iespēju trūkums rada patiešām akūtu sociālās krīzes situāciju jauniešiem atsevišķās Savienības vietās (ar ievērojamām atšķirībām starp dalībvalstīm un reģioniem); tādēļ nolemj palielināt līdzekļus Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai (JNI), pārsniedzot Komisijas ierosināto apmēru — arī tādēļ, lai nākamajā DFS nodrošinātu gludu pāreju uz Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+); |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka Savienībai ir pilnībā jāizpilda visas savas saistības, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm cīnīties pret klimata pārmaiņām un pielāgoties tām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palielina finanšu resursus, lai apmierinātu turpmāko pieprasījumu pēc Erasmus+, kas ir galvenā programma izglītības, apmācības (tostarp profesionālās izglītības un apmācības), jaunatnes un sporta jomā Eiropā; uzsver, ka Erasmus+ ir viena no galvenajām Savienības pamatprogrammām, kas ir plaši pazīstama iedzīvotāju vidū un ir sniegusi konkrētus rezultātus ar skaidru Eiropas pievienoto vērtību; atgādina savu apņemšanos DFS 2021.–2027. gadam trīskāršot finansējumu šai programmai; uzsver nepieciešamību turpināt un pastiprināt sagatavošanas darbību DiscoverEU, ņemot vērā tās plānoto integrāciju programmā Erasmus+ 2021.–2027. gadam; prasa īpašu uzmanību pievērst mobilitātes darbībām pieaugušo izglītībā, jo īpaši vecāka gadagājuma cilvēkiem programmā Erasmus+; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ierosina vēl citus mērķtiecīgus līdzekļu palielinājumus citām budžeta pozīcijām, kas saistītas ar Parlamenta prioritātēm, tādās jomās kā MVU, digitalizācija, mākslīgais intelekts, vēža pētniecība, drošība un tiesu iestāžu sadarbība, muita, migrācija un ārpolitika, tostarp attīstības un humānā palīdzība; |
| --- | --- |

12.

| 13. | principā atbalsta Komisijas aplēses par decentralizēto aģentūru budžeta vajadzībām; tādēļ uzskata, ka jebkādi Padomes ierosināti samazinājumi apdraudētu aģentūru pienācīgu darbību un neļautu tām pildīt savus uzdevumus; ierosina mērķtiecīgi palielināt to aģentūru apropriāciju apmēru, kuras veiks papildu uzdevumus vai kuru darba slodze aizvien palielinās jaunu problēmu dēļ; |
| --- | --- |

13.

| 14. | secina, ka, lai pienācīgi finansētu iepriekš minētās neatliekamās prioritātes un ņemot vērā atsevišķu izdevumu kategoriju ļoti mazās vai neesošās rezerves 2020. gadā, ir pilnībā jāizmanto elastības instruments un vispārējā saistību rezerve, bet neparedzēto izdevumu rezerve jāizmanto, daļu no tās atstājot pieejamu tādu neparedzētu notikumu finansēšanai, ar kuriem var nākties saskarties nākamā gada laikā; turklāt atgādina, ka DFS regulā iekļautās elastības iespējas beigsies minētā perioda beigās; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka visā pilnībā ir atkārtoti jāizmanto pētniecības jomā atceltās saistības, kā noteikts Finanšu regulas 15. panta 3. punktā; pauž dziļu nožēlu par to, ka Padome atkal noraida šī tiesību akta noteikuma piemērošanu, ko Komisija budžeta projektā bija ierosinājusi daļēji izmantot; pauž nodomu uzstāt uz savu nostāju, kas atspoguļo gan Finanšu regulas burtu, gan garu; plāno atrisināt šo jautājumu šī gada budžeta samierināšanas sanāksmē; ierosina visā pilnībā atkārtoti izmantot šīs atceltās saistības, lai palielinātu līdzekļus četrās pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” budžeta pozīcijās, kuras ietver visvairāk ar klimatu saistītas pētniecības darbību; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kopējās apropriācijas 2020. gada budžetā (visas iedaļas) nosaka 170 971 519 973 EUR apmērā saistību apropriācijās, kas ir par 2 699 813 994 EUR vairāk nekā ierosināts budžeta projektā; turklāt — tā kā ir notikusi saistību atcelšana — saskaņā ar Finanšu regulas 15. panta 3. punktu nolemj darīt pieejamus vēl 280 700 000 EUR saistību apropriācijās; kopējās apropriācijas 2020. gada budžetā (visas iedaļas) nosaka 159 146 168 195 EUR apmērā maksājumu apropriācijās; |
| --- | --- |

16.

1.a izdevumu apakškategorija — Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

| 17. | norāda, ka “Apvārsnis 2020” nodrošina ļoti ievērojamu Eiropas pievienoto vērtību un sniedz būtisku ieguldījumu videi nekaitīgu tehnoloģiju un klimatam un videi nekaitīgu inovāciju attīstībā, lai liktu pamatus dekarbonizētai nākotnei un atbalstītu pāreju uz aprites ekonomiku lielākā apmērā; uzsver arī šīs programmas svarīgumu citām nozīmīgām Eiropas pētniecības jomām, tādām kā digitalizācija, mākslīgais intelekts un vēža pētniecība; tāpēc ievērojami — par 737,8 miljoniem EUR saistību apropriācijās pārsniedzot budžeta projektā ierosinātās summas — palielina pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” paredzētos līdzekļus; turklāt saskaņā ar Finanšu regulas 15. panta 3. punktu pilnā apmērā — 280,7 miljoni EUR — dara pieejamas saistību apropriācijas, kas 2018. gadā atceltas, jo nav tikuši īstenoti pētniecības projekti pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” budžeta pozīcijās, kurām ir vislielākā nozīme ar klimatu saistītiem pētniecības projektiem, un aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst minēto līdzekļu taisnīgam ģeogrāfiskajam sadalījumam; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ir pārliecināts, ka cīņai pret vēzi jābūt Savienības absolūtai prioritātei un ka šajā virzienā ir jāiegulda daudz lielāks darbs; uzsver, ka vēža pētniecība ir svarīgs pamatelements šajā procesā; tādēļ pieņem vēža pētniecībai paredzētu finanšu resursu palielinājumu, kas jāiekļauj attiecīgajās pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” budžeta pozīcijās, kuras turklāt uzrāda ļoti augstu budžeta izpildi; uzsver, ka nekavējoties ir jāpanāk intensīvāka pētniecība šajā jomā, rēķinoties arī ar iespaidīgākiem ieguldījumiem, kas paredzami nākamajā DFS; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atgādina, ka Eiropas kā vadošās informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) nodrošinātājas stāvoklis ir atkarīgs no resursiem, kas atvēlēti jaunu IKT tehnoloģiju izstrādei un testēšanai, kā arī atbalsta sniegšanai jaunuzņēmumiem un tehnoloģiju uzņēmumiem, lai palielinātu attiecīgo tirgus jaudu; šajā sakarībā atkārtoti norāda uz nepieciešamību nodrošināt papildu finansējumu Eiropas pētniecības iestādēm un MVU, kas īpašu uzmanību pievērš tādu tehnoloģiju izstrādei un attīstīšanai kā meklētājprogrammas, tulkošanas pakalpojumi un līdzīgas revolucionāras tehnoloģijas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) izšķirošo nozīmi tāda augstas veiktspējas Eiropas komunikāciju tīkla stratēģiskas izveides sekmēšanā, kas ir ilgtspējīgs un savstarpēji savienots transporta (īpašu uzmanību pievēršot dzelzceļa tīklam un cita starpā nakts vilcieniem), enerģētikas un IKT infrastruktūras jomā un dod nozīmīgu ieguldījumu pārejā uz klimatneitrālu sabiedrību; tādēļ ierosina palielināt EISI transporta sadaļas un EISI enerģētikas sadaļas finansējumu, kopumā par 545 miljoniem EUR saistību apropriācijās pārsniedzot budžeta projektā ierosinātās summas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzskata, ka šajā apakškategorijā ir vairāk jāatbalsta vēl arī citas svarīgas prioritātes; šajā sakarībā vērš uzmanību uz MVU, kuri ir būtiska Savienības ekonomikas daļa un kuriem ir izšķiroša nozīme augstas kvalitātes investīciju realizēšanā un darbvietu radīšanā visās dalībvalstīs; šajā sakarībā pieņem programmai COSME paredzētu palielinājumu, lai vēl vairāk stiprinātu šīs programmas potenciālu veicināt uzņēmējdarbību, tostarp sieviešu uzņēmējdarbību, un uzlabot Savienības uzņēmumu konkurētspēju un piekļuvi tirgiem, un prasa īpašu uzmanību pievērst MVU digitālajai pārveidei; atgādina, ka programmai COSME budžeta projektā ierosinātais piešķīrums bija zemāks pat par finanšu plānojumā paredzēto finansējumu, un pieņem palielinājumu, par 50 miljoniem EUR saistību apropriācijās pārsniedzot budžeta projektā ierosinātās summas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka Erasmus+ joprojām ir ļoti augstu novērtēta un ārkārtīgi populāra programma ar tādu pieteikumu skaitu, kas ievērojami pārsniedz pieejamo finansējumu, un tā palīdz veicināt spēcīgu kopīgas Eiropas identitātes apziņu; tādēļ pieņem palielinājumu, par 123,4 miljoniem EUR saistību apropriācijās pārsniedzot budžeta projektā ierosinātās summas, lai cīnītos pret zemo sekmīgo pieteikumu īpatsvaru un ļautu lielākam skaitam cilvēku gūt labumu no šīs programmas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ierosina mērķtiecīgi palielināt apropriācijas Eiropas Darba iestādei (EDI), Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūrai, Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūrai, Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūrai (ENISA), kā arī apropriācijas un darbinieku skaitu Eiropas GNSS aģentūrai, Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādes (BEREC) birojam un Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (ACER); |
| --- | --- |

23.

| 24. | tāpēc palielina saistību apropriācijas 1.a izdevumu apakškategorijā, par 1 503 766 221 EUR pārsniedzot budžeta projektu (izņemot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības), un norāda, ka šis palielinājums jāfinansē, izmantojot pieejamo rezervi un īpašos instrumentus; turklāt — tā kā ir notikusi saistību atcelšana — saskaņā ar Finanšu regulas 15. panta 3. punktu dara šai apakškategorijai pieejamus 280 700 000 EUR saistību apropriācijās; |
| --- | --- |

24.

1.b izdevumu apakškategorija — Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

| 25. | atgādina, ka ilgtspējīga izaugsme un mērķtiecīgas investīcijas ir priekšnoteikums kvalitatīvu darbvietu radīšanai un lielākai vispārējai labklājībai un ka tāpēc struktūrfondu līdzekļi un investīcijas būtu efektīvāk jānovirza tam, lai veicinātu iekļaujošu izaugsmi, mazinātu nevienlīdzību un stimulētu augšupēju sociālo konverģenci; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pauž nožēlu par to, ka jauniešu bezdarba līmenis, kas saskaņā ar aplēsēm 2019. gada aprīlī bija 14,2 %, joprojām ir nepieņemami augsts un joprojām ir īpaši akūta problēma vairākās Savienības dalībvalstīs un reģionos; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot jauniešu nodarbināmību un uzņēmējdarbības spējas un vienlaikus novērst nevienlīdzību; pauž pārliecību, ka cīņai pret bezdarbu ir nepieciešami ievērojami finansiāli ieguldījumi; pauž apņēmību nodrošināt papildu finansējumu JNI programmai pašreizējās DFS pēdējā darbības gadā; uzsver nepieciešamību paātrināt šīs programmas īstenošanu un vēl vairāk uzlabot tās efektivitāti, lai nodrošinātu, ka tā sniedz lielāku Eiropas pievienoto vērtību valstu nodarbinātības politikai; tāpēc ierosina palielināt JNI paredzētās saistību apropriācijas, par 363,3 miljoniem EUR pārsniedzot budžeta projektā ierosinātās summas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palielina finansējumu tehniskajai palīdzībai, lai risinātu ar projektu pārvaldības procedūru sarežģītību saistītās problēmas (no pieteikumu sagatavošanas līdz finanšu pārvaldībai un ietekmes uzraudzībai), kuras ir viens no galvenajiem šķēršļiem, kas kavē struktūrfondu apguvi lielākā apmērā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palielina saistību apropriācijas 1.b izdevumu apakškategorijā, par 373 278 264 EUR pārsniedzot budžeta projektu (izņemot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības), un norāda, ka šis palielinājums jāfinansē, izmantojot īpašos instrumentus; |
| --- | --- |

28.

2. izdevumu kategorija — Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

| 29. | ar bažām norāda, ka atkal tikai 8,3 % kopējo saistību apropriāciju ir saistīti ar bioloģiskās daudzveidības izzušanas apturēšanu, kas ir viszemākais rādītājs kopš 2015. gada, neraugoties uz novērojumu, ka sugu izzušana notiek vēl nepieredzētā un aizvien lielākā ātrumā; prasa piešķirt pietiekamus papildu resursus, lai nodrošinātu bioloģiskās daudzveidības konsekventu ilgtermiņa aizsardzību visā Savienībā, un nodrošināt šo resursu izsekojamību; ņemot vērā vispārējo prioritāti cīnīties pret klimata pārmaiņām, ievērojami — par 233 miljoniem EUR saistību apropriācijās — palielina ar programmu LIFE+ saistītās budžeta pozīcijas 7. un 34. sadaļā; sagaida, ka Komisija garantēs minēto papildu līdzekļu efektīvai izmantošanai nepieciešamo apguves spēju un nodrošinās šādu videi draudzīgu līdzekļu taisnīgāku ģeogrāfisko sadalījumu, kā tas būs nākamās DFS programmās; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ierosina atsevišķām budžeta pozīcijām vajadzīgos palielinājumus, jo īpaši tādu pasākumu finansēšanai, kas paredzēti Āfrikas cūku mēra ietekmes novēršanai vairākās dalībvalstīs; norāda, ka kopš 2019. gada sākuma ietekme ir bijusi būtiska un ir reģistrēts liels skaits slimības uzliesmojumu, kā rezultātā ir izbrāķēts desmitiem tūkstošu dzīvnieku; norāda, ka trešās valstis ir veikušas ieguldījumus pētījumos, lai izstrādātu vakcīnu pret Āfrikas cūku mēri, un uzskata, ka Savienībai būtu jāiegulda līdzekļi tādas vakcīnas pētniecībā un izstrādē, kas pēc iespējas īsākā laikā palīdzētu izskaust Āfrikas cūku mēra izplatīšanos un sastopamību; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atgādina, ka Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) apropriāciju apmērs vēl būs jākoriģē, ņemot vērā piešķirtos ieņēmumus, kas varētu būt pieejami 2020. gadā, kā norādīts Komisijas grozījumu vēstulē; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ierosina mērķtiecīgi palielināt Eiropas Vides aģentūras apropriāciju apmēru un darbinieku skaitu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kopumā palielina saistību apropriācijas 2. izdevumu kategorijā par 267,3 miljoniem EUR (izņemot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības) un norāda, ka šis palielinājums jāfinansē, izmantojot maksimālā apjoma robežās pieejamo rezervi; uzsver, ka ir jāpārtrauc līdzekļu samazināšana lauksaimniecības budžetā, jo lauksaimniecības nozari bieži skar krīzes, kuru risināšanai ir jāpiešķir budžeta līdzekļi; |
| --- | --- |

33.

3. izdevumu kategorija — Drošība un pilsonība

| 34. | ņemot vērā ārkārtīgi zemo maksimālo apjomu kopš pašreizējās DFS darbības sākuma, ko nav iespējams ievērot, palielina finansējumu Parlamenta prioritātēm iekšējās drošības, migrācijas, pamattiesību un tiesiskuma ievērošanas jomā, kā arī nediskriminācijas un līdztiesības veicināšanai un cīņai pret vardarbību, kas saistīta ar dzimumu; stingri iebilst pret Padomes veiktajiem Iekšējās drošības fonda (ISF) un Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (AMIF) līdzekļu samazinājumiem un noraida Padomes priekšlikumu pārvietot 400 miljonus EUR no AMIF saistību apropriācijām uz rezervi, kamēr nav panākts būtisks progress saistībā ar Dublinas III regulas (7) reformu, jo tas neļautu priekšposteņa dalībvalstīm saņemt humānai migrācijas spiediena pārvaldībai nepieciešamo atbalstu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi ieguldīt līdzekļus, lai nodrošinātu pienācīgu finansējumu un darbinieku skaitu visām aģentūrām, kas darbojas migrācijas, drošības, robežkontroles un pamattiesību jomā, jo īpaši Eiropolam, Eurojust, EPPO, Frontex un Pamattiesību aģentūrai (FRA); uzsver, ka EPPO rīcībā jābūt līdzekļiem, kuri nepieciešami, lai rūpīgi izmeklētu un nodotu kriminālvajāšanai pārrobežu noziedzīgas darbības; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju steidzami izveidot fondu, kura mērķis būtu atbalstīt meklēšanas un glābšanas operācijas, lai garantētu efektīvas meklēšanas un glābšanas iespējas Vidusjūrā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkārtoti apstiprina gatavību izmantot Savienības budžetu kā instrumentu, ar ko efektīvi apkarot pastāvošo nevienlīdzību un veicināt dzimumu līdztiesību, jo īpaši palielinot resursus programmas “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” īpašajam ar Daphne saistītajam mērķim un attīstības sadarbības instrumenta ietvaros palielinot resursus cilvēces attīstībai; uzsver, ka ir vajadzīgs pietiekams finansējums, lai cīnītos pret vardarbību, kas saistīta ar dzimumu, un vardarbību pret sievietēm un meitenēm bēglēm un citām neaizsargātām grupām, piemēram, LGBTIK+; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ierosina par 10 % palielināt saistību apropriācijas programmas “Radošā Eiropa” apakšprogrammām “MEDIA” un “Kultūra”, lai novērstu to pastāvīgo finansējuma trūkumu un sekmīgo pieteikumu zemo īpatsvaru; turklāt palielina apropriācijas multivides darbībām, kurām ir izšķiroša nozīme dezinformācijas apkarošanā un neatkarīgas žurnālistikas veicināšanā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ierosina arī mērķtiecīgi palielināt Savienības ieguldījumu Eiropas Zāļu aģentūrā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tāpēc palielina saistību apropriācijas 3. izdevumu kategorijā, par 121 799 746 EUR pārsniedzot budžeta projektā ierosinātās summas (izņemot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības), un norāda, ka šis palielinājums jāfinansē, turpinot izmantot īpašos instrumentus; |
| --- | --- |

40.

4. izdevumu kategorija — Globālā Eiropa

| 41. | uzsver, ka vairāk Savienības budžeta līdzekļu ir jāiegulda klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumos, kā arī klimata diplomātijā valstīs, uz kurām attiecas attīstības sadarbības instruments un Savienības civilās aizsardzības mehānisms; norāda, ka Savienības budžetā ir paredzēta iespēja sniegt finansiālu palīdzību katastrofu riska mazināšanai un izmantot inovatīvus finanšu instrumentus, tostarp ES ārējo investīciju plānu, lai atbalstītu ar klimatu saistītu attīstības projektu sagatavošanu un finansēšanu Āfrikā; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ierosina Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta satvarā ievērojami palielināt finansējumu Rietumbalkānu valstīm, jo īpaši funkcionējošu demokrātisku institūciju, tiesiskuma, labas pārvaldības un publiskās administrācijas jomā; uzsver jēgpilna finansējuma nozīmību, ņemot vērā daudzās problēmas, kas Savienībai kopā ar dalībvalstīm būs jārisina Eiropas kaimiņreģiona valstīs, lai atbalstītu politiskās reformas un panāktu atbilstību acquis Rietumbalkānu valstīs; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atgādina, ka, ņemot vērā pastāvīgo drošības apdraudējumu un drošības vides pasliktināšanos pie Savienības austrumu robežām, kā arī sarežģītās reformas, ar kurām nākas saskarties Austrumeiropas partneriem, ir svarīgi nodrošināt pietiekamu finansējumu krīzes un konfliktu novēršanas, stabilitātes, demokrātijas un uzticēšanās veidošanas atbalstam un intensīvāk strādāt, atbalstot nabadzības mazināšanu un ekonomikas attīstību šajā reģionā; atgādina arī to, ka dienvidu kaimiņreģiona valstīm ir nepieciešams papildu finansiāls atbalsts, jo tās ir pakļautas milzīgam spiedienam, ko cita starpā rada konflikti Sīrijā un Lībijā, ekstrēmisma pieaugums un ar to saistītās bēgļu un migrantu plūsmas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pauž nopietnas bažas par ASV lēmumu atcelt tās ikgadējo finanšu iemaksu ANO Palīdzības un darba aģentūrā Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA) un uzskata, ka Savienībai būtu jāpalīdz kompensēt no tā izrietošo līdzekļu nepietiekamību; atzīst UNRWA efektīvo lomu, saglabājot nepārtrauktus pamatpakalpojumus miljoniem Palestīnas bēgļu, veicinot stabilitāti reģionā un darbojoties pret radikalizāciju saskaņā ar ES vispārējo stratēģiju Tuvajiem Austrumiem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pauž dziļas bažas par ASV administrācijas lēmumu piemērot tarifus vairākiem ES ražojumiem saistībā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas šķīrējtiesas kolēģijas lēmumu Airbus lietā; ir apņēmies pievērsties minētajam jautājumam gaidāmajā 2020. gada budžeta procedūras samierināšanas periodā, nodrošinot nepieciešamos palielinājumus atsevišķām budžeta pozīcijām, jo īpaši to pasākumu finansēšanai, kuri attiecas uz ASV uzlikto tirdzniecības šķēršļu ietekmi uz Savienības uzņēmumiem un šīs ietekmes mazināšanu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzskata, ka ir jāpalielina apropriācijas Kipras turku kopienas budžeta pozīcijai, lai dotu izšķirošu ieguldījumu Kiprā bezvēsts pazudušo personu komitejas darba turpināšanā un intensificēšanā, nodrošinātu to maronītu labklājību, kas vēlas tikt pārmitināti, un visu anklāva personu labklājību saskaņā ar 3. Vīnes nolīgumā paredzēto vienošanos un atbalstītu divkopienu Kultūras mantojuma tehnisko komiteju, tādējādi veicinot abu kopienu savstarpēju uzticēšanos un izlīgšanu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka Savienībai ir pienākums atbalstīt Arktikas aizsardzību; uzsver, ka ir svarīgi veidot saskaņotāku ES politiku attiecībā uz Arktiku; |
| --- | --- |

47.

| 48. | prasa palielināt finansējumu projektiem, kas vērsti uz to, lai sniegtu atbalstu bēgļiem no Venecuēlas, kuri ir devušies uz kaimiņvalstīm, tostarp dalībvalstu teritorijām Karību jūras reģionā; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzskata, ka, ņemot vērā Turcijas nopietnos un pastāvīgos mēģinājumus apdraudēt reģionālo stabilitāti, agresīvi izturoties pret dalībvalstīm, un tās neseno vienpusējo militāro darbību Sīrijas ziemeļaustrumos, vēršoties pret kurdiem, atkal pārvietojot Sīrijas bēgļus un nopietni kavējot piekļuvi humānajai palīdzībai, tādējādi radot smagas ciešanas civiliedzīvotājiem un apdraudot visa reģiona stabilitāti, kā arī ņemot vērā Turcijā pastāvošos trūkumus demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību jomā, ir pamatoti samazināt līdzekļus, kurus Turcijai piešķir no Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta, un iesaldēt 100 miljonus EUR (šo summu iekļaujot rezervē); tomēr uzsver, ka līdzekļu iesaldēšanai un samazināšanai nevajadzētu skart pilsonisko sabiedrību, Sīrijas bēgļus vai studentus Turcijā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | nosoda Turcijas iebrukumu Sīrijas ziemeļaustrumos, no kura cieš liels skaits civiliedzīvotāju, kura dēļ pieaug bēgļu skaits un reģions tiek destabilizēts vēl vairāk; tāpēc, ņemot vērā pašreizējās norises, plāno attiecīgi reaģēt samierināšanas procesā saistībā ar 2020. gada budžetu, koriģējot savu nostāju attiecībā uz Turcijai paredzētajām budžeta pozīcijām, vienlaikus saglabājot finanšu atbalstu pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pauž nožēlu par Parlamenta nenozīmīgo lomu EUTF uzraudzībā un pārvaldībā; uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Parlaments varētu uzraudzīt rīcības komitejas darbības, un aicina Komisiju sniegt detalizētu informāciju par šīs komitejas pieņemtajiem lēmumiem un nodrošināt Parlamenta pārstāvību tās sanāksmēs; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palielina 4. izdevumu kategoriju, kopumā par 257 217 394 EUR pārsniedzot budžeta projektu (izņemot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības), un norāda, ka šis palielinājums jāfinansē, turpinot izmantot īpašos instrumentus; |
| --- | --- |

52.

5. izdevumu kategorija — Administrācija; pārējās izdevumu kategorijas — administratīvie un pētniecības atbalsta izdevumi

| 53. | atjauno administratīvo izdevumu pozīciju apmēru, kāds bija paredzēts budžeta projektā, tostarp administratīvos un pētniecības atbalsta izdevumus 1.–4. izdevumu kategorijā; ierosina palielināt konferencei par Eiropas demokrātiju / Eiropas nākotni paredzētos līdzekļus, par 5,5 miljoniem EUR saistību apropriācijās pārsniedzot budžeta projektu; norāda, ka minētajai konferencei būtu jādarbojas pietiekami autonomi un tās darbībā līdzvērtīgi ar citām Eiropas iestādēm būtu jāiesaista arī Parlaments; turklāt uzsver, ka būtu jāparedz, ka konferencē iesaistās un piedalās dažādu grupu pilsoņi, tostarp jaunieši; |
| --- | --- |

53.

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

| 54. | atgādina tādu instrumentu kā izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības nozīmi politisko prioritāšu formulēšanā un tādu jaunu iniciatīvu ieviešanā, kas var kļūt par pastāvīgām Savienības darbībām un programmām; šajā sakarībā uzsver, ka, īstenojot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības, kas paver ceļu jaunām programmām, kuras atbalsta pašreizējais Komisijas priekšsēdētājs un Parlaments, tādām kā Taisnīgas pārkārtošanās fonds, Komisijai būtu jāpievērš īpaša uzmanība tam, lai iegūtu visplašāko atbalstu no Parlamenta; pēc visu iesniegto priekšlikumu rūpīgas analīzes un pilnībā ņemot vērā Komisijas vērtējumu par to vai, tie atbilst juridiskajām prasībām un ir īstenojami, pieņem tādu izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību līdzsvarotu kopumu, kas atspoguļo Parlamenta politiskās prioritātes; aicina Komisiju ātri īstenot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības un nodrošināt atgriezenisko saiti, informējot par to sniegumu un uz vietas gūtajiem rezultātiem; |
| --- | --- |

54.

Maksājumi

| 55. | norāda uz līdz šim nepieredzēto rezervi 20 067,6 miljonu EUR apmērā, kas budžeta projektā pieejama maksājumu maksimālā apjoma ietvaros, jo 2014.–2020. gada programmu īstenošana sākās ļoti novēloti un attiecīgi ir uzkrājušies neizlietoti maksājumi, jo īpaši 1.b izdevumu apakškategorijā; uzsver, ka nedrīkst pieļaut maksājumu pieprasījumu ievērojamu uzkrāšanos nākamās DFS darbības sākumā, jo tā varētu veidoties vēl viena maksājumu krīze Savienības budžetā, kā tas notika šajā periodā, un varētu tikt traucēta nākamās paaudzes, proti, 2021.–2027. gada, programmu darbības pienācīga uzsākšana; |
| --- | --- |

55.

| 56. | tādēļ palielina Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem paredzētos maksājumus kopumā par 3 miljardiem EUR, sagaidot, ka dalībvalstis vēl vairāk paātrinās savu darbības programmu īstenošanu pašreizējās DFS pēdējā gadā un labāk ievēros savas prognozes; palielina ESIF galvojuma fonda finansējumu par 948 miljoniem EUR, lai, neietekmējot budžetu, pārceltu uz 2020. gadu tos gada maksājumus, kuri līdz šim bija plānoti 2021. līdz 2023. gadam, t. i., laikam, kad sagaidāma lielāka nepieciešamība pēc maksājumiem; visbeidzot, palielina maksājumu apropriācijas tajās pozīcijās, kurās ir palielinātas saistību apropriācijas; |
| --- | --- |

56.

Pārējās iedaļas

I iedaļa — Eiropas Parlaments

| 57. | atjauno apropriācijas, kas iekļautas tāmē, pamatojoties uz rūpīgu un atbildīgu Parlamenta 2020. gada vajadzību analīzi, un apstiprinātas plenārsēdē, ar lielu balsu vairākumu pieņemot iepriekš minēto 2019. gada 28. marta rezolūciju; apzinās, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pants ļauj Komisijai koriģēt citu iestāžu tāmes projektus; tomēr pauž pārsteigumu un dziļas bažas par to, ka Komisija ir samazinājusi Parlamenta budžetu, tādējādi laužot abu iestāžu labas sadarbības tradīciju; |
| --- | --- |

57.

| 58. | palielina divas pozīcijas, pārsniedzot budžeta projektu, jo ir jāņem vērā jauni faktori, kuri ietekmē pārejas pabalstus 2020. gada budžetā un kurus nebija iespējams paredzēt, proti: augstāks nepārvēlēto deputātu īpatsvars pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām (63 %, savukārt, veicot aprēķinus, par pamatu tika izmantots vidējais rādītājs — 50 %) un Brexit atlikšana līdz 2019. gada 31. oktobrim; palielina arī Eiropas politiskajiem fondiem paredzēto pozīciju, jo to darbam ir izšķiroša nozīme demokrātijas veicināšanā un cīņā pret viltus ziņām un dezinformāciju; |
| --- | --- |

58.

| 59. | saskaņā ar Parlamenta pieņemto tāmi:






  a) | aicina Prezidiju izstrādāt tehnisku risinājumu, lai EP deputāti varētu īstenot savas tiesības balsot grūtniecības un dzemdību, paternitātes vai ilgtermiņa slimības atvaļinājuma laikā; |
| --- | --- | --- |

59.

a)

aicina Prezidiju izstrādāt tehnisku risinājumu, lai EP deputāti varētu īstenot savas tiesības balsot grūtniecības un dzemdību, paternitātes vai ilgtermiņa slimības atvaļinājuma laikā;

| b) | atkārtoti aicina nodrošināt pārredzamu lēmumu pieņemšanas procesu ēku politikas jomā; tādēļ nepiekrīt pašreizējai praksei gada beigās veikt apkopojošu pārvietojumu, lai veicinātu tobrīdējo ēku projektu īstenošanu, jo šis pārvietojums sistemātiski notiek vienās un tajās pašās nodaļās un sadaļās un bieži vien precīzi vienās un tajās pašās budžeta pozīcijās; uzskata, ka ēku politika būtu jāfinansē pārredzamā veidā no tai paredzētajām budžeta pozīcijām; |
| --- | --- |

b)

atkārtoti aicina nodrošināt pārredzamu lēmumu pieņemšanas procesu ēku politikas jomā; tādēļ nepiekrīt pašreizējai praksei gada beigās veikt apkopojošu pārvietojumu, lai veicinātu tobrīdējo ēku projektu īstenošanu, jo šis pārvietojums sistemātiski notiek vienās un tajās pašās nodaļās un sadaļās un bieži vien precīzi vienās un tajās pašās budžeta pozīcijās; uzskata, ka ēku politika būtu jāfinansē pārredzamā veidā no tai paredzētajām budžeta pozīcijām;

| c) | atgādina aicinājumu Prezidijam veikt pasākumus, lai no 2020. gada 1. janvāra pilnībā saskaņotu piemaksu likmes, kas saistībā ar darba braucieniem starp Parlamenta trijām darba vietām tiek piemērotas ierēdņiem, pārējiem darbiniekiem un reģistrētiem deputātu palīgiem; |
| --- | --- |

c)

atgādina aicinājumu Prezidijam veikt pasākumus, lai no 2020. gada 1. janvāra pilnībā saskaņotu piemaksu likmes, kas saistībā ar darba braucieniem starp Parlamenta trijām darba vietām tiek piemērotas ierēdņiem, pārējiem darbiniekiem un reģistrētiem deputātu palīgiem;

| d) | atkārtoti aicina Priekšsēdētāju konferenci pārskatīt Īstenošanas noteikumus, ar kuriem reglamentē delegāciju darbu un braucienus ārpus Eiropas Savienības; uzsver, ka šādā pārskatīšanā būtu jāizskata iespēja ļaut reģistrētiem deputātu palīgiem, ievērojot zināmus nosacījumus, pavadīt deputātus oficiālās Parlamenta delegācijās un darba braucienos; |
| --- | --- |

d)

atkārtoti aicina Priekšsēdētāju konferenci pārskatīt Īstenošanas noteikumus, ar kuriem reglamentē delegāciju darbu un braucienus ārpus Eiropas Savienības; uzsver, ka šādā pārskatīšanā būtu jāizskata iespēja ļaut reģistrētiem deputātu palīgiem, ievērojot zināmus nosacījumus, pavadīt deputātus oficiālās Parlamenta delegācijās un darba braucienos;

| e) | aicina ģenerālsekretāru nekavējoties iesniegt īstenošanas noteikumus, tādējādi nodrošinot reģistrētu deputātu palīgu tiesību aktos paredzēto tiesību ievērošanu, lai izvairītos no patvaļīgas interpretācijas un pašreizējās nevienlīdzības, kas neļauj pilnībā īstenot Deputātu nolikumā un deputātu palīgu statusā paredzēto darbu; |
| --- | --- |

e)

aicina ģenerālsekretāru nekavējoties iesniegt īstenošanas noteikumus, tādējādi nodrošinot reģistrētu deputātu palīgu tiesību aktos paredzēto tiesību ievērošanu, lai izvairītos no patvaļīgas interpretācijas un pašreizējās nevienlīdzības, kas neļauj pilnībā īstenot Deputātu nolikumā un deputātu palīgu statusā paredzēto darbu;

| f) | aicina pilnībā īstenot Parlamenta pasākumus, kuri ieteikti Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūcijā par seksuālās uzmākšanās un izmantošanas apkarošanu Eiropas Savienībā (8), proti, rīkot visiem darbiniekiem un deputātiem paredzētas mācības par aizkarošas izturēšanās novēršanu, veikt abu pašreizējo aizskarošas izturēšanās novēršanas komiteju ārēju revīziju, kā arī pārveidot abas šīs komitejas par vienu neatkarīgu komiteju, kuras pastāvīgie locekļi būtu ārsti un juristi; pieprasa papildu atbalstu, lai segtu izmaksas par papildu personālu, kas būtu kompetents vadīt Parlamentā notikušu aizskarošas izturēšanās gadījumu izskatīšanu, īpašā dienestā sapulcinot darbiniekus, kuriem ir profesionāla pieredze medicīnā, psiholoģijā, tieslietās un cilvēkresursu pārvaldībā, kā arī saskaņā ar Civildienesta noteikumu 24. pantu segt no aizskarošas izturēšanās cietušo personu tiesvedības izdevumus un medicīniskās izmaksas; |
| --- | --- |

f)

aicina pilnībā īstenot Parlamenta pasākumus, kuri ieteikti Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūcijā par seksuālās uzmākšanās un izmantošanas apkarošanu Eiropas Savienībā (8), proti, rīkot visiem darbiniekiem un deputātiem paredzētas mācības par aizkarošas izturēšanās novēršanu, veikt abu pašreizējo aizskarošas izturēšanās novēršanas komiteju ārēju revīziju, kā arī pārveidot abas šīs komitejas par vienu neatkarīgu komiteju, kuras pastāvīgie locekļi būtu ārsti un juristi; pieprasa papildu atbalstu, lai segtu izmaksas par papildu personālu, kas būtu kompetents vadīt Parlamentā notikušu aizskarošas izturēšanās gadījumu izskatīšanu, īpašā dienestā sapulcinot darbiniekus, kuriem ir profesionāla pieredze medicīnā, psiholoģijā, tieslietās un cilvēkresursu pārvaldībā, kā arī saskaņā ar Civildienesta noteikumu 24. pantu segt no aizskarošas izturēšanās cietušo personu tiesvedības izdevumus un medicīniskās izmaksas;

| g) | atkārtoti aicina ģenerālsekretāru sniegt detalizētas aplēses un izmaksu sadalījumu attiecībā uz tehniskajiem sagatavošanas darbiem, kas saistīti ar SPAAK ēkas renovāciju un plānoti 12,4 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

g)

atkārtoti aicina ģenerālsekretāru sniegt detalizētas aplēses un izmaksu sadalījumu attiecībā uz tehniskajiem sagatavošanas darbiem, kas saistīti ar SPAAK ēkas renovāciju un plānoti 12,4 miljonu apmērā;

| h) | atkārtoti aicina plašāk izmantot videokonferences un citas tehnoloģijas, lai aizsargātu vidi un taupītu resursus un — jo īpaši — lai samazinātu darbinieku darba braucienus starp trijām darba vietām; |
| --- | --- |

h)

atkārtoti aicina plašāk izmantot videokonferences un citas tehnoloģijas, lai aizsargātu vidi un taupītu resursus un — jo īpaši — lai samazinātu darbinieku darba braucienus starp trijām darba vietām;

Citas iedaļas (IV–X iedaļa)

| 60. | norāda, ka budžeta projekts lielā mērā atspoguļo to dažādo iestāžu tāmes, uz kurām attiecas pārējās budžeta iedaļas, un tādēļ — ar dažiem izņēmumiem — atbilst to finansiālajām prasībām; uzskata, ka Padomes ierosinātajiem samazinājumiem tādējādi būtu kaitīga ietekme uz attiecīgo iestāžu darbību un līdz ar to arī uz būtisko ieguldījumu, ko tās sniedz Savienības darbības nodrošināšanā; tāpēc ierosina gandrīz visos gadījumos atjaunot budžeta projektā ierosinātās summas, tostarp attiecībā uz Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja un Eiropas Ārējās darbības dienesta štatu sarakstiem; saskaņā ar džentlmeņu vienošanos negroza Padomes lasījumu attiecībā uz Padomi un Eiropadomi; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzskata, ka atsevišķos gadījumos un ņemot vērā iestāžu tāmes, ir jāpalielina pozīcijas, pārsniedzot budžeta projektu, un jāierosina papildu štata vietas; tāpēc ierosina:






  a) | saistībā ar Tiesu un ņemot vērā tās pieaugošo darba slodzi — atjaunot 11 štata vietas, kuras Tiesa bija ierosinājusi savā tāmē (7 AD un 4 AST vietas) un kuras Komisija nav iekļāvusi budžeta projektā, kā arī nodrošināt atalgojumam un piemaksām vajadzīgās apropriācijas; |
| --- | --- | --- |

61.

a)

saistībā ar Tiesu un ņemot vērā tās pieaugošo darba slodzi — atjaunot 11 štata vietas, kuras Tiesa bija ierosinājusi savā tāmē (7 AD un 4 AST vietas) un kuras Komisija nav iekļāvusi budžeta projektā, kā arī nodrošināt atalgojumam un piemaksām vajadzīgās apropriācijas;

| b) | saistībā ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju — dažās pozīcijās palielināt apropriācijas, pārsniedzot budžeta projektu, lai saglabātu tādu apropriāciju līmeni, kas līdzinās iepriekšējā gada apropriācijām; |
| --- | --- |

b)

saistībā ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju — dažās pozīcijās palielināt apropriācijas, pārsniedzot budžeta projektu, lai saglabātu tādu apropriāciju līmeni, kas līdzinās iepriekšējā gada apropriācijām;

| c) | saistībā ar Eiropas Ombudu — pievienot divas AD štata vietas, pārsniedzot budžeta projektu, un nedaudz samazināt trīs budžeta pozīcijas, lai kompensētu summas, kas atjaunotas divās citās pozīcijas; |
| --- | --- |

c)

saistībā ar Eiropas Ombudu — pievienot divas AD štata vietas, pārsniedzot budžeta projektu, un nedaudz samazināt trīs budžeta pozīcijas, lai kompensētu summas, kas atjaunotas divās citās pozīcijas;

o

o o

| 62. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju kopā ar vispārējā budžeta projekta grozījumiem nosūtīt Padomei, Komisijai, pārējām attiecīgajām iestādēm un struktūrām, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.

(2)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(4)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0210.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0326.

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 604/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (OV L 180, 29.6.2013., 31. lpp.).

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0417.

---

Ceturtdiena, 2019. gada 24. oktobris

| 28.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/123 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/123

---

P9_TA(2019)0045

Finansiāla palīdzība dalībvalstīm, kas atvieglotu nopietnu finansiālo slogu, kuru tām rada Apvienotās Karalistes bezlīguma izstāšanās no ES ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 24. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 groza, lai dalībvalstīm sniegtu finansiālu palīdzību, kas atvieglotu nopietnu finansiālo slogu, kuru tām rada Apvienotās Karalistes bezlīguma izstāšanās no Savienības (COM(2019)0399 – C9-0111/2019 – 2019/0183(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 202/26)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Lai mazinātu ekonomisko ietekmi, ko radīs Apvienotās Karalistes bezlīguma izstāšanās no Savienības, un šādos ārkārtas apstākļos apliecinātu solidaritāti ar visvairāk skartajām dalībvalstīm, Regula (EK) Nr. 2012/2002 būtu jāgroza, lai pabalstītu attiecīgos publiskos izdevumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Lai mazinātu ekonomisko ietekmi, ko radīs Apvienotās Karalistes bezlīguma izstāšanās no Savienības, un šādos ārkārtas apstākļos apliecinātu solidaritāti ar visvairāk skartajām dalībvalstīm, Regula (EK) Nr. 2012/2002 būtu jāgroza, lai pabalstītu attiecīgos publiskos izdevumus.

| (4) | Lai mazinātu ekonomisko
  un sociālo
  ietekmi, ko radīs Apvienotās Karalistes bezlīguma izstāšanās no Savienības, un šādos ārkārtas apstākļos apliecinātu solidaritāti ar visvairāk skartajām dalībvalstīm, Regula (EK) Nr. 2012/2002 būtu jāgroza, lai pabalstītu attiecīgos publiskos izdevumus. |
| --- | --- |

(4)

Lai mazinātu ekonomisko
  un sociālo
  ietekmi, ko radīs Apvienotās Karalistes bezlīguma izstāšanās no Savienības, un šādos ārkārtas apstākļos apliecinātu solidaritāti ar visvairāk skartajām dalībvalstīm, Regula (EK) Nr. 2012/2002 būtu jāgroza, lai pabalstītu attiecīgos publiskos izdevumus.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Ņemot vērā, ka šī uzskatāma par Fonda ārkārtas izmantošanu, Fonda palīdzībai, ar kuru mazina
  dalībvalstīm radušos
  nopietno finansiālo slogu, kas
  ir tiešas
  sekas tam, ka Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības bez līguma, jābūt mērķorientētai un ierobežotai laikā, lai saglabātu fonda pamatā esošo loģiku un tā spēju reaģēt uz dabas katastrofām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Ņemot vērā, ka šī uzskatāma par Fonda ārkārtas izmantošanu, Fonda palīdzībai, ar kuru mazina
  dalībvalstīm radušos
  nopietno finansiālo slogu, kas
  ir tiešas
  sekas tam, ka Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības bez līguma, jābūt mērķorientētai un ierobežotai laikā, lai saglabātu fonda pamatā esošo loģiku un tā spēju reaģēt uz dabas katastrofām.

| (5) | Ņemot vērā, ka šī uzskatāma par Fonda ārkārtas izmantošanu, Fonda palīdzībai, ar kuru mazina nopietno finansiālo slogu, kas
  dalībvalstīm radies vai radīsies, gatavojoties vai kā
  sekas tam, ka Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības bez līguma, jābūt mērķorientētai un ierobežotai laikā, lai saglabātu fonda pamatā esošo loģiku un tā spēju reaģēt uz dabas katastrofām. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā, ka šī uzskatāma par Fonda ārkārtas izmantošanu, Fonda palīdzībai, ar kuru mazina nopietno finansiālo slogu, kas
  dalībvalstīm radies vai radīsies, gatavojoties vai kā
  sekas tam, ka Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības bez līguma, jābūt mērķorientētai un ierobežotai laikā, lai saglabātu fonda pamatā esošo loģiku un tā spēju reaģēt uz dabas katastrofām.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Lai saglabātu Fonda pieejamību dabas katastrofu gadījumā,
  kas ir tā sākotnējais mērķis, būtu jānosaka budžeta maksimālais apjoms attiecībā uz atbalstu
  ,
  kas saistīts ar
  Apvienotās Karalistes bezlīguma
  izstāšanos
  no Savienības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Lai saglabātu Fonda pieejamību dabas katastrofu gadījumā,
  kas ir tā sākotnējais mērķis, būtu jānosaka budžeta maksimālais apjoms attiecībā uz atbalstu
  ,
  kas saistīts ar
  Apvienotās Karalistes bezlīguma
  izstāšanos
  no Savienības.

| (8) | Ņemot vērā to, ka ir jāparedz pienācīgs budžets,
  lai saglabātu
  Eiropas Savienības Solidaritātes
  fonda pieejamību dabas katastrofu gadījumā,
  dalībvalstīm un reģioniem ir jābūt pieejamiem citiem papildu līdzekļiem, lai palīdzētu tiem ierobežot ietekmi
  ,
  ko varētu radīt
  Apvienotās Karalistes
  iespējamā
  bezlīguma
  izstāšanās
  no Savienības
  , piemēram, izmantojot EGF vai citus ad hoc finanšu instrumentus
  . |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā to, ka ir jāparedz pienācīgs budžets,
  lai saglabātu
  Eiropas Savienības Solidaritātes
  fonda pieejamību dabas katastrofu gadījumā,
  dalībvalstīm un reģioniem ir jābūt pieejamiem citiem papildu līdzekļiem, lai palīdzētu tiem ierobežot ietekmi
  ,
  ko varētu radīt
  Apvienotās Karalistes
  iespējamā
  bezlīguma
  izstāšanās
  no Savienības
  , piemēram, izmantojot EGF vai citus ad hoc finanšu instrumentus
  .

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Palīdzībai no fonda, ar kuru mazina nopietnu finansiālo slogu, kas dalībvalstīm radies kā sekas
  no Apvienotās Karalistes bezlīguma izstāšanās
  no Savienības, būtu jāpiemēro tādi paši īstenošanas, uzraudzības, ziņošanas, kontroles un revīzijas noteikumi kā visām citām Fonda intervencēm. Turklāt, ņemot vērā potenciāli attiecināmo publisko izdevumu plašo diapazonu, ir svarīgi nodrošināt, ka tiek ievēroti citi ES tiesību noteikumi, jo īpaši valsts atbalsta noteikumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Palīdzībai no fonda, ar kuru mazina nopietnu finansiālo slogu, kas dalībvalstīm radies kā sekas
  no Apvienotās Karalistes bezlīguma izstāšanās
  no Savienības, būtu jāpiemēro tādi paši īstenošanas, uzraudzības, ziņošanas, kontroles un revīzijas noteikumi kā visām citām Fonda intervencēm. Turklāt, ņemot vērā potenciāli attiecināmo publisko izdevumu plašo diapazonu, ir svarīgi nodrošināt, ka tiek ievēroti citi ES tiesību noteikumi, jo īpaši valsts atbalsta noteikumi.

| (9) | Palīdzībai no fonda, ar kuru mazina nopietnu finansiālo slogu, kas dalībvalstīm radies
  vai var rasties, gatavojoties vai
  kā sekas
  tam, ka Apvienotā Karaliste izstājas
  no Savienības
  bez līguma
  , būtu jāpiemēro tādi paši īstenošanas, uzraudzības, ziņošanas, kontroles un revīzijas noteikumi kā visām citām Fonda intervencēm. Turklāt, ņemot vērā potenciāli attiecināmo publisko izdevumu plašo diapazonu, ir svarīgi nodrošināt, ka tiek ievēroti citi ES tiesību noteikumi, jo īpaši valsts atbalsta noteikumi. |
| --- | --- |

(9)

Palīdzībai no fonda, ar kuru mazina nopietnu finansiālo slogu, kas dalībvalstīm radies
  vai var rasties, gatavojoties vai
  kā sekas
  tam, ka Apvienotā Karaliste izstājas
  no Savienības
  bez līguma
  , būtu jāpiemēro tādi paši īstenošanas, uzraudzības, ziņošanas, kontroles un revīzijas noteikumi kā visām citām Fonda intervencēm. Turklāt, ņemot vērā potenciāli attiecināmo publisko izdevumu plašo diapazonu, ir svarīgi nodrošināt, ka tiek ievēroti citi ES tiesību noteikumi, jo īpaši valsts atbalsta noteikumi.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Regula (EK) Nr. 2012/2002

3.a pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   Šim mērķim pieejamās apropriācijas nepārsniedz
  pusi
  no maksimālās summas, kas pieejama Fonda palīdzības darbībām 2019. un 2020. gadā. | (2)   Šim mērķim pieejamās apropriācijas nepārsniedz
  30 %
  no maksimālās summas, kas pieejama Fonda palīdzības darbībām 2019. un 2020. gadā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)   Šim mērķim pieejamās apropriācijas nepārsniedz
  pusi
  no maksimālās summas, kas pieejama Fonda palīdzības darbībām 2019. un 2020. gadā.

(2)   Šim mērķim pieejamās apropriācijas nepārsniedz
  30 %
  no maksimālās summas, kas pieejama Fonda palīdzības darbībām 2019. un 2020. gadā.

Grozījums Nr. 6

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Regula (EK) Nr. 2012/2002

3.a pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3)   Šāda palīdzība sedz daļu no papildu publiskajiem izdevumiem,
  kurus tiešā veidā izraisījusi izstāšanās bez līguma un
  kuri radušies tikai
  laikposmā
  no
  bezlīguma izstāšanās dienas
  līdz 2020. gada 31. decembrim (“finansiālais slogs”). | (3)   Šāda palīdzība sedz daļu no papildu publiskajiem izdevumiem, kuri radušies tikai no
  2019. gada 1. janvāra
  līdz 2020. gada 31. decembrim
  , gatavojoties vai kā sekas tam, ka notiek izstāšanās bez līguma
  (“finansiālais slogs”). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)   Šāda palīdzība sedz daļu no papildu publiskajiem izdevumiem,
  kurus tiešā veidā izraisījusi izstāšanās bez līguma un
  kuri radušies tikai
  laikposmā
  no
  bezlīguma izstāšanās dienas
  līdz 2020. gada 31. decembrim (“finansiālais slogs”).

(3)   Šāda palīdzība sedz daļu no papildu publiskajiem izdevumiem, kuri radušies tikai no
  2019. gada 1. janvāra
  līdz 2020. gada 31. decembrim
  , gatavojoties vai kā sekas tam, ka notiek izstāšanās bez līguma
  (“finansiālais slogs”).

Grozījums Nr. 7

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Regula (EK) Nr. 2012/2002

3.a pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4)   Dalībvalsts ir tiesīga lūgt palīdzību saskaņā ar šo pantu, ja aplēstais finansiālais slogs, kas tai radies, vai nu pārsniedz
  1 500 000 000
   EUR 2011. gada cenās, vai pārsniedz
  0,3  %
  no dalībvalsts nacionālā kopienākuma. | (4)   Dalībvalsts ir tiesīga lūgt palīdzību saskaņā ar šo pantu, ja aplēstais finansiālais slogs, kas tai radies, vai nu pārsniedz
  750 000 000
   EUR 2011. gada cenās, vai pārsniedz
  0,15  %
  no dalībvalsts nacionālā kopienākuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)   Dalībvalsts ir tiesīga lūgt palīdzību saskaņā ar šo pantu, ja aplēstais finansiālais slogs, kas tai radies, vai nu pārsniedz
  1 500 000 000
   EUR 2011. gada cenās, vai pārsniedz
  0,3  %
  no dalībvalsts nacionālā kopienākuma.

(4)   Dalībvalsts ir tiesīga lūgt palīdzību saskaņā ar šo pantu, ja aplēstais finansiālais slogs, kas tai radies, vai nu pārsniedz
  750 000 000
   EUR 2011. gada cenās, vai pārsniedz
  0,15  %
  no dalībvalsts nacionālā kopienākuma.

Grozījums Nr. 8

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Regula (EK) Nr. 2012/2002

3.b pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   Saskaņā ar 3.a pantu sniegtā palīdzība aptver tikai finansiālo slogu, kas dalībvalstij radies salīdzinājumā ar situāciju, kurā starp Savienību un Apvienoto Karalisti būtu bijis noslēgts līgums. Šādu palīdzību var izmantot, piemēram, lai sniegtu atbalstu uzņēmumiem, kurus ietekmējusi izstāšanās bez līguma, tai skaitā atbalstu valsts atbalsta pasākumiem minētajiem uzņēmumiem un līdzīgas darbības; pasākumiem pašreizējās nodarbinātības saglabāšanai; pasākumiem, kuri vērsti uz robežas, muitas, sanitārās un fitosanitārās kontroles nodrošināšanu, ieskaitot papildu personālu un infrastruktūru. | (1)   Saskaņā ar 3.a pantu sniegtā palīdzība aptver tikai finansiālo slogu, kas dalībvalstij radies salīdzinājumā ar situāciju, kurā starp Savienību un Apvienoto Karalisti būtu bijis noslēgts līgums. Šādu palīdzību var izmantot, piemēram, lai sniegtu atbalstu uzņēmumiem
  un darba ņēmējiem
  , kurus ietekmējusi izstāšanās bez līguma, tai skaitā atbalstu valsts atbalsta pasākumiem minētajiem uzņēmumiem un līdzīgas darbības; pasākumiem pašreizējās nodarbinātības saglabāšanai; pasākumiem, kuri vērsti uz robežas, muitas, sanitārās un fitosanitārās kontroles nodrošināšanu, ieskaitot papildu personālu un infrastruktūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   Saskaņā ar 3.a pantu sniegtā palīdzība aptver tikai finansiālo slogu, kas dalībvalstij radies salīdzinājumā ar situāciju, kurā starp Savienību un Apvienoto Karalisti būtu bijis noslēgts līgums. Šādu palīdzību var izmantot, piemēram, lai sniegtu atbalstu uzņēmumiem, kurus ietekmējusi izstāšanās bez līguma, tai skaitā atbalstu valsts atbalsta pasākumiem minētajiem uzņēmumiem un līdzīgas darbības; pasākumiem pašreizējās nodarbinātības saglabāšanai; pasākumiem, kuri vērsti uz robežas, muitas, sanitārās un fitosanitārās kontroles nodrošināšanu, ieskaitot papildu personālu un infrastruktūru.

(1)   Saskaņā ar 3.a pantu sniegtā palīdzība aptver tikai finansiālo slogu, kas dalībvalstij radies salīdzinājumā ar situāciju, kurā starp Savienību un Apvienoto Karalisti būtu bijis noslēgts līgums. Šādu palīdzību var izmantot, piemēram, lai sniegtu atbalstu uzņēmumiem
  un darba ņēmējiem
  , kurus ietekmējusi izstāšanās bez līguma, tai skaitā atbalstu valsts atbalsta pasākumiem minētajiem uzņēmumiem un līdzīgas darbības; pasākumiem pašreizējās nodarbinātības saglabāšanai; pasākumiem, kuri vērsti uz robežas, muitas, sanitārās un fitosanitārās kontroles nodrošināšanu, ieskaitot papildu personālu un infrastruktūru.

Grozījums Nr. 9

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Regula (EK) Nr. 2012/2002

3.b pants – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  Izdevumus, par kuriem ir tiesības saņemt finansējumu no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda, saskaņā ar šo regulu nefinansē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(6a)
     
  Izdevumus, par kuriem ir tiesības saņemt finansējumu no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda, saskaņā ar šo regulu nefinansē.

Grozījums Nr. 10

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Regula (EK) Nr. 2012/2002

4.a pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   Dalībvalsts atbildīgās valsts iestādes var iesniegt vienotu pieteikumu Komisijai par finansiālu pabalstu no Fonda saskaņā ar 3.a pantu, vēlākais, līdz 2020. gada 30.
  aprīlim
  . Pieteikumā iekļauj vismaz visu attiecīgo informāciju par finansiālo slogu, kas radies minētajai dalībvalstij. Tajā apraksta publiskos pasākumus, kas veikti, reaģējot uz
  bezlīguma izstāšanos
  , un norāda pasākumu neto izmaksas līdz 2020. gada 31. decembrim
  un pamatojumu, kāpēc no šādiem pasākumiem nevarēja izvairīties, īstenojot sagatavotības pasākumus
  . Tajā iekļaujams arī pamatojums par tiešo ietekmi, ko rada bezlīguma izstāšanās. | (1)   Dalībvalsts atbildīgās valsts iestādes var iesniegt vienotu pieteikumu Komisijai par finansiālu pabalstu no Fonda saskaņā ar 3.a pantu, vēlākais, līdz 2020. gada 30.
  jūnijam
  . Pieteikumā iekļauj vismaz visu attiecīgo informāciju par finansiālo slogu, kas radies minētajai dalībvalstij. Tajā apraksta publiskos pasākumus, kas veikti,
  gatavojoties bezlīguma izstāšanās vai
  reaģējot uz
  to
  , un norāda pasākumu neto izmaksas līdz 2020. gada 31. decembrim. Tajā iekļaujams arī pamatojums par tiešo ietekmi, ko rada bezlīguma izstāšanās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   Dalībvalsts atbildīgās valsts iestādes var iesniegt vienotu pieteikumu Komisijai par finansiālu pabalstu no Fonda saskaņā ar 3.a pantu, vēlākais, līdz 2020. gada 30.
  aprīlim
  . Pieteikumā iekļauj vismaz visu attiecīgo informāciju par finansiālo slogu, kas radies minētajai dalībvalstij. Tajā apraksta publiskos pasākumus, kas veikti, reaģējot uz
  bezlīguma izstāšanos
  , un norāda pasākumu neto izmaksas līdz 2020. gada 31. decembrim
  un pamatojumu, kāpēc no šādiem pasākumiem nevarēja izvairīties, īstenojot sagatavotības pasākumus
  . Tajā iekļaujams arī pamatojums par tiešo ietekmi, ko rada bezlīguma izstāšanās.

(1)   Dalībvalsts atbildīgās valsts iestādes var iesniegt vienotu pieteikumu Komisijai par finansiālu pabalstu no Fonda saskaņā ar 3.a pantu, vēlākais, līdz 2020. gada 30.
  jūnijam
  . Pieteikumā iekļauj vismaz visu attiecīgo informāciju par finansiālo slogu, kas radies minētajai dalībvalstij. Tajā apraksta publiskos pasākumus, kas veikti,
  gatavojoties bezlīguma izstāšanās vai
  reaģējot uz
  to
  , un norāda pasākumu neto izmaksas līdz 2020. gada 31. decembrim. Tajā iekļaujams arī pamatojums par tiešo ietekmi, ko rada bezlīguma izstāšanās.

Grozījums Nr. 11

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Regula (EK) Nr. 2012/2002

4.a pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   Komisija sagatavo ieteikumus par to, kā piekļūt Fondam un to izmantot. Ieteikumos sniedz detalizētu informāciju par pieteikuma sagatavošanu un par Komisijai iesniedzamo informāciju, arī par pierādījumiem, kas jāsniedz attiecībā uz radušos finansiālo slogu. Ieteikumus publicē attiecīgo Komisijas ģenerāldirektorātu tīmekļvietnēs, un Komisija nodrošina to plašāku izplatīšanu dalībvalstīm. | (2)   Komisija
  līdz 2019. gada 31. decembrim
  sagatavo ieteikumus par to, kā piekļūt Fondam un to izmantot. Ieteikumos sniedz detalizētu informāciju par pieteikuma sagatavošanu un par Komisijai iesniedzamo informāciju, arī par pierādījumiem, kas jāsniedz attiecībā uz radušos finansiālo slogu. Ieteikumus publicē attiecīgo Komisijas ģenerāldirektorātu tīmekļvietnēs, un Komisija nodrošina to plašāku izplatīšanu dalībvalstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   Komisija sagatavo ieteikumus par to, kā piekļūt Fondam un to izmantot. Ieteikumos sniedz detalizētu informāciju par pieteikuma sagatavošanu un par Komisijai iesniedzamo informāciju, arī par pierādījumiem, kas jāsniedz attiecībā uz radušos finansiālo slogu. Ieteikumus publicē attiecīgo Komisijas ģenerāldirektorātu tīmekļvietnēs, un Komisija nodrošina to plašāku izplatīšanu dalībvalstīm.

(2)   Komisija
  līdz 2019. gada 31. decembrim
  sagatavo ieteikumus par to, kā piekļūt Fondam un to izmantot. Ieteikumos sniedz detalizētu informāciju par pieteikuma sagatavošanu un par Komisijai iesniedzamo informāciju, arī par pierādījumiem, kas jāsniedz attiecībā uz radušos finansiālo slogu. Ieteikumus publicē attiecīgo Komisijas ģenerāldirektorātu tīmekļvietnēs, un Komisija nodrošina to plašāku izplatīšanu dalībvalstīm.

Grozījums Nr. 12

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Regula (EK) Nr. 2012/2002

4.a pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3)   Pēc 2020. gada 30.
  aprīļa
  Komisija, pamatojoties uz 1. un 2. punktā minēto informāciju, attiecībā uz visiem saņemtajiem pieteikumiem novērtē, vai katrā atsevišķā gadījumā ir izpildīti Fonda izmantošanas nosacījumi, un nosaka Fonda iespējamā finansiālā pabalsta summas pieejamo finansiālo resursu robežās. | (3)   Pēc 2020. gada 30.
  jūnija
  Komisija, pamatojoties uz 1. un 2. punktā minēto informāciju, attiecībā uz visiem saņemtajiem pieteikumiem novērtē, vai katrā atsevišķā gadījumā ir izpildīti Fonda izmantošanas nosacījumi, un nosaka Fonda iespējamā finansiālā pabalsta summas pieejamo finansiālo resursu robežās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)   Pēc 2020. gada 30.
  aprīļa
  Komisija, pamatojoties uz 1. un 2. punktā minēto informāciju, attiecībā uz visiem saņemtajiem pieteikumiem novērtē, vai katrā atsevišķā gadījumā ir izpildīti Fonda izmantošanas nosacījumi, un nosaka Fonda iespējamā finansiālā pabalsta summas pieejamo finansiālo resursu robežās.

(3)   Pēc 2020. gada 30.
  jūnija
  Komisija, pamatojoties uz 1. un 2. punktā minēto informāciju, attiecībā uz visiem saņemtajiem pieteikumiem novērtē, vai katrā atsevišķā gadījumā ir izpildīti Fonda izmantošanas nosacījumi, un nosaka Fonda iespējamā finansiālā pabalsta summas pieejamo finansiālo resursu robežās.

Grozījums Nr. 13

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Regula (EK) Nr. 2012/2002

4.a pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4)   Palīdzību no fonda piešķirs dalībvalstīm, kas atbilst attiecināmības kritērijiem, ņemot vērā 3.a panta 4. punktā norādītos sliekšņus, un tās apmērs nepārsniegs
  5 %
  no faktiskā finansiālā sloga, vienlaikus ievērojot pieejamā budžeta robežas. Ja pieejamais budžets ir nepietiekams, palīdzības apmērs tiek proporcionāli samazināts. | (4)   Palīdzību no fonda piešķirs dalībvalstīm, kas atbilst attiecināmības kritērijiem, ņemot vērā 3.a panta 4. punktā norādītos sliekšņus, un tās apmērs nepārsniegs
  10 %
  no faktiskā finansiālā sloga, vienlaikus ievērojot pieejamā budžeta robežas. Ja pieejamais budžets ir nepietiekams, palīdzības apmērs tiek proporcionāli samazināts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)   Palīdzību no fonda piešķirs dalībvalstīm, kas atbilst attiecināmības kritērijiem, ņemot vērā 3.a panta 4. punktā norādītos sliekšņus, un tās apmērs nepārsniegs
  5 %
  no faktiskā finansiālā sloga, vienlaikus ievērojot pieejamā budžeta robežas. Ja pieejamais budžets ir nepietiekams, palīdzības apmērs tiek proporcionāli samazināts.

(4)   Palīdzību no fonda piešķirs dalībvalstīm, kas atbilst attiecināmības kritērijiem, ņemot vērā 3.a panta 4. punktā norādītos sliekšņus, un tās apmērs nepārsniegs
  10 %
  no faktiskā finansiālā sloga, vienlaikus ievērojot pieejamā budžeta robežas. Ja pieejamais budžets ir nepietiekams, palīdzības apmērs tiek proporcionāli samazināts.

Grozījums Nr. 14

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Regula (EK) Nr. 2012/2002

4.a pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6)   Lēmumu par Fonda izmantošanu – pēc iespējās drīz pēc tam, kad Komisija ir iesniegusi priekšlikumu, – kopīgi pieņem Eiropas Parlaments un Padome. Komisija, no vienas puses, un Eiropas Parlaments un Padome, no otras puses, cenšas saīsināt laiku, kas vajadzīgs, lai izmantotu fondu. | (6)   Lēmumu par Fonda izmantošanu – pēc iespējās drīz pēc tam, kad Komisija ir iesniegusi priekšlikumu, – kopīgi pieņem Eiropas Parlaments un Padome. Komisija, no vienas puses, un Eiropas Parlaments un Padome, no otras puses, cenšas saīsināt laiku, kas vajadzīgs, lai izmantotu fondu
  , un apņemas iespējami īsā laikā ierosināt, kādu šim nolūkam speciālu paredzētu instrumentu varētu izmantot, lai šādu ārkārtas situāciju risinātu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(6)   Lēmumu par Fonda izmantošanu – pēc iespējās drīz pēc tam, kad Komisija ir iesniegusi priekšlikumu, – kopīgi pieņem Eiropas Parlaments un Padome. Komisija, no vienas puses, un Eiropas Parlaments un Padome, no otras puses, cenšas saīsināt laiku, kas vajadzīgs, lai izmantotu fondu.

(6)   Lēmumu par Fonda izmantošanu – pēc iespējās drīz pēc tam, kad Komisija ir iesniegusi priekšlikumu, – kopīgi pieņem Eiropas Parlaments un Padome. Komisija, no vienas puses, un Eiropas Parlaments un Padome, no otras puses, cenšas saīsināt laiku, kas vajadzīgs, lai izmantotu fondu
  , un apņemas iespējami īsā laikā ierosināt, kādu šim nolūkam speciālu paredzētu instrumentu varētu izmantot, lai šādu ārkārtas situāciju risinātu
  .

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A9-0020/2019).

1

---