# Úřední věstník C 162/2021

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 162 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 643. května 2021 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 162

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 643. května 2021

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | III   Přípravné akty |
| | RADA |
| 2021/C 162/01 | Postoj Rady (EU) č. 11/2021 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EUPřijatý Radou dne 19. dubna 2021 | 1 |
| 2021/C 162/02 | Odůvodnění Rady: Postoj Rady (EU) č. 11/2021 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU | 84 |

Obsah

Strana

III   Přípravné akty

RADA

2021/C 162/01

Postoj Rady (EU) č. 11/2021 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EUPřijatý Radou dne 19. dubna 2021

1

2021/C 162/02

Odůvodnění Rady: Postoj Rady (EU) č. 11/2021 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU

84

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

III Přípravné akty

RADA

| 3.5.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/1

---

POSTOJ RADY (EU) č. 11/2021 V PRVNÍM ČTENÍ

k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU

Přijatý Radou dne 19. dubna 2021

2021/C 162/01

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 189 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Kosmické technologie, data a služby se staly nepostradatelnou součástí každodenního života Evropanů a hrají zásadní úlohu pro zachování mnoha strategických zájmů. Kosmický průmysl Unie již patří mezi nejkonkurenceschopnější na světě. Nástup nových aktérů a rozvoj nových technologií však od základů mění tradiční průmyslové modely. Aby Unie zůstala vůdčím mezinárodním aktérem s velkou svobodou jednání v oblasti vesmíru, je proto zásadní, aby podporovala vědecký a technický pokrok a posilovala konkurenceschopnost a inovační kapacitu odvětví kosmického průmyslu v Unii, zejména malých a středních podniků, začínajících podniků a inovativních podniků. |
| --- | --- |

(1)

Kosmické technologie, data a služby se staly nepostradatelnou součástí každodenního života Evropanů a hrají zásadní úlohu pro zachování mnoha strategických zájmů. Kosmický průmysl Unie již patří mezi nejkonkurenceschopnější na světě. Nástup nových aktérů a rozvoj nových technologií však od základů mění tradiční průmyslové modely. Aby Unie zůstala vůdčím mezinárodním aktérem s velkou svobodou jednání v oblasti vesmíru, je proto zásadní, aby podporovala vědecký a technický pokrok a posilovala konkurenceschopnost a inovační kapacitu odvětví kosmického průmyslu v Unii, zejména malých a středních podniků, začínajících podniků a inovativních podniků.

| (2) | Možnosti, které vesmír nabízí pro bezpečnost Unie a jejích členských států, by měly být využívány, jak je uvedeno zejména v globální strategii zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie z června 2016, přičemž by měl být zachován civilní charakter kosmického programu Unie (dále jen „program“) a respektována případná ustanovení o neutralitě nebo neangažovanosti zakotvená v ústavním právu členských států. Historicky je rozvoj kosmického odvětví spjat s bezpečností. Zařízení, díly a nástroje používané v kosmickém odvětví, jakož i kosmická data a služby, jsou v mnoha případech dvojího užití. Bezpečnostní a obranná politika Unie je nicméně stanovena v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky v souladu s hlavou V Smlouvy o Evropské Unii (dále jen „Smlouva o EU“). |
| --- | --- |

(2)

Možnosti, které vesmír nabízí pro bezpečnost Unie a jejích členských států, by měly být využívány, jak je uvedeno zejména v globální strategii zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie z června 2016, přičemž by měl být zachován civilní charakter kosmického programu Unie (dále jen „program“) a respektována případná ustanovení o neutralitě nebo neangažovanosti zakotvená v ústavním právu členských států. Historicky je rozvoj kosmického odvětví spjat s bezpečností. Zařízení, díly a nástroje používané v kosmickém odvětví, jakož i kosmická data a služby, jsou v mnoha případech dvojího užití. Bezpečnostní a obranná politika Unie je nicméně stanovena v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky v souladu s hlavou V Smlouvy o Evropské Unii (dále jen „Smlouva o EU“).

| (3) | Unie rozvíjí vlastní kosmické iniciativy a programy od konce 90. let, konkrétně evropskou službu pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS) a poté programy Galileo a Copernicus, které jsou odpovědí na potřeby občanů Unie a na požadavky veřejných politik. Měla by být zajištěna kontinuita uvedených iniciativ a programů a zdokonaleny služby, které poskytují, aby odpovídaly novým potřebám uživatelů, zůstaly na špičce s ohledem na nový technologický vývoj a transformace v oblastech digitálních, informačních a komunikačních technologií a byly schopny naplňovat politické priority, jako jsou změna klimatu, včetně monitorování změn v polární oblasti, doprava, bezpečnost a obrana. |
| --- | --- |

(3)

Unie rozvíjí vlastní kosmické iniciativy a programy od konce 90. let, konkrétně evropskou službu pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS) a poté programy Galileo a Copernicus, které jsou odpovědí na potřeby občanů Unie a na požadavky veřejných politik. Měla by být zajištěna kontinuita uvedených iniciativ a programů a zdokonaleny služby, které poskytují, aby odpovídaly novým potřebám uživatelů, zůstaly na špičce s ohledem na nový technologický vývoj a transformace v oblastech digitálních, informačních a komunikačních technologií a byly schopny naplňovat politické priority, jako jsou změna klimatu, včetně monitorování změn v polární oblasti, doprava, bezpečnost a obrana.

| (4) | Je nezbytné využít synergií mezi odvětvím dopravy a kosmickým a digitálním odvětvím s cílem podpořit širší využívání nových technologií, jako jsou e-call, digitální tachograf, dohled nad dopravou a její řízení, autonomní řízení a bezpilotní dopravní prostředky a drony a uspokojit potřeby zabezpečené a plynulé konektivity, spolehlivějšího určování polohy, intermodality a interoperability. Takové využívání synergií by zvýšilo konkurenceschopnost dopravních služeb a odvětví dopravy. |
| --- | --- |

(4)

Je nezbytné využít synergií mezi odvětvím dopravy a kosmickým a digitálním odvětvím s cílem podpořit širší využívání nových technologií, jako jsou e-call, digitální tachograf, dohled nad dopravou a její řízení, autonomní řízení a bezpilotní dopravní prostředky a drony a uspokojit potřeby zabezpečené a plynulé konektivity, spolehlivějšího určování polohy, intermodality a interoperability. Takové využívání synergií by zvýšilo konkurenceschopnost dopravních služeb a odvětví dopravy.

| (5) | Aby ve všech členských státech mohli všichni jejich občané požívat co nejvíce výhod tohoto programu, je rovněž zásadní podporovat využívání a zavádění poskytovaných dat, informací a služeb a rozvoj navazujících aplikací na základě těchto dat, informací a služeb. Za tímto účelem by členské státy, Komise a odpovědné subjekty mohly pravidelně pořádat zejména informační kampaně týkající se přínosu programu. |
| --- | --- |

(5)

Aby ve všech členských státech mohli všichni jejich občané požívat co nejvíce výhod tohoto programu, je rovněž zásadní podporovat využívání a zavádění poskytovaných dat, informací a služeb a rozvoj navazujících aplikací na základě těchto dat, informací a služeb. Za tímto účelem by členské státy, Komise a odpovědné subjekty mohly pravidelně pořádat zejména informační kampaně týkající se přínosu programu.

| (6) | Pro dosažení cílů svobody jednání, nezávislosti a bezpečnosti má zásadní význam to, aby Unie měla autonomní přístup do vesmíru a byla jej schopna bezpečně využívat. Proto je nezbytné, aby Unie podporovala autonomní, spolehlivý a nákladově efektivní přístup do vesmíru, zejména pokud jde o kritickou infrastrukturu a technologii, veřejnou bezpečnost a bezpečnost Unie a jejích členských států. Komise by proto měla mít možnost sdružit služby vypouštění do vesmíru na evropské úrovni, a to jak pro vlastní potřebu, tak i pro potřebu jiných subjektů na základě jejich žádosti, včetně členských států, v souladu s ustanoveními čl. 189 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Pro zachování konkurenceschopnosti na rychle se rozvíjejícím trhu je rovněž zásadní, aby Unie měla i nadále přístup k moderním, efektivním a flexibilním zařízením infrastruktury pro vypouštění do vesmíru a aby mohla využívat odpovídající systémy pro vypouštění do vesmíru. Program by proto, aniž jsou dotčena opatření přijatá členskými státy nebo Evropskou kosmickou agenturou (ESA), měl umožnit podporu úprav pozemní kosmické infrastruktury, včetně nového vývoje, které jsou nezbytné pro provedení programu, a úprav, včetně vývoje technologií, systémů pro vypouštění do vesmíru, které jsou nezbytné pro vypouštění družic, včetně alternativních technologií a inovativních systémů, za účelem provádění složek programu. Tyto činnosti by měly být prováděny v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (2) (dále jen „finanční nařízení“) a s ohledem na dosažení lepší nákladové efektivnosti programu. Vzhledem k tomu, že nebude k dispozici zvláštní rozpočet, činnostmi na podporu přístupu do vesmíru by nemělo být dotčeno provádění složek programu. |
| --- | --- |

(6)

Pro dosažení cílů svobody jednání, nezávislosti a bezpečnosti má zásadní význam to, aby Unie měla autonomní přístup do vesmíru a byla jej schopna bezpečně využívat. Proto je nezbytné, aby Unie podporovala autonomní, spolehlivý a nákladově efektivní přístup do vesmíru, zejména pokud jde o kritickou infrastrukturu a technologii, veřejnou bezpečnost a bezpečnost Unie a jejích členských států. Komise by proto měla mít možnost sdružit služby vypouštění do vesmíru na evropské úrovni, a to jak pro vlastní potřebu, tak i pro potřebu jiných subjektů na základě jejich žádosti, včetně členských států, v souladu s ustanoveními čl. 189 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Pro zachování konkurenceschopnosti na rychle se rozvíjejícím trhu je rovněž zásadní, aby Unie měla i nadále přístup k moderním, efektivním a flexibilním zařízením infrastruktury pro vypouštění do vesmíru a aby mohla využívat odpovídající systémy pro vypouštění do vesmíru. Program by proto, aniž jsou dotčena opatření přijatá členskými státy nebo Evropskou kosmickou agenturou (ESA), měl umožnit podporu úprav pozemní kosmické infrastruktury, včetně nového vývoje, které jsou nezbytné pro provedení programu, a úprav, včetně vývoje technologií, systémů pro vypouštění do vesmíru, které jsou nezbytné pro vypouštění družic, včetně alternativních technologií a inovativních systémů, za účelem provádění složek programu. Tyto činnosti by měly být prováděny v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (2) (dále jen „finanční nařízení“) a s ohledem na dosažení lepší nákladové efektivnosti programu. Vzhledem k tomu, že nebude k dispozici zvláštní rozpočet, činnostmi na podporu přístupu do vesmíru by nemělo být dotčeno provádění složek programu.

| (7) | Za účelem posílení konkurenceschopnosti kosmického průmyslu Unie a zvýšení kapacity v oblasti navrhování, budování a provozu vlastních systémů by Unie měla podporovat vytváření, růst a rozvoj celého kosmického průmyslu. Vytvoření modelu stimulujícího podniky a inovace by mělo být na evropské, regionální a vnitrostátní úrovni podporováno iniciativami jako jsou kosmická centra spolupráce, která propojují kosmické, digitální a další odvětví, jakož i uživatele. Tato kosmická centra by se měla zaměřit na podporu podnikání a dovedností a současně usilovat o synergie s centry digitálních inovací. Unie by měla podporovat vytváření a expanzi kosmických společností se sídlem v Unii, aby jim pomohla uspět, a to i podporou jejich přístupu k rizikovému financování s ohledem na skutečnost, že v rámci Unie chybí odpovídající přístup k soukromému kapitálu pro začínající podniky v kosmickém odvětví, a podporou poptávky, známé jako přístup první smlouvy. |
| --- | --- |

(7)

Za účelem posílení konkurenceschopnosti kosmického průmyslu Unie a zvýšení kapacity v oblasti navrhování, budování a provozu vlastních systémů by Unie měla podporovat vytváření, růst a rozvoj celého kosmického průmyslu. Vytvoření modelu stimulujícího podniky a inovace by mělo být na evropské, regionální a vnitrostátní úrovni podporováno iniciativami jako jsou kosmická centra spolupráce, která propojují kosmické, digitální a další odvětví, jakož i uživatele. Tato kosmická centra by se měla zaměřit na podporu podnikání a dovedností a současně usilovat o synergie s centry digitálních inovací. Unie by měla podporovat vytváření a expanzi kosmických společností se sídlem v Unii, aby jim pomohla uspět, a to i podporou jejich přístupu k rizikovému financování s ohledem na skutečnost, že v rámci Unie chybí odpovídající přístup k soukromému kapitálu pro začínající podniky v kosmickém odvětví, a podporou poptávky, známé jako přístup první smlouvy.

| (8) | Kosmický hodnotový řetězec je zpravidla rozčleněn mezi základní činnosti a navazující činnosti. Základní činnosti zahrnují činnosti vedoucí k provoznímu kosmickému systému, včetně vývojových a výrobních činností a činností v oblasti vypouštění do vesmíru a provozu tohoto systému. Navazující činnosti zahrnují poskytování služeb a produktů souvisejících s vesmírem uživatelům. Důležitým prvkem podporujícím rozvoj kosmického odvětví jsou také digitální platformy. Ty umožňují přístup k datům a produktům, ale i k souborům nástrojů a úložným a výpočetním zařízením. |
| --- | --- |

(8)

Kosmický hodnotový řetězec je zpravidla rozčleněn mezi základní činnosti a navazující činnosti. Základní činnosti zahrnují činnosti vedoucí k provoznímu kosmickému systému, včetně vývojových a výrobních činností a činností v oblasti vypouštění do vesmíru a provozu tohoto systému. Navazující činnosti zahrnují poskytování služeb a produktů souvisejících s vesmírem uživatelům. Důležitým prvkem podporujícím rozvoj kosmického odvětví jsou také digitální platformy. Ty umožňují přístup k datům a produktům, ale i k souborům nástrojů a úložným a výpočetním zařízením.

| (9) | V oblasti vesmíru vykonává Unie své pravomoci v souladu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Komise by měla zajišťovat soudržnost činností vykonávaných v souvislosti s tímto programem. |
| --- | --- |

(9)

V oblasti vesmíru vykonává Unie své pravomoci v souladu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Komise by měla zajišťovat soudržnost činností vykonávaných v souvislosti s tímto programem.

| (10) | I když má řada členských států tradici aktivních odvětví v oblasti vesmíru, měla by být uznána potřeba rozvíjet odvětví v oblasti vesmíru a dosáhnout jejich vyspělosti v členských státech s rozvíjejícími se schopnostmi a potřeba reagovat na výzvy, jimž čelí tradiční odvětví v oblasti vesmíru v souvislosti s nástupem soukromých subjektů v oblasti vesmíru (tzv. „New Space“). Měla by být podporována opatření přispívající k rozvoji kapacity kosmického průmyslu v celé Unii a k usnadnění spolupráce podniků působících v kosmickém průmyslu ve všech členských státech. |
| --- | --- |

(10)

I když má řada členských států tradici aktivních odvětví v oblasti vesmíru, měla by být uznána potřeba rozvíjet odvětví v oblasti vesmíru a dosáhnout jejich vyspělosti v členských státech s rozvíjejícími se schopnostmi a potřeba reagovat na výzvy, jimž čelí tradiční odvětví v oblasti vesmíru v souvislosti s nástupem soukromých subjektů v oblasti vesmíru (tzv. „New Space“). Měla by být podporována opatření přispívající k rozvoji kapacity kosmického průmyslu v celé Unii a k usnadnění spolupráce podniků působících v kosmickém průmyslu ve všech členských státech.

| (11) | Opatření v rámci programu by měla vycházet z vnitrostátních a evropských kapacit,, které existují v době, kdy je dané opatření prováděno, a patřičně je využívat. |
| --- | --- |

(11)

Opatření v rámci programu by měla vycházet z vnitrostátních a evropských kapacit,, které existují v době, kdy je dané opatření prováděno, a patřičně je využívat.

| (12) | Díky záběru programu a jeho potenciálu pomáhat při řešení globálních výzev mají činnosti ve vesmíru značný mezinárodní rozměr. V úzké koordinaci s členskými státy a s jejich souhlasem se mohou příslušné subjekty programu účastnit záležitostí souvisejících s programem a mezinárodní spolupráce a podílet se na činnosti příslušných odvětvových orgánů Organizace spojených národů (dále jen „OSN“). Pokud jde o záležitosti týkající se programu, Komise by mohla jménem Unie a v oblasti své působnosti koordinovat činnosti na mezinárodní scéně, především proto, aby hájila zájmy Unie a jejích členských států na mezinárodních fórech, mimo jiné také v oblasti kmitočtů souvisejících s programem, aniž je dotčena pravomoc členských států v této oblasti. Pro Unii je obzvláště důležité, aby, zastoupena Komisí, spolupracovala v orgánech mezinárodního programu Cospas-Sarsat. |
| --- | --- |

(12)

Díky záběru programu a jeho potenciálu pomáhat při řešení globálních výzev mají činnosti ve vesmíru značný mezinárodní rozměr. V úzké koordinaci s členskými státy a s jejich souhlasem se mohou příslušné subjekty programu účastnit záležitostí souvisejících s programem a mezinárodní spolupráce a podílet se na činnosti příslušných odvětvových orgánů Organizace spojených národů (dále jen „OSN“). Pokud jde o záležitosti týkající se programu, Komise by mohla jménem Unie a v oblasti své působnosti koordinovat činnosti na mezinárodní scéně, především proto, aby hájila zájmy Unie a jejích členských států na mezinárodních fórech, mimo jiné také v oblasti kmitočtů souvisejících s programem, aniž je dotčena pravomoc členských států v této oblasti. Pro Unii je obzvláště důležité, aby, zastoupena Komisí, spolupracovala v orgánech mezinárodního programu Cospas-Sarsat.

| (13) | Mezinárodní spolupráce má prvořadý význam při prosazování úlohy Unie coby globálního aktéra v kosmickém odvětví a při propagování unijních technologií a průmyslu, podporujíc spravedlivou hospodářskou soutěž na mezinárodní úrovni, se zřetelem k potřebě zajistit vzájemnost práv a povinností dotčených stran, a při podporování spolupráce v oblasti odborné přípravy. Mezinárodní spolupráce je klíčovým prvkem kosmické strategie pro Evropu, jak je uvedeno ve sdělení Komise ze dne 26. října 2016. Komise by měla využít programu k tomu, aby prostřednictvím iniciativ přispěla k mezinárodnímu úsilí a zároveň z tohoto úsilí měla prospěch, aby v mezinárodním měřítku propagovala evropské technologie a průmysl, např. formou dvoustranných dialogů, pracovních setkání zástupců odvětví, a podpory pro internacionalizaci malých a středních podniků, a usnadňovala přístup na mezinárodní trhy, podporovala spravedlivou hospodářskou soutěž a současně využila potenciálu iniciativ v oblasti hospodářské diplomacie. Evropské iniciativy v oblasti kosmické diplomacie by měly být v plném souladu se stávajícími politikami, prioritami a nástroji Unie a plně vzájemně doplňkové, přičemž Unii náleží spolu s členskými státy klíčová úloha v tom, aby si udržela přední místo na mezinárodní scéně. |
| --- | --- |

(13)

Mezinárodní spolupráce má prvořadý význam při prosazování úlohy Unie coby globálního aktéra v kosmickém odvětví a při propagování unijních technologií a průmyslu, podporujíc spravedlivou hospodářskou soutěž na mezinárodní úrovni, se zřetelem k potřebě zajistit vzájemnost práv a povinností dotčených stran, a při podporování spolupráce v oblasti odborné přípravy. Mezinárodní spolupráce je klíčovým prvkem kosmické strategie pro Evropu, jak je uvedeno ve sdělení Komise ze dne 26. října 2016. Komise by měla využít programu k tomu, aby prostřednictvím iniciativ přispěla k mezinárodnímu úsilí a zároveň z tohoto úsilí měla prospěch, aby v mezinárodním měřítku propagovala evropské technologie a průmysl, např. formou dvoustranných dialogů, pracovních setkání zástupců odvětví, a podpory pro internacionalizaci malých a středních podniků, a usnadňovala přístup na mezinárodní trhy, podporovala spravedlivou hospodářskou soutěž a současně využila potenciálu iniciativ v oblasti hospodářské diplomacie. Evropské iniciativy v oblasti kosmické diplomacie by měly být v plném souladu se stávajícími politikami, prioritami a nástroji Unie a plně vzájemně doplňkové, přičemž Unii náleží spolu s členskými státy klíčová úloha v tom, aby si udržela přední místo na mezinárodní scéně.

| (14) | Aniž jsou dotčeny pravomoci členských států, Komise by měla spolu s vysokým představitelem Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) a v úzké koordinaci s členskými státy podporovat při provádění programu odpovědné chování ve vesmíru, včetně omezení šíření kosmické tříště. Komise by měla rovněž prověřit možnost Unie převzít práva a povinnosti stanovené v příslušných smlouvách a úmluvách OSN a v případě potřeby předložit vhodné návrhy. |
| --- | --- |

(14)

Aniž jsou dotčeny pravomoci členských států, Komise by měla spolu s vysokým představitelem Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) a v úzké koordinaci s členskými státy podporovat při provádění programu odpovědné chování ve vesmíru, včetně omezení šíření kosmické tříště. Komise by měla rovněž prověřit možnost Unie převzít práva a povinnosti stanovené v příslušných smlouvách a úmluvách OSN a v případě potřeby předložit vhodné návrhy.

| (15) | Program sdílí podobné cíle s dalšími programy Unie, zejména s programem Horizont Evropa zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU)2021/... (3) (1) (dále jen „program Horizont Evropa“), Programem InvestEU zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rad (EU) 2021/523 (4), Evropským obranným fondem zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rad (EU) 2021/... (5) (2) a fondy podle nařízení o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti a Evropském námořním, rybářském a akvakulturním fondu a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový a migrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a nástroj pro finanční podporu správy hranic a víz (dále jen „nařízení o společných ustanoveních“). Proto by mělo být stanoveno kumulativní financování z uvedených programů za podmínky, že se nevztahují na stejné nákladové položky, a to zejména prostřednictvím opatření pro doplňkové financování z programů Unie, umožňují-li to způsoby řízení, – buď postupně, střídavě, nebo kombinací finančních prostředků, včetně opatření pro společné financování akcí, umožňujících pokud možno inovační partnerství a operace kombinování zdrojů. Během provádění programu by proto Komise měla podporovat synergie s dalšími souvisejícími programy a finančními nástroji Unie, které by tam, kde je to možné, umožnily využít přístup k rizikovému financování, inovačním partnerstvím a kumulativnímu nebo kombinovanému financování. Komise by rovněž měla zajistit synergie a soudržnost mezi řešeními vyvinutými v rámci těchto programů, zejména programu Horizont Evropa, a řešeními vyvinutými v rámci programu. |
| --- | --- |

(15)

Program sdílí podobné cíle s dalšími programy Unie, zejména s programem Horizont Evropa zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU)2021/... (3) (1) (dále jen „program Horizont Evropa“), Programem InvestEU zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rad (EU) 2021/523 (4), Evropským obranným fondem zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rad (EU) 2021/... (5) (2) a fondy podle nařízení o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti a Evropském námořním, rybářském a akvakulturním fondu a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový a migrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a nástroj pro finanční podporu správy hranic a víz (dále jen „nařízení o společných ustanoveních“). Proto by mělo být stanoveno kumulativní financování z uvedených programů za podmínky, že se nevztahují na stejné nákladové položky, a to zejména prostřednictvím opatření pro doplňkové financování z programů Unie, umožňují-li to způsoby řízení, – buď postupně, střídavě, nebo kombinací finančních prostředků, včetně opatření pro společné financování akcí, umožňujících pokud možno inovační partnerství a operace kombinování zdrojů. Během provádění programu by proto Komise měla podporovat synergie s dalšími souvisejícími programy a finančními nástroji Unie, které by tam, kde je to možné, umožnily využít přístup k rizikovému financování, inovačním partnerstvím a kumulativnímu nebo kombinovanému financování. Komise by rovněž měla zajistit synergie a soudržnost mezi řešeními vyvinutými v rámci těchto programů, zejména programu Horizont Evropa, a řešeními vyvinutými v rámci programu.

| (16) | V souladu s čl. 191 odst. 3 finančního nařízení nesmějí být tytéž náklady za žádných okolností financovány z rozpočtu Unie dvakrát. |
| --- | --- |

(16)

V souladu s čl. 191 odst. 3 finančního nařízení nesmějí být tytéž náklady za žádných okolností financovány z rozpočtu Unie dvakrát.

| (17) | Cíle politiky tohoto programu by byly rovněž řešeny jako oblasti způsobilé pro finanční a investiční operace prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtové záruky Programu InvestEU, zejména v rámci jeho oblastí politiky oken pro politiku týkající se udržitelné infrastruktury a oblasti politiky týkající se výzkumu, inovací a digitalizace. Finanční podpora by se měla přiměřeným způsobem využívat k řešení selhání trhu nebo nepříznivých investičních situací a opatření by neměla zdvojovat či vytěsňovat soukromé financování ani narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Opatření by měla mít jasnou evropskou přidanou hodnotu. |
| --- | --- |

(17)

Cíle politiky tohoto programu by byly rovněž řešeny jako oblasti způsobilé pro finanční a investiční operace prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtové záruky Programu InvestEU, zejména v rámci jeho oblastí politiky oken pro politiku týkající se udržitelné infrastruktury a oblasti politiky týkající se výzkumu, inovací a digitalizace. Finanční podpora by se měla přiměřeným způsobem využívat k řešení selhání trhu nebo nepříznivých investičních situací a opatření by neměla zdvojovat či vytěsňovat soukromé financování ani narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Opatření by měla mít jasnou evropskou přidanou hodnotu.

| (18) | Soudržnost a synergie mezi programem Horizont Evropa a tímto programem by měly podpořit konkurenceschopné a inovativní evropské kosmické odvětví, posílit autonomii Evropy, pokud jde o přístup do kosmu a jeho využívání, v zabezpečeném a chráněném prostředí, a posílit úlohu Evropy jako globálního aktéra. Průlomová řešení v programu Horizont Evropa by byla podporována daty a službami poskytovanými prostřednictvím programu výzkumnému a inovačnímu společenství. |
| --- | --- |

(18)

Soudržnost a synergie mezi programem Horizont Evropa a tímto programem by měly podpořit konkurenceschopné a inovativní evropské kosmické odvětví, posílit autonomii Evropy, pokud jde o přístup do kosmu a jeho využívání, v zabezpečeném a chráněném prostředí, a posílit úlohu Evropy jako globálního aktéra. Průlomová řešení v programu Horizont Evropa by byla podporována daty a službami poskytovanými prostřednictvím programu výzkumnému a inovačnímu společenství.

| (19) | Pro co nejvyšší socioekonomickou návratnost tohoto programu je zcela nezbytné udržet systémy co nejmodernější, aktualizovat je, aby odpovídaly vyvíjejícím se potřebám uživatelů, a zajistit, aby v navazujícím odvětví aplikací využívajícím možností vesmíru docházelo k novému vývoji. Unie by měla podporovat činnosti týkající se výzkumu a technologického rozvoje nebo rané fáze vývoje souvisejícího s infrastrukturou budovanou v rámci programu, jakož i činnosti v oblasti výzkumu a vývoje týkající se aplikací a služeb na základě systémů vytvořených v rámci programu, a tím stimulovat základní i navazující hospodářské činnosti. Vhodným nástrojem na úrovni Unie pro financování činností v oblasti výzkumu a inovací je Horizont Evropa. Nicméně velmi specifická část činností v oblasti vývoje by měla být financována z rozpočtu přiděleného na složky Galileo a EGNOS podle tohoto nařízení, zejména pokud se takové činnosti týkají základních prvků, jako jsou čipové sady nebo přijímače uzpůsobené pro systém Galileo, které by usnadnily rozvoj aplikací v různých odvětvích hospodářství. Toto financování by však nemělo ohrozit zavádění nebo využívání infrastruktur zřízených podle programu. |
| --- | --- |

(19)

Pro co nejvyšší socioekonomickou návratnost tohoto programu je zcela nezbytné udržet systémy co nejmodernější, aktualizovat je, aby odpovídaly vyvíjejícím se potřebám uživatelů, a zajistit, aby v navazujícím odvětví aplikací využívajícím možností vesmíru docházelo k novému vývoji. Unie by měla podporovat činnosti týkající se výzkumu a technologického rozvoje nebo rané fáze vývoje souvisejícího s infrastrukturou budovanou v rámci programu, jakož i činnosti v oblasti výzkumu a vývoje týkající se aplikací a služeb na základě systémů vytvořených v rámci programu, a tím stimulovat základní i navazující hospodářské činnosti. Vhodným nástrojem na úrovni Unie pro financování činností v oblasti výzkumu a inovací je Horizont Evropa. Nicméně velmi specifická část činností v oblasti vývoje by měla být financována z rozpočtu přiděleného na složky Galileo a EGNOS podle tohoto nařízení, zejména pokud se takové činnosti týkají základních prvků, jako jsou čipové sady nebo přijímače uzpůsobené pro systém Galileo, které by usnadnily rozvoj aplikací v různých odvětvích hospodářství. Toto financování by však nemělo ohrozit zavádění nebo využívání infrastruktur zřízených podle programu.

| (20) | Pro zajištění konkurenceschopnosti evropského kosmického průmyslu v budoucnu by měl tento program podporovat rozvoj vyspělých dovedností v oblastech souvisejících s vesmírem, jakož i vzdělávání a odbornou přípravu, a prosazovat rovné příležitosti, včetně rovnosti žen a mužů, s cílem plně využít potenciál občanů Unie v této oblasti. |
| --- | --- |

(20)

Pro zajištění konkurenceschopnosti evropského kosmického průmyslu v budoucnu by měl tento program podporovat rozvoj vyspělých dovedností v oblastech souvisejících s vesmírem, jakož i vzdělávání a odbornou přípravu, a prosazovat rovné příležitosti, včetně rovnosti žen a mužů, s cílem plně využít potenciál občanů Unie v této oblasti.

| (21) | Infrastruktura vyhrazená pro tento program by mohla vyžadovat další výzkum a inovace, které by mohly být podporovány v rámci programu Horizont Evropa, s cílem dosáhnout soudržnosti s činnostmi ESA v této oblasti. Synergie s programem Horizont Evropa by měly zajistit určení výzkumných a inovačních potřeb kosmického odvětví a jejich začlenění do procesu strategického plánování výzkumu a inovací. Kosmická data a služby, které program volně zpřístupňuje, by byly využity k vývoji průlomových řešení prostřednictvím výzkumu a inovací, a to i v rámci programu Horizont Evropa, na podporu politických priorit Unie. Proces strategického plánování v rámci programu Horizont Evropa by určil výzkumné a inovační činnosti, jež by měly využívat infrastruktur ve vlastnictví Unie, jako jsou Galileo, EGNOS a Copernicus. Výzkumné infrastruktury, zejména pozorovací sítě in situ, by představovaly základní prvky pozorovací infrastruktury in situ, která umožňuje služby složky Copernicus. |
| --- | --- |

(21)

Infrastruktura vyhrazená pro tento program by mohla vyžadovat další výzkum a inovace, které by mohly být podporovány v rámci programu Horizont Evropa, s cílem dosáhnout soudržnosti s činnostmi ESA v této oblasti. Synergie s programem Horizont Evropa by měly zajistit určení výzkumných a inovačních potřeb kosmického odvětví a jejich začlenění do procesu strategického plánování výzkumu a inovací. Kosmická data a služby, které program volně zpřístupňuje, by byly využity k vývoji průlomových řešení prostřednictvím výzkumu a inovací, a to i v rámci programu Horizont Evropa, na podporu politických priorit Unie. Proces strategického plánování v rámci programu Horizont Evropa by určil výzkumné a inovační činnosti, jež by měly využívat infrastruktur ve vlastnictví Unie, jako jsou Galileo, EGNOS a Copernicus. Výzkumné infrastruktury, zejména pozorovací sítě in situ, by představovaly základní prvky pozorovací infrastruktury in situ, která umožňuje služby složky Copernicus.

| (22) | Je důležité, aby Unie vlastnila veškeré hmotné a nehmotné prostředky vytvořený nebo vyvinuté prostřednictvím veřejných zakázek, které v rámci svého programu financuje. S cílem zajistit plné respektování veškerých základních práv týkajících se vlastnictví, měla by být uzavřena se stávajícími vlastníky nezbytná ujednání. Tímto vlastnictvím Unie by neměla být dotčena možnost, aby Unie v souladu s tímto nařízením a v případech, kdy je to na základě posouzení jednotlivých případů považováno za vhodné, tyto prostředky zpřístupnila třetím stranám nebo ho zcizila. |
| --- | --- |

(22)

Je důležité, aby Unie vlastnila veškeré hmotné a nehmotné prostředky vytvořený nebo vyvinuté prostřednictvím veřejných zakázek, které v rámci svého programu financuje. S cílem zajistit plné respektování veškerých základních práv týkajících se vlastnictví, měla by být uzavřena se stávajícími vlastníky nezbytná ujednání. Tímto vlastnictvím Unie by neměla být dotčena možnost, aby Unie v souladu s tímto nařízením a v případech, kdy je to na základě posouzení jednotlivých případů považováno za vhodné, tyto prostředky zpřístupnila třetím stranám nebo ho zcizila.

| (23) | Aby se podpořilo co nejširší využívání služeb nabízených programem, bylo by vhodné zdůraznit, že data, informace a služby jsou poskytovány bez záruky, aniž jsou dotčeny povinnosti vyplývající z právně závazných ustanovení. |
| --- | --- |

(23)

Aby se podpořilo co nejširší využívání služeb nabízených programem, bylo by vhodné zdůraznit, že data, informace a služby jsou poskytovány bez záruky, aniž jsou dotčeny povinnosti vyplývající z právně závazných ustanovení.

| (24) | Komise by měla mít při plnění některých svých úkolů, které nejsou regulačního rázu, případně, a je-li to nezbytné, možnost využít technické pomoci některých externích subjektů. Tutéž technickou pomoc by měly mít při plnění úkolů, které jim byly svěřeny na základě tohoto nařízení, možnost využívat i jiné subjekty zapojené do veřejné správy programu. |
| --- | --- |

(24)

Komise by měla mít při plnění některých svých úkolů, které nejsou regulačního rázu, případně, a je-li to nezbytné, možnost využít technické pomoci některých externích subjektů. Tutéž technickou pomoc by měly mít při plnění úkolů, které jim byly svěřeny na základě tohoto nařízení, možnost využívat i jiné subjekty zapojené do veřejné správy programu.

| (25) | Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 Interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů (6) |
| --- | --- |

(25)

Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 Interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů (6)

| (26) | S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazkem Unie provádět Pařížskou dohodu přijatou podle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (7) a se závazkem plnit cíle Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj by akce podle tohoto nařízení měly přispět k zohledňování oblasti klimatu a k dosažení obecného cíle, aby bylo vynaloženo nejméně 30 % výdajů z rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu. Příslušné akce by měly být určeny během přípravy a provádění programu a znovu posouzeny v rámci příslušných hodnocení a přezkumů. Evropský parlament, Rada a Komise budou spolupracovat na účinné, transparentní a komplexní metodice, kterou má stanovit Komise, za účelem posuzování výdajů v rámci všech programů víceletého finančního rámce v oblasti biologické rozmanitosti, přičemž se zohlednění stávající překrývání cílů v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti. |
| --- | --- |

(26)

S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazkem Unie provádět Pařížskou dohodu přijatou podle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (7) a se závazkem plnit cíle Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj by akce podle tohoto nařízení měly přispět k zohledňování oblasti klimatu a k dosažení obecného cíle, aby bylo vynaloženo nejméně 30 % výdajů z rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu. Příslušné akce by měly být určeny během přípravy a provádění programu a znovu posouzeny v rámci příslušných hodnocení a přezkumů. Evropský parlament, Rada a Komise budou spolupracovat na účinné, transparentní a komplexní metodice, kterou má stanovit Komise, za účelem posuzování výdajů v rámci všech programů víceletého finančního rámce v oblasti biologické rozmanitosti, přičemž se zohlednění stávající překrývání cílů v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti.

| (27) | Příjmy pocházející ze složek programu by měla vybírat Unie s cílem částečně kompenzovat své předchozí investice a tyto příjmy by měly sloužit k podpoře dosažení cílů programu. Ze stejného důvodu by ve smlouvách uzavřených se subjekty soukromého sektoru mělo být možné stanovit mechanismus rozdělení těchto příjmů. |
| --- | --- |

(27)

Příjmy pocházející ze složek programu by měla vybírat Unie s cílem částečně kompenzovat své předchozí investice a tyto příjmy by měly sloužit k podpoře dosažení cílů programu. Ze stejného důvodu by ve smlouvách uzavřených se subjekty soukromého sektoru mělo být možné stanovit mechanismus rozdělení těchto příjmů.

| (28) | Na tento program se použije finanční nařízení. Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení, finančních nástrojů, rozpočtových záruk, finanční pomoci a náhrad vyplácených externím odborníkům. |
| --- | --- |

(28)

Na tento program se použije finanční nařízení. Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení, finančních nástrojů, rozpočtových záruk, finanční pomoci a náhrad vyplácených externím odborníkům.

| (29) | Vzhledem k tomu, že program je v zásadě financován Unií, měly by smlouvy na veřejné zakázky uzavřené v rámci tohoto programu na činnosti financované z programu splňovat pravidla Unie. V uvedeném kontextu by Unie měla rovněž odpovídat za vymezení cílů, které mají být v souvislosti se zadáváním veřejných zakázek sledovány. Finanční nařízení stanoví, že na základě výsledků předběžného posouzení se může Komise spoléhat na systémy a postupy osob nebo subjektů vynakládajících finanční prostředky Unie. V příslušné dohodě o finančním rámcovém partnerství nebo v dohodě o přiznání příspěvku je třeba vymezit konkrétní nezbytné úpravy těchto systémů a postupů, jakož i ujednání o prodloužení platnosti stávajících smluv. |
| --- | --- |

(29)

Vzhledem k tomu, že program je v zásadě financován Unií, měly by smlouvy na veřejné zakázky uzavřené v rámci tohoto programu na činnosti financované z programu splňovat pravidla Unie. V uvedeném kontextu by Unie měla rovněž odpovídat za vymezení cílů, které mají být v souvislosti se zadáváním veřejných zakázek sledovány. Finanční nařízení stanoví, že na základě výsledků předběžného posouzení se může Komise spoléhat na systémy a postupy osob nebo subjektů vynakládajících finanční prostředky Unie. V příslušné dohodě o finančním rámcovém partnerství nebo v dohodě o přiznání příspěvku je třeba vymezit konkrétní nezbytné úpravy těchto systémů a postupů, jakož i ujednání o prodloužení platnosti stávajících smluv.

| (30) | Program využívá komplexní a neustále se vyvíjející technologie. Z využívání takových technologií plyne pro smlouvy na veřejné zakázky uzavírané v rámci tohoto programu nejistota a riziko, jelikož uvedené zakázky zahrnují dlouhodobé závazky k poskytování zařízení nebo služeb. Proto jsou vedle pravidel stanovených ve finančním nařízení zapotřebí zvláštní opatření týkající se veřejných zakázek. Mělo by tudíž být možné zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části, doplnit zakázku za určitých podmínek v rámci jejího plnění dodatkem nebo určit minimální úroveň subdodávek, zejména s cílem umožnit účast malých a středních podniků a začínajících podniků. Z důvodů technologických nejistot, které jsou pro složky programu charakteristické, nemohou být ceny veřejných zakázek vždy přesně dopředu stanoveny, a proto by mělo být možné, aby byly smlouvy na zakázky uzavírány, aniž by byla stanovena pevná a definitivní cena, a aby obsahovaly ustanovení o ochraně finančních zájmů Unie. |
| --- | --- |

(30)

Program využívá komplexní a neustále se vyvíjející technologie. Z využívání takových technologií plyne pro smlouvy na veřejné zakázky uzavírané v rámci tohoto programu nejistota a riziko, jelikož uvedené zakázky zahrnují dlouhodobé závazky k poskytování zařízení nebo služeb. Proto jsou vedle pravidel stanovených ve finančním nařízení zapotřebí zvláštní opatření týkající se veřejných zakázek. Mělo by tudíž být možné zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části, doplnit zakázku za určitých podmínek v rámci jejího plnění dodatkem nebo určit minimální úroveň subdodávek, zejména s cílem umožnit účast malých a středních podniků a začínajících podniků. Z důvodů technologických nejistot, které jsou pro složky programu charakteristické, nemohou být ceny veřejných zakázek vždy přesně dopředu stanoveny, a proto by mělo být možné, aby byly smlouvy na zakázky uzavírány, aniž by byla stanovena pevná a definitivní cena, a aby obsahovaly ustanovení o ochraně finančních zájmů Unie.

| (31) | V zájmu podpory veřejné poptávky a inovací ve veřejném sektoru by program měl prosazovat využívání svých dat, informací a služeb k podpoře vývoje individuálně uzpůsobených řešení ze strany průmyslu a malých a středních podniků na regionální a místní úrovni prostřednictvím inovačních partnerství souvisejících s vesmírem, jak jsou uvedena v bodě 7 přílohy I finančního nařízení, což umožní, aby byly pokryty všechny etapy od vývoje až po zavádění do praxe a zadávání zakázek na individuálně uzpůsobená interoperabilní kosmická řešení pro veřejné služby. |
| --- | --- |

(31)

V zájmu podpory veřejné poptávky a inovací ve veřejném sektoru by program měl prosazovat využívání svých dat, informací a služeb k podpoře vývoje individuálně uzpůsobených řešení ze strany průmyslu a malých a středních podniků na regionální a místní úrovni prostřednictvím inovačních partnerství souvisejících s vesmírem, jak jsou uvedena v bodě 7 přílohy I finančního nařízení, což umožní, aby byly pokryty všechny etapy od vývoje až po zavádění do praxe a zadávání zakázek na individuálně uzpůsobená interoperabilní kosmická řešení pro veřejné služby.

| (32) | Za účelem splnění cílů programu je důležité, aby bylo možné ve vhodných případech využít kapacit nabízených veřejnými a soukromými subjekty Unie činnými v oblasti vesmíru a aby bylo možné pracovat na mezinárodní úrovni se třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi. Z tohoto důvodu by měla být stanovena možnost využívat všechny příslušné nástroje a metody řízení stanovené Smlouvou o fungování EU a finančním nařízením a společná zadávací řízení. |
| --- | --- |

(32)

Za účelem splnění cílů programu je důležité, aby bylo možné ve vhodných případech využít kapacit nabízených veřejnými a soukromými subjekty Unie činnými v oblasti vesmíru a aby bylo možné pracovat na mezinárodní úrovni se třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi. Z tohoto důvodu by měla být stanovena možnost využívat všechny příslušné nástroje a metody řízení stanovené Smlouvou o fungování EU a finančním nařízením a společná zadávací řízení.

| (33) | Konkrétněji u grantů zkušenosti ukázaly, že rozšiřování uživatelské základny, maximalizace využívání ze strany trhu a obecná informační činnost fungují lépe decentralizovaně, nežli když Komise uplatňuje přístup shora dolů. Poukázky, které jsou formou finanční podpory od příjemce grantu třetím stranám, patřily k opatřením s největší úspěšností u nových účastníků na trhu a malých a středních podniků. Omezoval je však strop pro finanční podporu uložený finančním nařízením. Tento strop by proto měl být v případě programu zvýšen, aby bylo možné udržet krok s rostoucím potenciálem tržních aplikací v kosmickém odvětví. |
| --- | --- |

(33)

Konkrétněji u grantů zkušenosti ukázaly, že rozšiřování uživatelské základny, maximalizace využívání ze strany trhu a obecná informační činnost fungují lépe decentralizovaně, nežli když Komise uplatňuje přístup shora dolů. Poukázky, které jsou formou finanční podpory od příjemce grantu třetím stranám, patřily k opatřením s největší úspěšností u nových účastníků na trhu a malých a středních podniků. Omezoval je však strop pro finanční podporu uložený finančním nařízením. Tento strop by proto měl být v případě programu zvýšen, aby bylo možné udržet krok s rostoucím potenciálem tržních aplikací v kosmickém odvětví.

| (34) | Formy financování a metody provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontroly, administrativní zátěži a očekávanému riziku nesouladu. V této souvislosti by se mělo zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojeno s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení. |
| --- | --- |

(34)

Formy financování a metody provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontroly, administrativní zátěži a očekávanému riziku nesouladu. V této souvislosti by se mělo zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojeno s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení.

| (35) | Podle rozhodnutí Rady 2013/755/EU (8) jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích či územích způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž jsou příslušná zámořská země nebo území spojeny. |
| --- | --- |

(35)

Podle rozhodnutí Rady 2013/755/EU (8) jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích či územích způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž jsou příslušná zámořská země nebo území spojeny.

| (36) | Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie. |
| --- | --- |

(36)

Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie.

| (37) | V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (9) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (10), (Euratom, ES) č. 2185/96 (11) a (EU) 2017/1939 (12) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí a podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat podvody a jiné trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (13). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie. |
| --- | --- |

(37)

V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (9) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (10), (Euratom, ES) č. 2185/96 (11) a (EU) 2017/1939 (12) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí a podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat podvody a jiné trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (13). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie.

| (38) | Členové Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidáti, jakož i země evropské politiky sousedství, se mohou v souladu se svými příslušnými dohodami účastnit programu, s výjimkou složek Galileo, EGNOS, GOVSATCOM a dílčí složky SST. Programu, s výjimkou složek Galileo, EGNOS, GOVSATCOM a dílčí složky SST, se mohou na základě dohody, která bude uzavřena v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU, účastnit i další třetí země. Složky Galileo a EGNOS by měly být otevřeny účasti členům Evropského sdružení volného obchodu (EFTA), kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (14). Ostatní třetí země se mohou složek Galileo a EGNOS účastnit na základě dohody uzavřené v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU. Složka GOVSATCOM by měla být otevřena jakékoli třetí zemi pouze na základě dohody uzavřené v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(38)

Členové Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidáti, jakož i země evropské politiky sousedství, se mohou v souladu se svými příslušnými dohodami účastnit programu, s výjimkou složek Galileo, EGNOS, GOVSATCOM a dílčí složky SST. Programu, s výjimkou složek Galileo, EGNOS, GOVSATCOM a dílčí složky SST, se mohou na základě dohody, která bude uzavřena v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU, účastnit i další třetí země. Složky Galileo a EGNOS by měly být otevřeny účasti členům Evropského sdružení volného obchodu (EFTA), kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (14). Ostatní třetí země se mohou složek Galileo a EGNOS účastnit na základě dohody uzavřené v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU. Složka GOVSATCOM by měla být otevřena jakékoli třetí zemi pouze na základě dohody uzavřené v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU.

| (39) | Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení požadující po třetích zemích, aby udělily nezbytná práva a potřebný přístupu příslušné schvalující osobě, OLAFu a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. |
| --- | --- |

(39)

Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení požadující po třetích zemích, aby udělily nezbytná práva a potřebný přístupu příslušné schvalující osobě, OLAFu a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci.

| (40) | Od mezinárodních organizací, které nemají ústředí v Unii a chtějí mít přístup ke službám SST, které nejsou veřejně přístupné, by se mělo vyžadovat, aby měly uzavřenou dohodu podle článku 218 Smlouvy o fungování EU. Mezinárodní organizace, které mají ústředí v Unii a jsou veřejnými vlastníky a provozovateli celistvého kosmického objektu, by měly být považovány za hlavní uživatele SST. |
| --- | --- |

(40)

Od mezinárodních organizací, které nemají ústředí v Unii a chtějí mít přístup ke službám SST, které nejsou veřejně přístupné, by se mělo vyžadovat, aby měly uzavřenou dohodu podle článku 218 Smlouvy o fungování EU. Mezinárodní organizace, které mají ústředí v Unii a jsou veřejnými vlastníky a provozovateli celistvého kosmického objektu, by měly být považovány za hlavní uživatele SST.

| (41) | Veřejně dostupnými informacemi pro služby SST by se měly rozumět jakékoli informace, které slouží uživateli jako přiměřený základ pro to, aby mohly být shledány legálně přístupnými. Služby SST pro předcházení kolizím, návrat do atmosféry a fragmentaci jsou založeny na externích veřejně přístupných informacích ohledně SST, které jsou k dispozici po podání žádosti o přístup. V důsledku toho by měly být služby SST pro předcházení kolizím, návrat do atmosféry a fragmentaci chápány jako veřejně přístupné služby a neměly by vyžadovat dohodu podle článku 218 Smlouvy o fungování EU. Přístup k nim by měl být k dispozici na základě žádosti potenciálních uživatelů. |
| --- | --- |

(41)

Veřejně dostupnými informacemi pro služby SST by se měly rozumět jakékoli informace, které slouží uživateli jako přiměřený základ pro to, aby mohly být shledány legálně přístupnými. Služby SST pro předcházení kolizím, návrat do atmosféry a fragmentaci jsou založeny na externích veřejně přístupných informacích ohledně SST, které jsou k dispozici po podání žádosti o přístup. V důsledku toho by měly být služby SST pro předcházení kolizím, návrat do atmosféry a fragmentaci chápány jako veřejně přístupné služby a neměly by vyžadovat dohodu podle článku 218 Smlouvy o fungování EU. Přístup k nim by měl být k dispozici na základě žádosti potenciálních uživatelů.

| (42) | Řádná veřejná správa programu vyžaduje jasné rozdělení odpovědnosti a úkolů mezi jednotlivé zapojené subjekty, aby se zabránilo zbytečnému překrývání činností a omezila se překročení nákladů a zpoždění. Všichni aktéři veřejné správy programu by měli v oblasti své působnosti a v souladu se svými úkoly podporovat dosažení cílů programu. |
| --- | --- |

(42)

Řádná veřejná správa programu vyžaduje jasné rozdělení odpovědnosti a úkolů mezi jednotlivé zapojené subjekty, aby se zabránilo zbytečnému překrývání činností a omezila se překročení nákladů a zpoždění. Všichni aktéři veřejné správy programu by měli v oblasti své působnosti a v souladu se svými úkoly podporovat dosažení cílů programu.

| (43) | Členské státy jsou v oblasti vesmíru aktivní již dlouho. Mají systémy, infrastrukturu, vnitrostátní agentury a subjekty související s vesmírem. Proto mohou k programu významně přispět, zejména k jeho provádění. S Unií mohou spolupracovat na podpoře služeb a aplikací programu. Komise by mohla být schopna mobilizovat prostředky, které mají členské státy k dispozici, využívat jejich pomoci a s výhradou vzájemně dohodnutých podmínek by mohla členské státy pověřit neregulatorními úkoly při provádění programu. Dotčené členské státy by mimo to měly učinit veškerá nezbytná opatření k zajištění ochrany pozemních stanic nacházejících se na jejich územích. Kromě toho by členské státy a Komise měly společně a s příslušnými mezinárodními subjekty a regulačními orgány usilovat o zajištění toho, aby kmitočty nezbytné pro program byly dostupné a aby byly chráněny na takové úrovni, která umožní plný rozvoj a využívání aplikací, jež jsou na nabízených službách založeny, v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU (15). |
| --- | --- |

(43)

Členské státy jsou v oblasti vesmíru aktivní již dlouho. Mají systémy, infrastrukturu, vnitrostátní agentury a subjekty související s vesmírem. Proto mohou k programu významně přispět, zejména k jeho provádění. S Unií mohou spolupracovat na podpoře služeb a aplikací programu. Komise by mohla být schopna mobilizovat prostředky, které mají členské státy k dispozici, využívat jejich pomoci a s výhradou vzájemně dohodnutých podmínek by mohla členské státy pověřit neregulatorními úkoly při provádění programu. Dotčené členské státy by mimo to měly učinit veškerá nezbytná opatření k zajištění ochrany pozemních stanic nacházejících se na jejich územích. Kromě toho by členské státy a Komise měly společně a s příslušnými mezinárodními subjekty a regulačními orgány usilovat o zajištění toho, aby kmitočty nezbytné pro program byly dostupné a aby byly chráněny na takové úrovni, která umožní plný rozvoj a využívání aplikací, jež jsou na nabízených službách založeny, v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU (15).

| (44) | Komise je jakožto prosazovatel obecného zájmu Unie odpovědná za provádění programu, nese celkovou odpovědnost a propaguje jeho využití. V zájmu optimalizace zdrojů a pravomocí různých zúčastněných stran by Komise měla mít v řádně odůvodněných případech možnost svěřit určité úkoly jiným subjektům. Jelikož má Komise za program celkovou odpovědnost, měla by stanovit hlavní technické a provozní požadavky nezbytné k provádění systémů a rozvoji služeb. Měla by tak učinit po konzultaci s odborníky z členských států, uživateli a dalšími příslušnými zúčastněnými stranami. A konečně, vzhledem k tomu, že v oblasti vesmíru výkon pravomoci Unií nebrání členským státům ve výkonu jejich pravomocí v souladu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o fungování EU), měla by Komise zajišťovat soudržnost činností vykonávaných v souvislosti s tímto programem. |
| --- | --- |

(44)

Komise je jakožto prosazovatel obecného zájmu Unie odpovědná za provádění programu, nese celkovou odpovědnost a propaguje jeho využití. V zájmu optimalizace zdrojů a pravomocí různých zúčastněných stran by Komise měla mít v řádně odůvodněných případech možnost svěřit určité úkoly jiným subjektům. Jelikož má Komise za program celkovou odpovědnost, měla by stanovit hlavní technické a provozní požadavky nezbytné k provádění systémů a rozvoji služeb. Měla by tak učinit po konzultaci s odborníky z členských států, uživateli a dalšími příslušnými zúčastněnými stranami. A konečně, vzhledem k tomu, že v oblasti vesmíru výkon pravomoci Unií nebrání členským státům ve výkonu jejich pravomocí v souladu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o fungování EU), měla by Komise zajišťovat soudržnost činností vykonávaných v souvislosti s tímto programem.

| (45) | Posláním Agentury Evropské unie pro kosmický program (dále jen „agentura“), která nahrazuje Agenturu pro evropský GNSS zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 (16) a navazuje na ni, je přispívat k programu, zejména pokud jde o bezpečnostní akreditaci, jakož i rozvoj trhu a navazujících aplikací. Agentura by proto měla být pověřena určitými úkoly souvisejícími s těmito oblastmi. Zvláště v souvislosti s bezpečností a vzhledem ke svým zkušenostem v této oblasti by agentura měla být odpovědná za úkoly spojené s bezpečnostní akreditací pro všechna opatření Unie v kosmickém odvětví. Agentuře by na základě jejích pozitivních výsledků při podpoře rozšiřování základny uživatelů složek Galileo a EGNOS a jejich využívání ze strany trhu měly být rovněž svěřeny činnosti zaměřené na rozšiřování základny uživatelů, co se týče složek programu jiných než Galileo a EGNOS, a činnosti týkající se rozvoje navazujících aplikací pro všechny složky programu. To by agentuře umožnilo využít úspor z rozsahu a poskytlo by to příležitost pro rozvoj aplikací na základě několika složek programu (integrované aplikace). Těmito činnostmi by však neměly být dotčeny činnosti týkající se služeb a rozšiřování uživatelské základny, které Komise svěřila pověřeným subjektům složky Copernicus. Pověření agentury rozvojem navazujících aplikací by nemělo bránit v rozvoji navazujících aplikací jiným pověřeným subjektům. Dále by agentura měla vykonávat úkoly, které jí Komise svěří prostřednictvím jedné či více dohod o přiznání příspěvku na základě dohody o finančním rámcovém partnerství, které se vztahují na další konkrétní úkoly související s programem. V situaci, kdy Komise agenturu pověřuje úkoly, by měly být poskytnuty odpovídající lidské, administrativní a finanční zdroje. |
| --- | --- |

(45)

Posláním Agentury Evropské unie pro kosmický program (dále jen „agentura“), která nahrazuje Agenturu pro evropský GNSS zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 (16) a navazuje na ni, je přispívat k programu, zejména pokud jde o bezpečnostní akreditaci, jakož i rozvoj trhu a navazujících aplikací. Agentura by proto měla být pověřena určitými úkoly souvisejícími s těmito oblastmi. Zvláště v souvislosti s bezpečností a vzhledem ke svým zkušenostem v této oblasti by agentura měla být odpovědná za úkoly spojené s bezpečnostní akreditací pro všechna opatření Unie v kosmickém odvětví. Agentuře by na základě jejích pozitivních výsledků při podpoře rozšiřování základny uživatelů složek Galileo a EGNOS a jejich využívání ze strany trhu měly být rovněž svěřeny činnosti zaměřené na rozšiřování základny uživatelů, co se týče složek programu jiných než Galileo a EGNOS, a činnosti týkající se rozvoje navazujících aplikací pro všechny složky programu. To by agentuře umožnilo využít úspor z rozsahu a poskytlo by to příležitost pro rozvoj aplikací na základě několika složek programu (integrované aplikace). Těmito činnostmi by však neměly být dotčeny činnosti týkající se služeb a rozšiřování uživatelské základny, které Komise svěřila pověřeným subjektům složky Copernicus. Pověření agentury rozvojem navazujících aplikací by nemělo bránit v rozvoji navazujících aplikací jiným pověřeným subjektům. Dále by agentura měla vykonávat úkoly, které jí Komise svěří prostřednictvím jedné či více dohod o přiznání příspěvku na základě dohody o finančním rámcovém partnerství, které se vztahují na další konkrétní úkoly související s programem. V situaci, kdy Komise agenturu pověřuje úkoly, by měly být poskytnuty odpovídající lidské, administrativní a finanční zdroje.

| (46) | V určitých řádně odůvodněných situacích by agentura měla mít možnost svěřit členským státům nebo skupině členských států konkrétní úkoly. Svěření konkrétních úkolů by se mělo omezit na činnosti, které agentura není schopna vykonávat sama, a neměla by jím být dotčena správa programu a přidělování úkolů vymezené v tomto nařízení |
| --- | --- |

(46)

V určitých řádně odůvodněných situacích by agentura měla mít možnost svěřit členským státům nebo skupině členských států konkrétní úkoly. Svěření konkrétních úkolů by se mělo omezit na činnosti, které agentura není schopna vykonávat sama, a neměla by jím být dotčena správa programu a přidělování úkolů vymezené v tomto nařízení

| (47) | Galileo a EGNOS jsou komplexní systémy, které vyžadují intenzivní koordinaci. Vzhledem k tomu, že jsou složkami programu, tato koordinace by měla být prováděna orgánem nebo institucí Unie. Vzhledem k odborným znalostem, které agentura v minulých letech shromáždila, představuje právě ona nejvhodnější subjekt, který by měl koordinovat všechny provozní úkoly týkající se využívání těchto systémů, vyjma mezinárodní spolupráce. Řízení využívání systémů EGNOS a Galileo by proto mělo být svěřeno agentuře. To však neznamená, že by agentura měla všechny úkoly týkající se využívání těchto systémů vykonávat sama. Opřít by mohla i o odborné znalosti jiných subjektů, zejména ESA. To by se mělo týkat činností v souvislosti s rozvojem systémů, projektováním a vývojem částí pozemního segmentu a družic, které by měly být svěřeny ESA. Přidělení úkolů jiným subjektům se řídí pravomocemi těchto subjektů a mělo by zamezit zdvojování práce. |
| --- | --- |

(47)

Galileo a EGNOS jsou komplexní systémy, které vyžadují intenzivní koordinaci. Vzhledem k tomu, že jsou složkami programu, tato koordinace by měla být prováděna orgánem nebo institucí Unie. Vzhledem k odborným znalostem, které agentura v minulých letech shromáždila, představuje právě ona nejvhodnější subjekt, který by měl koordinovat všechny provozní úkoly týkající se využívání těchto systémů, vyjma mezinárodní spolupráce. Řízení využívání systémů EGNOS a Galileo by proto mělo být svěřeno agentuře. To však neznamená, že by agentura měla všechny úkoly týkající se využívání těchto systémů vykonávat sama. Opřít by mohla i o odborné znalosti jiných subjektů, zejména ESA. To by se mělo týkat činností v souvislosti s rozvojem systémů, projektováním a vývojem částí pozemního segmentu a družic, které by měly být svěřeny ESA. Přidělení úkolů jiným subjektům se řídí pravomocemi těchto subjektů a mělo by zamezit zdvojování práce.

| (48) | ESA je mezinárodní organizací s rozsáhlými odbornými znalostmi v oblasti vesmíru, která v roce 2004 uzavřela s Evropským společenstvím rámcovou dohodu (dále jen „rámcová dohoda z roku 2004“) (17). Je tudíž důležitým partnerem při provádění programu, se kterým je třeba navázat odpovídající vztahy. V tomto ohledu a v souladu s finančním nařízením by Komise měla uzavřít s ESA a agenturou dohodu o finančním rámcovém partnerství, která upraví veškeré finanční vztahy mezi Komisí, agenturou a ESA a zajistí jejich jednotnost, a měla by se řídit rámcovou dohodou z roku 2004, zejména článkem 2 a 5 uvedené dohody. Jelikož však ESA není subjektem Unie a nevztahuje se na ni právo Unie, je nezbytné, aby ESA přijala vhodná opatření pro zajištění ochrany zájmů Unie a jejích členských států, a pokud jde o plnění rozpočtu, aby úkoly jí svěřené byly v souladu s rozhodnutími, která přijala Komise. Dohoda by měla rovněž obsahovat všechna ustanovení nezbytná pro ochranu finančních zájmů Unie. |
| --- | --- |

(48)

ESA je mezinárodní organizací s rozsáhlými odbornými znalostmi v oblasti vesmíru, která v roce 2004 uzavřela s Evropským společenstvím rámcovou dohodu (dále jen „rámcová dohoda z roku 2004“) (17). Je tudíž důležitým partnerem při provádění programu, se kterým je třeba navázat odpovídající vztahy. V tomto ohledu a v souladu s finančním nařízením by Komise měla uzavřít s ESA a agenturou dohodu o finančním rámcovém partnerství, která upraví veškeré finanční vztahy mezi Komisí, agenturou a ESA a zajistí jejich jednotnost, a měla by se řídit rámcovou dohodou z roku 2004, zejména článkem 2 a 5 uvedené dohody. Jelikož však ESA není subjektem Unie a nevztahuje se na ni právo Unie, je nezbytné, aby ESA přijala vhodná opatření pro zajištění ochrany zájmů Unie a jejích členských států, a pokud jde o plnění rozpočtu, aby úkoly jí svěřené byly v souladu s rozhodnutími, která přijala Komise. Dohoda by měla rovněž obsahovat všechna ustanovení nezbytná pro ochranu finančních zájmů Unie.

| (49) | Fungování Satelitního střediska Evropské unie (dále jen „SATCEN“) jako evropské autonomní kapacity poskytující přístup k informacím a službám, které jsou výsledkem využívání příslušných kosmických prostředků a doplňujících dat, již bylo uznáno v rámci provádění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 541/2014/EU (18). |
| --- | --- |

(49)

Fungování Satelitního střediska Evropské unie (dále jen „SATCEN“) jako evropské autonomní kapacity poskytující přístup k informacím a službám, které jsou výsledkem využívání příslušných kosmických prostředků a doplňujících dat, již bylo uznáno v rámci provádění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 541/2014/EU (18).

| (50) | Za účelem strukturálního zasazení uživatelského zastoupení do správy složky GOVSATCOM a sdružení potřeb a požadavků uživatelů napříč hranicemi mezi státy a civilní a vojenskou sférou mohou příslušné subjekty Unie s těsnými vazbami na uživatele, např. Evropská obranná agentura, Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž (dále jen „Frontex“), Evropská agentura pro námořní bezpečnost, Evropská agentura pro kontrolu rybolovu, Agentura Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva, útvar schopnosti vojenského plánování a vedení / útvar schopnosti civilního plánování a vedení a středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události, zastávat koordinační úlohu pro zvláštní společenství uživatelů. Na sdružené úrovni by agentura měla koordinovat uživatelské aspekty pro společenství civilních uživatelů a dále může monitorovat provozní využívání, poptávku, soulad s požadavky a vývoj potřeb a požadavků. |
| --- | --- |

(50)

Za účelem strukturálního zasazení uživatelského zastoupení do správy složky GOVSATCOM a sdružení potřeb a požadavků uživatelů napříč hranicemi mezi státy a civilní a vojenskou sférou mohou příslušné subjekty Unie s těsnými vazbami na uživatele, např. Evropská obranná agentura, Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž (dále jen „Frontex“), Evropská agentura pro námořní bezpečnost, Evropská agentura pro kontrolu rybolovu, Agentura Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva, útvar schopnosti vojenského plánování a vedení / útvar schopnosti civilního plánování a vedení a středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události, zastávat koordinační úlohu pro zvláštní společenství uživatelů. Na sdružené úrovni by agentura měla koordinovat uživatelské aspekty pro společenství civilních uživatelů a dále může monitorovat provozní využívání, poptávku, soulad s požadavky a vývoj potřeb a požadavků.

| (51) | Vzhledem k významu činností souvisejících s vesmírem pro hospodářství Unie a životy občanů Unie, charakteru dvojího užití systémů a aplikacím založeným na uvedených systémech by dosažení a zachování vysokého stupně bezpečnosti mělo být jednou z hlavních priorit programu, zejména za účelem ochrany zájmů Unie a jejích členských států, a to i v souvislosti s utajovanými a jinými citlivými neutajovanými informacemi. |
| --- | --- |

(51)

Vzhledem k významu činností souvisejících s vesmírem pro hospodářství Unie a životy občanů Unie, charakteru dvojího užití systémů a aplikacím založeným na uvedených systémech by dosažení a zachování vysokého stupně bezpečnosti mělo být jednou z hlavních priorit programu, zejména za účelem ochrany zájmů Unie a jejích členských států, a to i v souvislosti s utajovanými a jinými citlivými neutajovanými informacemi.

| (52) | Aniž jsou dotčeny výsady členských států v oblasti národní bezpečnosti, Komise a vysoký představitel, vždy ve své příslušné oblasti působnosti, by měli zajistit bezpečnost programu v souladu s tímto nařízením a v příslušných případech s rozhodnutím Rady (SZBP) 2021/... (19) (3). |
| --- | --- |

(52)

Aniž jsou dotčeny výsady členských států v oblasti národní bezpečnosti, Komise a vysoký představitel, vždy ve své příslušné oblasti působnosti, by měli zajistit bezpečnost programu v souladu s tímto nařízením a v příslušných případech s rozhodnutím Rady (SZBP) 2021/... (19) (3).

| (53) | Vzhledem ke specifickým odborným znalostem Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“) a k jejím pravidelným kontaktům s orgány třetích zemí a s mezinárodními organizacemi může být ESVČ Komisi nápomocna při provádění některých jejích úkolů týkajících se bezpečnosti programu v oblasti vnějších vztahů v souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU (20). |
| --- | --- |

(53)

Vzhledem ke specifickým odborným znalostem Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“) a k jejím pravidelným kontaktům s orgány třetích zemí a s mezinárodními organizacemi může být ESVČ Komisi nápomocna při provádění některých jejích úkolů týkajících se bezpečnosti programu v oblasti vnějších vztahů v souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU (20).

| (54) | Aniž je dotčena výhradní odpovědnost členských států v oblasti národní bezpečnosti, jak stanoví čl. 4 odst. 2 Smlouvy o EU, a právo členských států chránit podstatné zájmy své bezpečnosti v souladu s článkem 346 Smlouvy o fungování EU, měla by být v zájmu bezproblémového provádění programu zřízena zvláštní správa bezpečnosti. Tato správa by se měla zakládat na třech hlavních zásadách. Zaprvé je nezbytně nutné, aby byly v co největší míře zohledněny rozsáhlé a jedinečné zkušenosti členských států v oblasti bezpečnosti. Zadruhé, s cílem předejít střetům zájmů a jakýmkoli nedostatkům při uplatňování bezpečnostních pravidel, měly by být provozní funkce odděleny od funkcí týkajících se bezpečnostní akreditace. Zatřetí, subjekt odpovědný za řízení všech složek programu nebo jejich části má rovněž nejlepší předpoklady pro to, aby řídil bezpečnost úkolů, jež mu byly svěřeny. Bezpečnost programu by měla vycházet ze zkušeností nabytých v minulých letech při provádění programů Galileo, EGNOS a Copernicus. Řádná správa bezpečnosti rovněž vyžaduje, aby úlohy byly vhodným způsobem rozděleny mezi různé aktéry. Vzhledem k tomu, že za program je odpovědná Komise, měla by určit, aniž jsou dotčeny výsady členských států v oblasti národní bezpečnosti, obecné bezpečnostní požadavky použitelné na každou jednotlivou složku programu. |
| --- | --- |

(54)

Aniž je dotčena výhradní odpovědnost členských států v oblasti národní bezpečnosti, jak stanoví čl. 4 odst. 2 Smlouvy o EU, a právo členských států chránit podstatné zájmy své bezpečnosti v souladu s článkem 346 Smlouvy o fungování EU, měla by být v zájmu bezproblémového provádění programu zřízena zvláštní správa bezpečnosti. Tato správa by se měla zakládat na třech hlavních zásadách. Zaprvé je nezbytně nutné, aby byly v co největší míře zohledněny rozsáhlé a jedinečné zkušenosti členských států v oblasti bezpečnosti. Zadruhé, s cílem předejít střetům zájmů a jakýmkoli nedostatkům při uplatňování bezpečnostních pravidel, měly by být provozní funkce odděleny od funkcí týkajících se bezpečnostní akreditace. Zatřetí, subjekt odpovědný za řízení všech složek programu nebo jejich části má rovněž nejlepší předpoklady pro to, aby řídil bezpečnost úkolů, jež mu byly svěřeny. Bezpečnost programu by měla vycházet ze zkušeností nabytých v minulých letech při provádění programů Galileo, EGNOS a Copernicus. Řádná správa bezpečnosti rovněž vyžaduje, aby úlohy byly vhodným způsobem rozděleny mezi různé aktéry. Vzhledem k tomu, že za program je odpovědná Komise, měla by určit, aniž jsou dotčeny výsady členských států v oblasti národní bezpečnosti, obecné bezpečnostní požadavky použitelné na každou jednotlivou složku programu.

| (55) | Kybernetická bezpečnost evropských kosmických infrastruktur, a to na zemi i ve vesmíru, je klíčem k zajištění kontinuity provozu systémů a kontinuity služeb. Při stanovování bezpečnostních požadavků by proto měla být řádně zohledněna potřeba chránit systémy a jejich služby před kybernetickými útoky, včetně využívání nových technologií. |
| --- | --- |

(55)

Kybernetická bezpečnost evropských kosmických infrastruktur, a to na zemi i ve vesmíru, je klíčem k zajištění kontinuity provozu systémů a kontinuity služeb. Při stanovování bezpečnostních požadavků by proto měla být řádně zohledněna potřeba chránit systémy a jejich služby před kybernetickými útoky, včetně využívání nových technologií.

| (56) | Po provedení analýzy rizik a hrozeb by Komise případně měla určit strukturu pro monitorování bezpečnosti. Touto strukturou pro monitorování bezpečnosti by měl být subjekt reagující na pokyny vypracované v rámci působnosti rozhodnutí (SZBP) 2021/... (4). V případě složky Galileo by se mělo jednat o bezpečnostní středisko systému Galileo. Pokud jde o provádění rozhodnutí (SZBP) 2021/...(
  +
  ), měla by se úloha Komise pro bezpečnostní akreditaci omezit na poskytování vstupů souvisejících s bezpečnostní akreditací systému Radě nebo vysokému představiteli. |
| --- | --- |

(56)

Po provedení analýzy rizik a hrozeb by Komise případně měla určit strukturu pro monitorování bezpečnosti. Touto strukturou pro monitorování bezpečnosti by měl být subjekt reagující na pokyny vypracované v rámci působnosti rozhodnutí (SZBP) 2021/... (4). V případě složky Galileo by se mělo jednat o bezpečnostní středisko systému Galileo. Pokud jde o provádění rozhodnutí (SZBP) 2021/...(
  +
  ), měla by se úloha Komise pro bezpečnostní akreditaci omezit na poskytování vstupů souvisejících s bezpečnostní akreditací systému Radě nebo vysokému představiteli.

| (57) | S ohledem na jedinečnost a komplexnost programu a jeho sepětí s bezpečností by se v případě bezpečnostní akreditace mělo postupovat podle uznávaných a zavedených zásad. Proto je nezbytné, aby se činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace prováděly na základě kolektivní odpovědnosti za bezpečnost Unie a jejích členských států způsobem usilujícím o dosažení konsensu a zapojení všech, jichž se otázka bezpečnosti týká, a aby byl zaveden postup pro soustavné monitorování rizik. Rovněž je nezbytně nutné, aby byla technická stránka činností v oblasti bezpečnostní akreditace svěřena odborníkům, kteří mají řádnou kvalifikaci v oblasti akreditace komplexních systémů a kteří prošli bezpečnostní prověrkou na odpovídající úrovni. |
| --- | --- |

(57)

S ohledem na jedinečnost a komplexnost programu a jeho sepětí s bezpečností by se v případě bezpečnostní akreditace mělo postupovat podle uznávaných a zavedených zásad. Proto je nezbytné, aby se činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace prováděly na základě kolektivní odpovědnosti za bezpečnost Unie a jejích členských států způsobem usilujícím o dosažení konsensu a zapojení všech, jichž se otázka bezpečnosti týká, a aby byl zaveden postup pro soustavné monitorování rizik. Rovněž je nezbytně nutné, aby byla technická stránka činností v oblasti bezpečnostní akreditace svěřena odborníkům, kteří mají řádnou kvalifikaci v oblasti akreditace komplexních systémů a kteří prošli bezpečnostní prověrkou na odpovídající úrovni.

| (58) | S utajovanými informacemi EU se zachází v souladu s bezpečnostními pravidly stanovenými v rozhodnutí Rady 2013/488/EU (21) a v rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 (22). V souladu s rozhodnutím 2013/488/EU musí členské státy dodržovat zásady a minimální standardy v něm stanovené s cílem zajistit pro utajované informace EU rovnocennou ochranu. |
| --- | --- |

(58)

S utajovanými informacemi EU se zachází v souladu s bezpečnostními pravidly stanovenými v rozhodnutí Rady 2013/488/EU (21) a v rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 (22). V souladu s rozhodnutím 2013/488/EU musí členské státy dodržovat zásady a minimální standardy v něm stanovené s cílem zajistit pro utajované informace EU rovnocennou ochranu.

| (59) | Aby se zajistila bezpečná výměna informací, měly by být uzavřeny vhodné dohody, které zajistí ochranu utajovaných informací EU poskytovaných třetím zemím a mezinárodním organizacím v rámci programu. |
| --- | --- |

(59)

Aby se zajistila bezpečná výměna informací, měly by být uzavřeny vhodné dohody, které zajistí ochranu utajovaných informací EU poskytovaných třetím zemím a mezinárodním organizacím v rámci programu.

| (60) | Důležitým cílem programu je zajistit bezpečnost a posílit strategickou autonomii Unie napříč klíčovými technologiemi a hodnotovými řetězci při zachování otevřené ekonomiky, včetně volného a spravedlivého obchodu, a využití možností, které pro bezpečnost Unie a jejích členských států vesmír nabízí. Tento cíl vyžaduje v konkrétních případech stanovení požadovaných podmínek způsobilosti a účasti, aby byla zajištěna ochrana integrity, bezpečnosti a odolnosti provozních systémů Unie. To by nemělo ohrozit potřebu konkurenceschopnosti a nákladové efektivnosti. Při hodnocení právních subjektů, které podléhají kontrole třetí země nebo subjektu třetí země, by Komise měla zohlednit zásady a kritéria stanovená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/452 (23). |
| --- | --- |

(60)

Důležitým cílem programu je zajistit bezpečnost a posílit strategickou autonomii Unie napříč klíčovými technologiemi a hodnotovými řetězci při zachování otevřené ekonomiky, včetně volného a spravedlivého obchodu, a využití možností, které pro bezpečnost Unie a jejích členských států vesmír nabízí. Tento cíl vyžaduje v konkrétních případech stanovení požadovaných podmínek způsobilosti a účasti, aby byla zajištěna ochrana integrity, bezpečnosti a odolnosti provozních systémů Unie. To by nemělo ohrozit potřebu konkurenceschopnosti a nákladové efektivnosti. Při hodnocení právních subjektů, které podléhají kontrole třetí země nebo subjektu třetí země, by Komise měla zohlednit zásady a kritéria stanovená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/452 (23).

| (61) | V souvislosti s programem existují některé informace, které sice nejsou utajované, ale je třeba s nimi zacházet v souladu s již platnými právními akty Unie nebo vnitrostátním právem, pravidly a předpisy, a to i prostřednictvím omezení jejich šíření. |
| --- | --- |

(61)

V souvislosti s programem existují některé informace, které sice nejsou utajované, ale je třeba s nimi zacházet v souladu s již platnými právními akty Unie nebo vnitrostátním právem, pravidly a předpisy, a to i prostřednictvím omezení jejich šíření.

| (62) | Přibývá klíčových hospodářských odvětví, zejména doprava, telekomunikace, zemědělství a energetika, která čím v dál tím větší míře využívají systémy družicové navigace a pozorování Země. Program by měl využívat synergií mezi těmito odvětvími a současně přihlížet k přínosu, který mají pro tato odvětví kosmické technologie, podporovat vývoj vzájemně slučitelných zařízení a prosazovat vypracování příslušných norem a osvědčení. Přibývá také synergií mezi kosmickými činnostmi a činnostmi spojenými s bezpečností a obranou Unie a jejích členských států. Plná kontrola nad družicovou navigací by proto měla Unii zaručit technologickou nezávislost, a to i v dlouhodobějším horizontu, pokud jde o součásti zařízení infrastruktury, a zajistit její strategickou autonomii. |
| --- | --- |

(62)

Přibývá klíčových hospodářských odvětví, zejména doprava, telekomunikace, zemědělství a energetika, která čím v dál tím větší míře využívají systémy družicové navigace a pozorování Země. Program by měl využívat synergií mezi těmito odvětvími a současně přihlížet k přínosu, který mají pro tato odvětví kosmické technologie, podporovat vývoj vzájemně slučitelných zařízení a prosazovat vypracování příslušných norem a osvědčení. Přibývá také synergií mezi kosmickými činnostmi a činnostmi spojenými s bezpečností a obranou Unie a jejích členských států. Plná kontrola nad družicovou navigací by proto měla Unii zaručit technologickou nezávislost, a to i v dlouhodobějším horizontu, pokud jde o součásti zařízení infrastruktury, a zajistit její strategickou autonomii.

| (63) | Cílem složky Galileo je zřídit a provozovat první globální infrastrukturu družicové navigace a určování polohy, která je navržena speciálně pro civilní účely a již mohou využívat nejrůznější veřejné a soukromé subjekty v Evropě i ve světě. Systém Galileo funguje nezávisle na dalších stávajících či budoucích systémech, čímž přispívá mimo jiné ke strategické autonomii Unie. Druhá generace systému Galileo by měla být postupně zavedena před rokem 2030, nejprve s omezenou provozní kapacitou. |
| --- | --- |

(63)

Cílem složky Galileo je zřídit a provozovat první globální infrastrukturu družicové navigace a určování polohy, která je navržena speciálně pro civilní účely a již mohou využívat nejrůznější veřejné a soukromé subjekty v Evropě i ve světě. Systém Galileo funguje nezávisle na dalších stávajících či budoucích systémech, čímž přispívá mimo jiné ke strategické autonomii Unie. Druhá generace systému Galileo by měla být postupně zavedena před rokem 2030, nejprve s omezenou provozní kapacitou.

| (64) | Cílem složky EGNOS je zlepšit kvalitu otevřených signálů ze stávajících globálních systémů družicové navigace, zejména otevřených signálů vysílaných systémem Galileo. Služby poskytované složkou EGNOS by měly přednostně pokrýt území členských států nacházející se v Evropě, k němuž se pro tyto účely řadí i Kypr, Azory, Kanárské ostrovy a Madeira, a to do konce roku 2026. V oblasti letectví by výhod systému EGNOS měla všechna uvedená území využívat pro účely letových navigačních služeb, a to pro všechny úrovně výkonnosti, které systém EGNOS podporuje. Geografické pokrytí služeb poskytovaných systémem EGNOS by mohlo být rozšířeno do dalších oblastí světa, pokud je to technicky proveditelné, a v případě služby pro zajištění bezpečnosti života na základě mezinárodních dohod. Aniž je dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1139 (24) a nezbytné monitorování kvality služeb poskytovaných systémem Galileo pro účely letectví, je třeba mít na paměti, že ačkoli signály vysílané systémem Galileo lze účinně využívat pro snazší určení polohy letadla, a to ve všech fázích letu a prostřednictvím nezbytného rozšiřujícího systému, včetně regionální, místní a palubní avioniky, uspořádání letového provozu (ATM) a letové navigační služby (ANS) mohou být v Evropě tvořeny pouze místními nebo regionálními systémy zesílení signálu, jako je EGNOS. Služba pro zajištění bezpečnosti života systému EGNOS by měla být poskytována v souladu s platnými normami Mezinárodní organizací pro civilní letectví (dále jen „normy ICAO“). |
| --- | --- |

(64)

Cílem složky EGNOS je zlepšit kvalitu otevřených signálů ze stávajících globálních systémů družicové navigace, zejména otevřených signálů vysílaných systémem Galileo. Služby poskytované složkou EGNOS by měly přednostně pokrýt území členských států nacházející se v Evropě, k němuž se pro tyto účely řadí i Kypr, Azory, Kanárské ostrovy a Madeira, a to do konce roku 2026. V oblasti letectví by výhod systému EGNOS měla všechna uvedená území využívat pro účely letových navigačních služeb, a to pro všechny úrovně výkonnosti, které systém EGNOS podporuje. Geografické pokrytí služeb poskytovaných systémem EGNOS by mohlo být rozšířeno do dalších oblastí světa, pokud je to technicky proveditelné, a v případě služby pro zajištění bezpečnosti života na základě mezinárodních dohod. Aniž je dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1139 (24) a nezbytné monitorování kvality služeb poskytovaných systémem Galileo pro účely letectví, je třeba mít na paměti, že ačkoli signály vysílané systémem Galileo lze účinně využívat pro snazší určení polohy letadla, a to ve všech fázích letu a prostřednictvím nezbytného rozšiřujícího systému, včetně regionální, místní a palubní avioniky, uspořádání letového provozu (ATM) a letové navigační služby (ANS) mohou být v Evropě tvořeny pouze místními nebo regionálními systémy zesílení signálu, jako je EGNOS. Služba pro zajištění bezpečnosti života systému EGNOS by měla být poskytována v souladu s platnými normami Mezinárodní organizací pro civilní letectví (dále jen „normy ICAO“).

| (65) | Je nezbytně nutné zajistit udržitelnost systémů Galileo a EGNOS a kontinuitu, dostupnost, přesnost, spolehlivost a bezpečnost jejich služeb. V kontextu měnícího se prostředí a rychle se vyvíjejícího trhu by měl jejich rozvoj též pokračovat a měly by být připravovány nové generace těchto systémů, včetně vývoje souvisejícího kosmického a pozemního segmentu. |
| --- | --- |

(65)

Je nezbytně nutné zajistit udržitelnost systémů Galileo a EGNOS a kontinuitu, dostupnost, přesnost, spolehlivost a bezpečnost jejich služeb. V kontextu měnícího se prostředí a rychle se vyvíjejícího trhu by měl jejich rozvoj též pokračovat a měly by být připravovány nové generace těchto systémů, včetně vývoje souvisejícího kosmického a pozemního segmentu.

| (66) | Pojem „obchodní služba“ použitý v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (25) již není s ohledem na vývoj uvedené služby vyhovující. Namísto něj byly v prováděcím rozhodnutí Komise (EU) 2017/224 (26) určeny dvě samostatné služby, totiž vysoce přesná služba a služba ověření pravosti. |
| --- | --- |

(66)

Pojem „obchodní služba“ použitý v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (25) již není s ohledem na vývoj uvedené služby vyhovující. Namísto něj byly v prováděcím rozhodnutí Komise (EU) 2017/224 (26) určeny dvě samostatné služby, totiž vysoce přesná služba a služba ověření pravosti.

| (67) | Za účelem optimalizace využití poskytovaných služeb by služby poskytované systémy Galileo a EGNOS měly být slučitelné a interoperabilní mezi sebou, a to i na uživatelské úrovni, a pokud možno s jinými systémy družicové navigace a s klasickými prostředky navigace, pokud je taková slučitelnost nebo interoperabilita stanovena v určité mezinárodní dohodě a aniž by tím byl dotčen cíl strategické autonomie Unie. |
| --- | --- |

(67)

Za účelem optimalizace využití poskytovaných služeb by služby poskytované systémy Galileo a EGNOS měly být slučitelné a interoperabilní mezi sebou, a to i na uživatelské úrovni, a pokud možno s jinými systémy družicové navigace a s klasickými prostředky navigace, pokud je taková slučitelnost nebo interoperabilita stanovena v určité mezinárodní dohodě a aniž by tím byl dotčen cíl strategické autonomie Unie.

| (68) | S ohledem na význam, jaký má pro systémy Galileo a EGNOS jejich pozemní infrastruktura, a k dopadu této infrastruktury na bezpečnost těchto systémů by umístění této infrastruktury měla určit Komise. Pozemní infrastruktura systémů by i nadále měla být zaváděna na základě otevřeného a transparentního procesu, do kterého by ve vhodných případech mohla být zapojena agentura, a to na základě oblasti její působnosti. |
| --- | --- |

(68)

S ohledem na význam, jaký má pro systémy Galileo a EGNOS jejich pozemní infrastruktura, a k dopadu této infrastruktury na bezpečnost těchto systémů by umístění této infrastruktury měla určit Komise. Pozemní infrastruktura systémů by i nadále měla být zaváděna na základě otevřeného a transparentního procesu, do kterého by ve vhodných případech mohla být zapojena agentura, a to na základě oblasti její působnosti.

| (69) | Za účelem maximalizace socioekonomických přínosů systémů Galileo a EGNOS a za současného přispění ke strategické autonomii Unie, zejména v citlivých odvětvích a v oblasti bezpečnosti a zabezpečení, by se využívání služeb poskytovaných systémy EGNOS a Galileo v jiných politikách Unie mělo podporovat také regulačními prostředky, je-li to odůvodněné a přínosné. Důležitou součástí procesu jsou rovněž opatření na podporu využívání těchto služeb ve všech členských státech. |
| --- | --- |

(69)

Za účelem maximalizace socioekonomických přínosů systémů Galileo a EGNOS a za současného přispění ke strategické autonomii Unie, zejména v citlivých odvětvích a v oblasti bezpečnosti a zabezpečení, by se využívání služeb poskytovaných systémy EGNOS a Galileo v jiných politikách Unie mělo podporovat také regulačními prostředky, je-li to odůvodněné a přínosné. Důležitou součástí procesu jsou rovněž opatření na podporu využívání těchto služeb ve všech členských státech.

| (70) | Složky programu by měly stimulovat uplatňování digitálních technologií v kosmických systémech, distribuci dat a služeb a v navazujícím vývoji. V této souvislosti by měla být zvláštní pozornost věnována iniciativám a opatřením, které navrhla Komise ve svém sdělení ze dne 14. září 2016 nazvaném „Připojení pro konkurenceschopný jednotný digitální trh – na cestě k evropské gigabitové společnosti“ a ve svém sdělení ze dne 14. září 2016 nazvaném „Akční plán 5G pro Evropu“. |
| --- | --- |

(70)

Složky programu by měly stimulovat uplatňování digitálních technologií v kosmických systémech, distribuci dat a služeb a v navazujícím vývoji. V této souvislosti by měla být zvláštní pozornost věnována iniciativám a opatřením, které navrhla Komise ve svém sdělení ze dne 14. září 2016 nazvaném „Připojení pro konkurenceschopný jednotný digitální trh – na cestě k evropské gigabitové společnosti“ a ve svém sdělení ze dne 14. září 2016 nazvaném „Akční plán 5G pro Evropu“.

| (71) | Složka Copernicus by měla zajistit autonomní přístup k environmentálním poznatkům a klíčovým technologiím pro pozorování Země a geoinformační služby, díky čemuž by podpořila Unii v tom, aby docílila nezávislého rozhodování a jednání, mimo jiné v oblastech životního prostředí, změny klimatu, mořského prostředí, námořní činnosti, zemědělství a rozvoje venkova, zachování kulturního dědictví, civilní ochrany, monitorování území a monitorování infrastruktury, bezpečnosti a digitální ekonomiky. |
| --- | --- |

(71)

Složka Copernicus by měla zajistit autonomní přístup k environmentálním poznatkům a klíčovým technologiím pro pozorování Země a geoinformační služby, díky čemuž by podpořila Unii v tom, aby docílila nezávislého rozhodování a jednání, mimo jiné v oblastech životního prostředí, změny klimatu, mořského prostředí, námořní činnosti, zemědělství a rozvoje venkova, zachování kulturního dědictví, civilní ochrany, monitorování území a monitorování infrastruktury, bezpečnosti a digitální ekonomiky.

| (72) | Složka Copernicus by měla vycházet z činností a úspěchů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 (27), kterým se zavádí program Unie pro pozorování a monitorování Země (Copernicus), jakož i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 (28), kterým se zřizuje předchozí program pro Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES) a stanoví pravidla pro provádění jeho počátečních provozních činností, měla by zajistit kontinuitu s těmito činnostmi a úspěchy a posílit je s přihlédnutím k posledním trendům ve výzkumu, technologickému pokroku a inovacím ovlivňujícím oblast pozorování Země, jakož i k vývoji analýz dat velkého objemu a umělé inteligence a souvisejícím strategiím a iniciativám na úrovni Unie, jak Komise uvedla ve své bílé knize o umělé inteligenci ze dne 19. února 2020 nazvané „O umělé inteligenci – evropský přístup k excelenci a důvěře“ a ve svém sdělení ze dne 19. února 2020 nazvaném „Evropská strategie pro data“. Pokud jde o vývoj nových prostředků, Komise by měla úzce spolupracovat s členskými státy, ESA, Evropskou organizací pro využívání meteorologických družic (EUMETSAT) a případně i dalšími subjekty, které vlastní příslušné kosmické prostředky a prostředky in situ. V co největší možné míře by složka Copernicus měla využívat kapacity pro pozorování Země z vesmíru členských států, ESA, organizace EUMETSAT, jakož i dalších subjektů, včetně obchodních iniciativ v Unii, a tím také přispívat k rozvoji životaschopného komerčního kosmického odvětví v Evropě. Je-li to proveditelné a vhodné, měla by složka Copernicus také využívat dostupných dat in situ a pomocných dat poskytovaných zejména členskými státy v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (29). Komise by měla spolupracovat s členskými státy a Evropskou agenturou pro životní prostředí, aby se zajistil efektivní přístup a využívání souborů dat in situ pro složku Copernicus. |
| --- | --- |

(72)

Složka Copernicus by měla vycházet z činností a úspěchů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 (27), kterým se zavádí program Unie pro pozorování a monitorování Země (Copernicus), jakož i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 (28), kterým se zřizuje předchozí program pro Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES) a stanoví pravidla pro provádění jeho počátečních provozních činností, měla by zajistit kontinuitu s těmito činnostmi a úspěchy a posílit je s přihlédnutím k posledním trendům ve výzkumu, technologickému pokroku a inovacím ovlivňujícím oblast pozorování Země, jakož i k vývoji analýz dat velkého objemu a umělé inteligence a souvisejícím strategiím a iniciativám na úrovni Unie, jak Komise uvedla ve své bílé knize o umělé inteligenci ze dne 19. února 2020 nazvané „O umělé inteligenci – evropský přístup k excelenci a důvěře“ a ve svém sdělení ze dne 19. února 2020 nazvaném „Evropská strategie pro data“. Pokud jde o vývoj nových prostředků, Komise by měla úzce spolupracovat s členskými státy, ESA, Evropskou organizací pro využívání meteorologických družic (EUMETSAT) a případně i dalšími subjekty, které vlastní příslušné kosmické prostředky a prostředky in situ. V co největší možné míře by složka Copernicus měla využívat kapacity pro pozorování Země z vesmíru členských států, ESA, organizace EUMETSAT, jakož i dalších subjektů, včetně obchodních iniciativ v Unii, a tím také přispívat k rozvoji životaschopného komerčního kosmického odvětví v Evropě. Je-li to proveditelné a vhodné, měla by složka Copernicus také využívat dostupných dat in situ a pomocných dat poskytovaných zejména členskými státy v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (29). Komise by měla spolupracovat s členskými státy a Evropskou agenturou pro životní prostředí, aby se zajistil efektivní přístup a využívání souborů dat in situ pro složku Copernicus.

| (73) | Složka Copernicus by měla být prováděna v souladu s cíli směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES (30), kterými jsou zejména transparentnost, vytvoření podmínek, které přispívají k rozvoji služeb, a přispívání k hospodářskému růstu a vytváření pracovních míst v Unii. Data složky Copernicus a informace složky Copernicus by měly být dostupné volně a bez omezení. |
| --- | --- |

(73)

Složka Copernicus by měla být prováděna v souladu s cíli směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES (30), kterými jsou zejména transparentnost, vytvoření podmínek, které přispívají k rozvoji služeb, a přispívání k hospodářskému růstu a vytváření pracovních míst v Unii. Data složky Copernicus a informace složky Copernicus by měly být dostupné volně a bez omezení.

| (74) | Plný potenciál složky Copernicus, pokud jde o společnost a hospodářství Unie, by měl být zcela uvolněn nad rámec přímých příjemců prostřednictvím intenzivnějších opatření týkajících se rozšiřování uživatelské základy, což vyžaduje další kroky k tomu, aby údaje mohly být využívány i neodborníky, čímž by došlo ke stimulaci růstu, vytváření pracovních míst a předávání znalostí. |
| --- | --- |

(74)

Plný potenciál složky Copernicus, pokud jde o společnost a hospodářství Unie, by měl být zcela uvolněn nad rámec přímých příjemců prostřednictvím intenzivnějších opatření týkajících se rozšiřování uživatelské základy, což vyžaduje další kroky k tomu, aby údaje mohly být využívány i neodborníky, čímž by došlo ke stimulaci růstu, vytváření pracovních míst a předávání znalostí.

| (75) | Složka Copernicus je programem, který vychází z uživatelských potřeb. Její rozvoj by se měl tudíž zakládat na vyvíjejících se požadavcích hlavních uživatelů složky Copernicus a současně by měl rovněž zohledňovat nově vznikající veřejná či soukromá společenství uživatelů. Složka Copernicus by měla vycházet z analýzy možností, jak uspokojovat vyvíjející se potřeby uživatelů, včetně těch, které se týkají provádění a monitorování politik Unie, jež vyžadují trvalé a účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a validaci požadavků. |
| --- | --- |

(75)

Složka Copernicus je programem, který vychází z uživatelských potřeb. Její rozvoj by se měl tudíž zakládat na vyvíjejících se požadavcích hlavních uživatelů složky Copernicus a současně by měl rovněž zohledňovat nově vznikající veřejná či soukromá společenství uživatelů. Složka Copernicus by měla vycházet z analýzy možností, jak uspokojovat vyvíjející se potřeby uživatelů, včetně těch, které se týkají provádění a monitorování politik Unie, jež vyžadují trvalé a účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a validaci požadavků.

| (76) | Systém Copernicus je již v provozu. Je proto důležité zajistit kontinuitu infrastruktury a služeb, které jsou již zavedeny, při současné adaptaci na měnící se potřeby uživatelů, tržní prostředí, zejména na nástup soukromých subjektů v oblasti vesmíru a sociálně-politický vývoj vyžadující rychlou odezvu. To vyžaduje rozvoj funkční struktury složky Copernicus, aby se lépe zohlednil posun od první fáze provozních služeb k poskytování pokročilých a cílenějších služeb novým společenstvím uživatelů a posílení navazujících trhů s přidanou hodnotou. Za tímto účelem by její další provádění mělo uplatňovat přístup sledující datový hodnotový řetězec, tj. získávání dat, zpracování, distribuce a využívání dat a informací, činnosti týkající se rozšiřování uživatelské základny, využívání ze strany trhu a budování kapacit, zatímco proces strategického plánování v rámci programu Horizont Evropa by určil výzkumné a inovační činnosti, které by měly složku Copernicus využívat. |
| --- | --- |

(76)

Systém Copernicus je již v provozu. Je proto důležité zajistit kontinuitu infrastruktury a služeb, které jsou již zavedeny, při současné adaptaci na měnící se potřeby uživatelů, tržní prostředí, zejména na nástup soukromých subjektů v oblasti vesmíru a sociálně-politický vývoj vyžadující rychlou odezvu. To vyžaduje rozvoj funkční struktury složky Copernicus, aby se lépe zohlednil posun od první fáze provozních služeb k poskytování pokročilých a cílenějších služeb novým společenstvím uživatelů a posílení navazujících trhů s přidanou hodnotou. Za tímto účelem by její další provádění mělo uplatňovat přístup sledující datový hodnotový řetězec, tj. získávání dat, zpracování, distribuce a využívání dat a informací, činnosti týkající se rozšiřování uživatelské základny, využívání ze strany trhu a budování kapacit, zatímco proces strategického plánování v rámci programu Horizont Evropa by určil výzkumné a inovační činnosti, které by měly složku Copernicus využívat.

| (77) | Pokud jde o získávání dat, činnosti v rámci složky Copernicus by měly mít za cíl dokončení a údržbu stávající kosmické infrastruktury, přípravu dlouhodobé výměny družic na konci jejich životnosti, jakož i zahájení nových misí zaměřených zejména na nové pozorovací systémy s cílem pomoci řešit výzvu globální změny klimatu, jako je monitorování antropogenních emisí CO2 a jiných skleníkových plynů. Činnosti v rámci složky Copernicus by měly rozšířit pokrytí globálního monitorování polárních regionů a podporovat zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí, povinné monitorování životního prostředí a podávání zpráv a inovativní environmentální aplikace v zemědělství, řízení lesních, vodních a mořských zdrojů a v oblasti kulturního dědictví, jako například za účelem monitorování plodin, vodohospodářství a lepší monitorování požárů. Při tom by měla složka Copernicus aktivovat a maximálně využít investice provedené v rámci předchozího období financování (2014–2020), včetně investic členských států, ESA a organizace EUMETSAT, a současně by měla prozkoumat nové provozní a obchodní modely za účelem dalšího doplnění svých kapacit. Složka Copernicus by mohla rovněž stavět na úspěšných partnerstvích s členskými státy, aby v rámci vhodných mechanismů správy dále rozvíjela svůj bezpečnostní rozměr, s cílem reagovat na vyvíjející se potřeby uživatelů v oblasti bezpečnosti. |
| --- | --- |

(77)

Pokud jde o získávání dat, činnosti v rámci složky Copernicus by měly mít za cíl dokončení a údržbu stávající kosmické infrastruktury, přípravu dlouhodobé výměny družic na konci jejich životnosti, jakož i zahájení nových misí zaměřených zejména na nové pozorovací systémy s cílem pomoci řešit výzvu globální změny klimatu, jako je monitorování antropogenních emisí CO2 a jiných skleníkových plynů. Činnosti v rámci složky Copernicus by měly rozšířit pokrytí globálního monitorování polárních regionů a podporovat zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí, povinné monitorování životního prostředí a podávání zpráv a inovativní environmentální aplikace v zemědělství, řízení lesních, vodních a mořských zdrojů a v oblasti kulturního dědictví, jako například za účelem monitorování plodin, vodohospodářství a lepší monitorování požárů. Při tom by měla složka Copernicus aktivovat a maximálně využít investice provedené v rámci předchozího období financování (2014–2020), včetně investic členských států, ESA a organizace EUMETSAT, a současně by měla prozkoumat nové provozní a obchodní modely za účelem dalšího doplnění svých kapacit. Složka Copernicus by mohla rovněž stavět na úspěšných partnerstvích s členskými státy, aby v rámci vhodných mechanismů správy dále rozvíjela svůj bezpečnostní rozměr, s cílem reagovat na vyvíjející se potřeby uživatelů v oblasti bezpečnosti.

| (78) | V rámci funkce zpracování dat a informací by měla složka Copernicus zajistit dlouhodobou udržitelnost a další rozvoj svých služeb poskytujících informace za účelem uspokojení potřeb veřejného sektoru a potřeb vyplývajících z mezinárodních závazků Unie a za účelem maximalizace příležitostí pro komerční využití. Složka Copernicus by měla zejména na evropské, celostátní, místní, ale i na celosvětové úrovni přinášet informace o složení atmosféry a kvalitě ovzduší; informace o stavu a dynamice oceánů; informace na podporu monitorování pevniny a ledovců přispívající k provádění unijních, celostátních a místních politik; informace na podporu přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování; geoprostorové informace na podporu zvládání mimořádných událostí, mimo jiné prostřednictvím prevence, zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí a civilní bezpečnosti, včetně podpory vnější činnosti Unie. Komise by měla určit odpovídající smluvní ujednání, která posílí udržitelnost poskytování služeb. |
| --- | --- |

(78)

V rámci funkce zpracování dat a informací by měla složka Copernicus zajistit dlouhodobou udržitelnost a další rozvoj svých služeb poskytujících informace za účelem uspokojení potřeb veřejného sektoru a potřeb vyplývajících z mezinárodních závazků Unie a za účelem maximalizace příležitostí pro komerční využití. Složka Copernicus by měla zejména na evropské, celostátní, místní, ale i na celosvětové úrovni přinášet informace o složení atmosféry a kvalitě ovzduší; informace o stavu a dynamice oceánů; informace na podporu monitorování pevniny a ledovců přispívající k provádění unijních, celostátních a místních politik; informace na podporu přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování; geoprostorové informace na podporu zvládání mimořádných událostí, mimo jiné prostřednictvím prevence, zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí a civilní bezpečnosti, včetně podpory vnější činnosti Unie. Komise by měla určit odpovídající smluvní ujednání, která posílí udržitelnost poskytování služeb.

| (79) | Při provádění služeb složky Copernicus by se Komise měla opírat o příslušné subjekty, příslušné agentury Unie, uskupení nebo konsorcia vnitrostátních subjektů, nebo o kterýkoli jiný příslušný subjekt, který je potenciálně způsobilý uzavřít dohodu o přiznání příspěvku. Při výběru těchto subjektů by Komise měla zajistit, aby nedošlo k přerušení provozních činností a poskytování služeb a aby, jde-li o bezpečnostně citlivá data, dotčené subjekty měly v souvislosti se společnou zahraniční a bezpečnostní politikou a zejména se společnou bezpečnostní a obrannou politikou kapacity v oblasti včasného varování a monitorování krizí. V souladu s čl. 154 odst. 2 finančního nařízení jsou osoby a subjekty pověřené vynakládáním finančních prostředků Unie povinny dodržovat zásadu nediskriminace vůči všem členským státům. Dodržování této zásady by mělo být zajištěno prostřednictvím příslušných dohod o přiznání příspěvku týkajících se poskytování služeb složky Copernicus. |
| --- | --- |

(79)

Při provádění služeb složky Copernicus by se Komise měla opírat o příslušné subjekty, příslušné agentury Unie, uskupení nebo konsorcia vnitrostátních subjektů, nebo o kterýkoli jiný příslušný subjekt, který je potenciálně způsobilý uzavřít dohodu o přiznání příspěvku. Při výběru těchto subjektů by Komise měla zajistit, aby nedošlo k přerušení provozních činností a poskytování služeb a aby, jde-li o bezpečnostně citlivá data, dotčené subjekty měly v souvislosti se společnou zahraniční a bezpečnostní politikou a zejména se společnou bezpečnostní a obrannou politikou kapacity v oblasti včasného varování a monitorování krizí. V souladu s čl. 154 odst. 2 finančního nařízení jsou osoby a subjekty pověřené vynakládáním finančních prostředků Unie povinny dodržovat zásadu nediskriminace vůči všem členským státům. Dodržování této zásady by mělo být zajištěno prostřednictvím příslušných dohod o přiznání příspěvku týkajících se poskytování služeb složky Copernicus.

| (80) | Provádění služeb složky Copernicus by mělo usnadňovat veřejné využívání služeb, neboť uživatelé by mohli předvídat dostupnost a vývoj služeb, jakož i spolupráci s členskými státy a dalšími stranami. Za tímto účelem by Komise a její pověřené subjekty poskytující služby měly úzce spolupracovat s hlavními společenstvími uživatelů složky Copernicus v Evropě na dalším vývoji služeb složky Copernicus a informačního portfolia, aby se zajistilo, že budou uspokojeny vyvíjející se potřeby veřejného sektoru a politiky, a bude tak možné maximalizovat využívání dat pozorování Země. Komise a členské státy by spolu měly spolupracovat při vývoji složky in situ programu Copernicus a usnadnění integrace souborů dat in situ do souborů kosmických dat pro modernizované služby složky Copernicus. |
| --- | --- |

(80)

Provádění služeb složky Copernicus by mělo usnadňovat veřejné využívání služeb, neboť uživatelé by mohli předvídat dostupnost a vývoj služeb, jakož i spolupráci s členskými státy a dalšími stranami. Za tímto účelem by Komise a její pověřené subjekty poskytující služby měly úzce spolupracovat s hlavními společenstvími uživatelů složky Copernicus v Evropě na dalším vývoji služeb složky Copernicus a informačního portfolia, aby se zajistilo, že budou uspokojeny vyvíjející se potřeby veřejného sektoru a politiky, a bude tak možné maximalizovat využívání dat pozorování Země. Komise a členské státy by spolu měly spolupracovat při vývoji složky in situ programu Copernicus a usnadnění integrace souborů dat in situ do souborů kosmických dat pro modernizované služby složky Copernicus.

| (81) | Politika bezplatného, plného a otevřeného přístupu k datům uplatňovaná programem Copernicus byla vyhodnocena jako jeden z nejúspěšnějších prvků provádění tohoto programu a napomohla vytvořit silnou poptávku po jejích datech a informacích, čímž se systém Copernicus stal jedním z největších poskytovatelů dat pozorování Země na světě. Existuje jasná potřeba zaručit dlouhodobou a bezpečnou kontinuitu bezplatného, plného a otevřeného poskytování dat a měl by být zachován přístup k těmto datům s cílem uskutečnit ambiciózní cíle stanovené v kosmické strategii pro Evropu. Data složky Copernicus jsou vytvářena v prvé řadě ku prospěchu evropským občanům a tím, že jsou tato data volně dostupná, se pro podniky a akademické pracovníky v Unii celosvětově maximalizují příležitosti ke spolupráci, které spoluvytvářejí účinný evropský kosmický ekosystém. Pokud by měl být přístup k datům složky Copernicus a informacím složky Copernicus jakkoli omezen, mělo by to být v souladu s politikou složky Copernicus v oblasti dat stanovenou v tomto nařízení a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1159/2013 (31). |
| --- | --- |

(81)

Politika bezplatného, plného a otevřeného přístupu k datům uplatňovaná programem Copernicus byla vyhodnocena jako jeden z nejúspěšnějších prvků provádění tohoto programu a napomohla vytvořit silnou poptávku po jejích datech a informacích, čímž se systém Copernicus stal jedním z největších poskytovatelů dat pozorování Země na světě. Existuje jasná potřeba zaručit dlouhodobou a bezpečnou kontinuitu bezplatného, plného a otevřeného poskytování dat a měl by být zachován přístup k těmto datům s cílem uskutečnit ambiciózní cíle stanovené v kosmické strategii pro Evropu. Data složky Copernicus jsou vytvářena v prvé řadě ku prospěchu evropským občanům a tím, že jsou tato data volně dostupná, se pro podniky a akademické pracovníky v Unii celosvětově maximalizují příležitosti ke spolupráci, které spoluvytvářejí účinný evropský kosmický ekosystém. Pokud by měl být přístup k datům složky Copernicus a informacím složky Copernicus jakkoli omezen, mělo by to být v souladu s politikou složky Copernicus v oblasti dat stanovenou v tomto nařízení a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1159/2013 (31).

| (82) | Data a informace získané v rámci složky Copernicus by měly být za odpovídajících podmínek a omezení plně, volně a bezplatně zpřístupněny s cílem podpořit jejich využívání a sdílení a posílit evropské trhy v oblasti pozorování Země, zejména navazující odvětví, a tím umožnit růst a vytváření pracovních míst v Unii. Toto poskytnutí by mělo i nadále přinášet data a informace s vysokou úrovní konzistentnosti, kontinuity, spolehlivosti a kvality. To vyžaduje rozsáhlý a uživatelsky vstřícný přístup k datům složky Copernicus a informacím složky Copernicus a jejich zpracovávání a využívání na různých úrovních včasnosti, a z toho důvodu by Komise měla i nadále uplatňovat integrovaný přístup, jak na úrovni Unie, tak i na úrovni členských států, který též umožňuje integraci s dalšími zdroji dat a informací. Komise by proto měla přijmout nezbytná opatření s cílem zajistit, aby data složky Copernicus a informace složky Copernicus byly snadno a účinně dostupné a použitelné, zejména tím, že budou propagovány služby přístupu k datům a informacím (DIAS) v členských státech, a pokud možno tím, že bude podporována interoperabilita mezi stávajícími evropskými infrastrukturami v oblasti dat pozorování Země, s cílem vytvářet synergie s těmito prostředky za účelem maximalizace a posílení využívání dat složky Copernicus a informací složky Copernicus ze strany trhu. |
| --- | --- |

(82)

Data a informace získané v rámci složky Copernicus by měly být za odpovídajících podmínek a omezení plně, volně a bezplatně zpřístupněny s cílem podpořit jejich využívání a sdílení a posílit evropské trhy v oblasti pozorování Země, zejména navazující odvětví, a tím umožnit růst a vytváření pracovních míst v Unii. Toto poskytnutí by mělo i nadále přinášet data a informace s vysokou úrovní konzistentnosti, kontinuity, spolehlivosti a kvality. To vyžaduje rozsáhlý a uživatelsky vstřícný přístup k datům složky Copernicus a informacím složky Copernicus a jejich zpracovávání a využívání na různých úrovních včasnosti, a z toho důvodu by Komise měla i nadále uplatňovat integrovaný přístup, jak na úrovni Unie, tak i na úrovni členských států, který též umožňuje integraci s dalšími zdroji dat a informací. Komise by proto měla přijmout nezbytná opatření s cílem zajistit, aby data složky Copernicus a informace složky Copernicus byly snadno a účinně dostupné a použitelné, zejména tím, že budou propagovány služby přístupu k datům a informacím (DIAS) v členských státech, a pokud možno tím, že bude podporována interoperabilita mezi stávajícími evropskými infrastrukturami v oblasti dat pozorování Země, s cílem vytvářet synergie s těmito prostředky za účelem maximalizace a posílení využívání dat složky Copernicus a informací složky Copernicus ze strany trhu.

| (83) | Komise by měla spolupracovat s poskytovateli dat na tom, aby byly uzavřeny dohody o licenčních podmínkách pro data třetí strany s cílem usnadnit jejich využívání v rámci složky Copernicus v souladu s tímto nařízením a příslušnými právy třetí strany. Jelikož některá data složky Copernicus a některé její informace, včetně obrazových dat vysokého rozlišení, mohou mít dopad na bezpečnost Unie nebo členských států, mohou být v řádně odůvodněných případech přijata opatření, jejichž cílem je řešit, jimž bude rizikům a hrozbám pro bezpečnost Unie nebo jejích členských států zamezeno. |
| --- | --- |

(83)

Komise by měla spolupracovat s poskytovateli dat na tom, aby byly uzavřeny dohody o licenčních podmínkách pro data třetí strany s cílem usnadnit jejich využívání v rámci složky Copernicus v souladu s tímto nařízením a příslušnými právy třetí strany. Jelikož některá data složky Copernicus a některé její informace, včetně obrazových dat vysokého rozlišení, mohou mít dopad na bezpečnost Unie nebo členských států, mohou být v řádně odůvodněných případech přijata opatření, jejichž cílem je řešit, jimž bude rizikům a hrozbám pro bezpečnost Unie nebo jejích členských států zamezeno.

| (84) | Za účelem propagace a usnadnění používání dat pozorování Země a technologií pro toto pozorování ze strany vnitrostátních, regionálních a místních, orgánů, malých a středních podniků, vědců a výzkumných pracovníků je třeba prostřednictvím činností zaměřených na rozšiřování uživatelské základny podporovat zvláštní sítě pro distribuci dat složky Copernicus, jejichž součástí jsou vnitrostátní a regionální orgány, jako např. Copernicus Relays a Copernicus Academies. Za tímto účelem by Komise a členské státy měly usilovat o vytvoření užších vazeb mezi složkou Copernicus a unijními a vnitrostátními politikami s cílem podpořit poptávku po komerčních aplikacích a službách a aby podniky, zvláště malé a střední podniky a začínající podniky, měly možnost vyvíjet aplikace založené na datech složky Copernicus a informacích složky Copernicus, s cílem rozvíjet v Evropě konkurenceschopný ekosystém dat pozorování Země. |
| --- | --- |

(84)

Za účelem propagace a usnadnění používání dat pozorování Země a technologií pro toto pozorování ze strany vnitrostátních, regionálních a místních, orgánů, malých a středních podniků, vědců a výzkumných pracovníků je třeba prostřednictvím činností zaměřených na rozšiřování uživatelské základny podporovat zvláštní sítě pro distribuci dat složky Copernicus, jejichž součástí jsou vnitrostátní a regionální orgány, jako např. Copernicus Relays a Copernicus Academies. Za tímto účelem by Komise a členské státy měly usilovat o vytvoření užších vazeb mezi složkou Copernicus a unijními a vnitrostátními politikami s cílem podpořit poptávku po komerčních aplikacích a službách a aby podniky, zvláště malé a střední podniky a začínající podniky, měly možnost vyvíjet aplikace založené na datech složky Copernicus a informacích složky Copernicus, s cílem rozvíjet v Evropě konkurenceschopný ekosystém dat pozorování Země.

| (85) | V mezinárodní oblasti by měla složka Copernicus poskytovat přesné a spolehlivé informace pro spolupráci s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a na podporu vnější politiky a politiky rozvojové spolupráce Unie. Složka Copernicus by měla být považována za evropský příspěvek ke Globální soustavě systémů pozorování Země, Výboru pro družice k pozorování Země, konferenci smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu z roku 1992, dosažení cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje a sendajskému rámci pro snižování rizika katastrof. Komise by měla navázat nebo udržovat vhodnou spolupráci s příslušnými odvětvovými orgány OSN a Světovou meteorologickou organizací. |
| --- | --- |

(85)

V mezinárodní oblasti by měla složka Copernicus poskytovat přesné a spolehlivé informace pro spolupráci s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a na podporu vnější politiky a politiky rozvojové spolupráce Unie. Složka Copernicus by měla být považována za evropský příspěvek ke Globální soustavě systémů pozorování Země, Výboru pro družice k pozorování Země, konferenci smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu z roku 1992, dosažení cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje a sendajskému rámci pro snižování rizika katastrof. Komise by měla navázat nebo udržovat vhodnou spolupráci s příslušnými odvětvovými orgány OSN a Světovou meteorologickou organizací.

| (86) | Komise by se při provádění složky Copernicus měla ve vhodných případech opírat o evropské mezinárodní organizace, s nimiž již navázala partnerství, a to zejména o ESA, pro účely rozvoje, koordinace, provádění a vývoje kosmických složek a případně přístupu k datům třetích stran, a pokud to již neprovádějí jiné subjekty, i provozování zvláštních misí. Kromě toho by se Komise měla opírat o EUMETSAT pro účely provozování zvláštních misí nebo jejich částí a případně pro účely přístupu k datům z přispěvatelských misí v souladu s jejími odbornými znalostmi a mandátem. |
| --- | --- |

(86)

Komise by se při provádění složky Copernicus měla ve vhodných případech opírat o evropské mezinárodní organizace, s nimiž již navázala partnerství, a to zejména o ESA, pro účely rozvoje, koordinace, provádění a vývoje kosmických složek a případně přístupu k datům třetích stran, a pokud to již neprovádějí jiné subjekty, i provozování zvláštních misí. Kromě toho by se Komise měla opírat o EUMETSAT pro účely provozování zvláštních misí nebo jejich částí a případně pro účely přístupu k datům z přispěvatelských misí v souladu s jejími odbornými znalostmi a mandátem.

| (87) | V oblasti služeb by Komise měla vhodným způsobem těžit ze zvláštních kapacit poskytovaných agenturami Unie, jako je Evropská agentura pro životní prostředí, Evropská agentura pro námořní bezpečnost, Frontex, SATCEN, jakož i mezivládním Evropským centrem pro střednědobé předpovědi počasí a z evropských investic, které již byly vynaloženy na služby monitorování mořského prostředí prostřednictvím Mercator Ocean. V oblasti bezpečnosti by se mělo společně s vysokým představitelem usilovat o komplexní přístup na úrovni Unie. Společné výzkumné středisko (dále jen „JRC“) Komise bylo od počátku iniciativy GMES aktivně zapojeno a podpořilo vývoj pro systém Galileo a dílčí složku kosmické počasí. Podle nařízení (EU) č. 377/2014 řídí JRC službu programu Copernicus na podporu krizového řízení a globální složku služby monitorování území, přispívá k přezkumu kvality a vhodnosti pro daný účel dat a informací a k budoucímu vývoji. Komise by se měla i nadále opírat o vědecko-technické poradenství JRC pro účely provádění programu. |
| --- | --- |

(87)

V oblasti služeb by Komise měla vhodným způsobem těžit ze zvláštních kapacit poskytovaných agenturami Unie, jako je Evropská agentura pro životní prostředí, Evropská agentura pro námořní bezpečnost, Frontex, SATCEN, jakož i mezivládním Evropským centrem pro střednědobé předpovědi počasí a z evropských investic, které již byly vynaloženy na služby monitorování mořského prostředí prostřednictvím Mercator Ocean. V oblasti bezpečnosti by se mělo společně s vysokým představitelem usilovat o komplexní přístup na úrovni Unie. Společné výzkumné středisko (dále jen „JRC“) Komise bylo od počátku iniciativy GMES aktivně zapojeno a podpořilo vývoj pro systém Galileo a dílčí složku kosmické počasí. Podle nařízení (EU) č. 377/2014 řídí JRC službu programu Copernicus na podporu krizového řízení a globální složku služby monitorování území, přispívá k přezkumu kvality a vhodnosti pro daný účel dat a informací a k budoucímu vývoji. Komise by se měla i nadále opírat o vědecko-technické poradenství JRC pro účely provádění programu.

| (88) | V návaznosti na žádosti Evropského parlamentu a Rady Unie prostřednictvím rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 541/2014/EU zřídila rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (SST). Kosmická tříšť se stala závažnou hrozbou pro ochranu, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Dílčí složka SST má proto zásadní význam pro zachování kontinuity složek programu a jejich přispění k politikám Unie. Snahou předcházet síření kosmické tříště dílčí složka SST přispívá k zajištění udržitelného a zaručeného přístupu do vesmíru, který je globálním společným cílem, a jeho využití. V této souvislosti by dílčí složka SST rovněž mohla podpořit přípravu projektů „čištění“ oběžné dráhy Země. |
| --- | --- |

(88)

V návaznosti na žádosti Evropského parlamentu a Rady Unie prostřednictvím rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 541/2014/EU zřídila rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (SST). Kosmická tříšť se stala závažnou hrozbou pro ochranu, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Dílčí složka SST má proto zásadní význam pro zachování kontinuity složek programu a jejich přispění k politikám Unie. Snahou předcházet síření kosmické tříště dílčí složka SST přispívá k zajištění udržitelného a zaručeného přístupu do vesmíru, který je globálním společným cílem, a jeho využití. V této souvislosti by dílčí složka SST rovněž mohla podpořit přípravu projektů „čištění“ oběžné dráhy Země.

| (89) | Výkonnost a autonomie kapacit dílčí složky SST by měla být dále rozvíjena. Za tímto účelem by měla dílčí složka SST směřovat k vytvoření autonomního evropského katalogu kosmických objektů, vycházejícího z dat ze sítě senzorů SST. V případě potřeby by Unie mohla zvážit, zda některá svá data zpřístupní pro komerční, nekomerční a výzkumné účely. Dílčí složka SST by měla rovněž i nadále podporovat provoz a poskytování služeb SST. Vzhledem k tomu, že služby SST vychází z potřeb uživatelů, měly by být zavedeny vhodné mechanismy pro sběr požadavků uživatelů, včetně těch, jež se týkají bezpečnosti a přenosu relevantních informací pro veřejné orgány a od nich s cílem zlepšit účinnost systému a přitom respektovat vnitrostátní bezpečnostní politiky. |
| --- | --- |

(89)

Výkonnost a autonomie kapacit dílčí složky SST by měla být dále rozvíjena. Za tímto účelem by měla dílčí složka SST směřovat k vytvoření autonomního evropského katalogu kosmických objektů, vycházejícího z dat ze sítě senzorů SST. V případě potřeby by Unie mohla zvážit, zda některá svá data zpřístupní pro komerční, nekomerční a výzkumné účely. Dílčí složka SST by měla rovněž i nadále podporovat provoz a poskytování služeb SST. Vzhledem k tomu, že služby SST vychází z potřeb uživatelů, měly by být zavedeny vhodné mechanismy pro sběr požadavků uživatelů, včetně těch, jež se týkají bezpečnosti a přenosu relevantních informací pro veřejné orgány a od nich s cílem zlepšit účinnost systému a přitom respektovat vnitrostátní bezpečnostní politiky.

| (90) | Poskytování služeb SST by mělo být založeno na spolupráci mezi Unií a členskými státy a na využívání stávajících i budoucích vnitrostátních odborných poznatků a prostředků, včetně těch, které budou vypracovány prostřednictvím ESA nebo Unií. Mělo by být možné poskytovat finanční podporu pro rozvoj nových senzorů SST. Vzhledem k citlivé povaze SST by kontrola nad národními senzory a jejich provoz, údržba a obnova a zpracování dat, na jejichž základě jsou služby SST poskytovány, měly být ponechány v odpovědnosti členských států účastnících se dílčí složky SST. |
| --- | --- |

(90)

Poskytování služeb SST by mělo být založeno na spolupráci mezi Unií a členskými státy a na využívání stávajících i budoucích vnitrostátních odborných poznatků a prostředků, včetně těch, které budou vypracovány prostřednictvím ESA nebo Unií. Mělo by být možné poskytovat finanční podporu pro rozvoj nových senzorů SST. Vzhledem k citlivé povaze SST by kontrola nad národními senzory a jejich provoz, údržba a obnova a zpracování dat, na jejichž základě jsou služby SST poskytovány, měly být ponechány v odpovědnosti členských států účastnících se dílčí složky SST.

| (91) | Členské státy s vlastnictvím odpovídajících kapacit, jež jsou k dispozici v rámci dílčí složky SST, nebo s přístupem k nim by měly být schopny účastnit se poskytování služeb SST. Mělo by se mít za to, že zúčastněné členské státy v konsorciu zřízeném podle rozhodnutí č. 541/2014/EU mají odpovídající kapacity, jež jsou k dispozici v rámci dílčí složky SST, nebo přístup k nim.. Členské státy, které si přeji účastnit se služeb SST, by měly předložit jeden společný návrh a prokázat soulad s dalšími prvky souvisejícími s provozním nastavením. Pro výběr a organizaci těchto členských států by měla být stanovena vhodná pravidla. |
| --- | --- |

(91)

Členské státy s vlastnictvím odpovídajících kapacit, jež jsou k dispozici v rámci dílčí složky SST, nebo s přístupem k nim by měly být schopny účastnit se poskytování služeb SST. Mělo by se mít za to, že zúčastněné členské státy v konsorciu zřízeném podle rozhodnutí č. 541/2014/EU mají odpovídající kapacity, jež jsou k dispozici v rámci dílčí složky SST, nebo přístup k nim.. Členské státy, které si přeji účastnit se služeb SST, by měly předložit jeden společný návrh a prokázat soulad s dalšími prvky souvisejícími s provozním nastavením. Pro výběr a organizaci těchto členských států by měla být stanovena vhodná pravidla.

| (92) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci k přijetí podrobných postupů a prvků k zahájení účasti členských států na poskytování služeb SST. Pokud členské státy, které si přejí účastnit se služeb SST, nepředloží žádný společný návrh nebo pokud se Komise domnívá, že tento návrh není v souladu se stanovenými kritérii, může Komise zahájit druhý krok pro účast členských států na poskytování služeb SST. Postupy a prvky pro tento druhý krok by měly definovat oběžné dráhy, které mají být pokryty, a zohlednit potřebu maximalizovat účast členských států na poskytování služeb SST. Pokud tyto postupy a prvky stanoví možnost, aby Komise vybrala několik návrhů na pokrytí všech oběžných drah, měly by být rovněž poskytnuty vhodné koordinační mechanismy mezi skupinami členských států a účinné řešení pro pokrytí všech služeb SST. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (32). |
| --- | --- |

(92)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci k přijetí podrobných postupů a prvků k zahájení účasti členských států na poskytování služeb SST. Pokud členské státy, které si přejí účastnit se služeb SST, nepředloží žádný společný návrh nebo pokud se Komise domnívá, že tento návrh není v souladu se stanovenými kritérii, může Komise zahájit druhý krok pro účast členských států na poskytování služeb SST. Postupy a prvky pro tento druhý krok by měly definovat oběžné dráhy, které mají být pokryty, a zohlednit potřebu maximalizovat účast členských států na poskytování služeb SST. Pokud tyto postupy a prvky stanoví možnost, aby Komise vybrala několik návrhů na pokrytí všech oběžných drah, měly by být rovněž poskytnuty vhodné koordinační mechanismy mezi skupinami členských států a účinné řešení pro pokrytí všech služeb SST. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (32).

| (93) | Jakmile bude dílčí složka SST vytvořena, měla by dodržovat zásadu doplňkovosti činností a kontinuity služeb SST vysoké kvality vycházejících z potřeb uživatelů a měla by se zakládat na nejlepších odborných znalostech. Dílčí složka SST by proto měla zamezit zbytečnému zdvojování úsilí. Nadbytečné kapacity by měly zajistit kontinuitu, kvalitu a spolehlivost služeb SST. Činnosti odborných týmů by měly pomoci tomuto zbytečnému zdvojování úsilí zabránit. |
| --- | --- |

(93)

Jakmile bude dílčí složka SST vytvořena, měla by dodržovat zásadu doplňkovosti činností a kontinuity služeb SST vysoké kvality vycházejících z potřeb uživatelů a měla by se zakládat na nejlepších odborných znalostech. Dílčí složka SST by proto měla zamezit zbytečnému zdvojování úsilí. Nadbytečné kapacity by měly zajistit kontinuitu, kvalitu a spolehlivost služeb SST. Činnosti odborných týmů by měly pomoci tomuto zbytečnému zdvojování úsilí zabránit.

| (94) | Navíc by dílčí složka SST měla rovněž usnadňovat stávající zmírňující opatření, jako například pokyny pro snižování množství kosmické tříšti vydané Výborem OSN pro mírové využívání kosmického prostoru (COPUOS) a pokyny pro dlouhodobou udržitelnost činností v kosmickém prostoru, nebo další iniciativy, aby se zajistila bezpečnost, zabezpečení a udržitelnost činností ve vesmíru. V zájmu snížení rizika kolize by dílčí složka SST rovněž usilovala o synergie s iniciativami pro aktivní odstraňování kosmické tříšti a opatření pro jeho neutralizaci. Dílčí složka SST by měla přispět k zajištění mírového využití a průzkumu vesmíru. Nárůst činností ve vesmíru může mít dopad na mezinárodní iniciativy v oblasti řízení kosmického provozu. Unie by měla tento vývoj monitorovat a může jej zohlednit v souvislosti s přezkumem stávajícího víceletého finančního rámce v polovině období. |
| --- | --- |

(94)

Navíc by dílčí složka SST měla rovněž usnadňovat stávající zmírňující opatření, jako například pokyny pro snižování množství kosmické tříšti vydané Výborem OSN pro mírové využívání kosmického prostoru (COPUOS) a pokyny pro dlouhodobou udržitelnost činností v kosmickém prostoru, nebo další iniciativy, aby se zajistila bezpečnost, zabezpečení a udržitelnost činností ve vesmíru. V zájmu snížení rizika kolize by dílčí složka SST rovněž usilovala o synergie s iniciativami pro aktivní odstraňování kosmické tříšti a opatření pro jeho neutralizaci. Dílčí složka SST by měla přispět k zajištění mírového využití a průzkumu vesmíru. Nárůst činností ve vesmíru může mít dopad na mezinárodní iniciativy v oblasti řízení kosmického provozu. Unie by měla tento vývoj monitorovat a může jej zohlednit v souvislosti s přezkumem stávajícího víceletého finančního rámce v polovině období.

| (95) | Činnosti v rámci dílčích složek SST, kosmické počasí a blízkozemní tělesa by měly zohledňovat spolupráci s mezinárodními partnery, především se Spojenými státy, mezinárodními organizacemi a dalšími třetími stranami, zejména za účelem předcházení kolizím ve vesmíru, prevence šíření kosmické tříšti a zvýšení připravenosti na vlivy mimořádných jevů kosmického počasí a blízkozemních těles. |
| --- | --- |

(95)

Činnosti v rámci dílčích složek SST, kosmické počasí a blízkozemní tělesa by měly zohledňovat spolupráci s mezinárodními partnery, především se Spojenými státy, mezinárodními organizacemi a dalšími třetími stranami, zejména za účelem předcházení kolizím ve vesmíru, prevence šíření kosmické tříšti a zvýšení připravenosti na vlivy mimořádných jevů kosmického počasí a blízkozemních těles.

| (96) | Bezpečnostní výbor Rady doporučil vytvořit strukturu řízení rizik, která by zajistila řádné zohlednění otázek bezpečnosti dat při provádění rozhodnutí č. 541/2014/EU. Za tímto účelem a s ohledem na již vykonanou práci by měly být členskými státy, které se účastní dílčí složky SST, vytvořeny vhodné struktury a postupy řízení rizik. |
| --- | --- |

(96)

Bezpečnostní výbor Rady doporučil vytvořit strukturu řízení rizik, která by zajistila řádné zohlednění otázek bezpečnosti dat při provádění rozhodnutí č. 541/2014/EU. Za tímto účelem a s ohledem na již vykonanou práci by měly být členskými státy, které se účastní dílčí složky SST, vytvořeny vhodné struktury a postupy řízení rizik.

| (97) | Mimořádné a významné jevy kosmického počasí mohou ohrozit bezpečnost občanů a narušit provozní činnosti kosmické a pozemní infrastruktury. Proto by v rámci programu měla být zřízena dílčí složka kosmické počasí s cílem posuzovat rizika spojená s kosmickým počasím a odpovídající potřeby uživatelů, zvyšovat povědomí o rizicích spojených s kosmickým počasím, zajistit poskytování služeb dílčí složky kosmické počasí vycházejících z potřeb uživatelů a zlepšovat kapacity členských států poskytovat službu dílčí složky kosmické počasí. Komise by měla stanovit priority ohledně odvětví, jimž mají být provozní služby dílčí složky kosmické počasí poskytovány, s ohledem na potřeby uživatelů, rizika a technologickou připravenost. V dlouhodobém horizontu mohou být zohledněny potřeby dalších odvětví. Poskytování služeb na úrovni Unie v souladu s potřebami uživatelů bude vyžadovat cílené, koordinované a nepřetržité činnosti v oblasti výzkumu a vývoje na podporu rozvoje služeb kosmického počasí. Poskytování služeb dílčí složky kosmické počasí by mělo vycházet ze stávajících vnitrostátních a unijních kapacit a mělo by umožňovat širokou účast členských států, evropských a mezinárodních organizací a zapojení soukromého sektoru. |
| --- | --- |

(97)

Mimořádné a významné jevy kosmického počasí mohou ohrozit bezpečnost občanů a narušit provozní činnosti kosmické a pozemní infrastruktury. Proto by v rámci programu měla být zřízena dílčí složka kosmické počasí s cílem posuzovat rizika spojená s kosmickým počasím a odpovídající potřeby uživatelů, zvyšovat povědomí o rizicích spojených s kosmickým počasím, zajistit poskytování služeb dílčí složky kosmické počasí vycházejících z potřeb uživatelů a zlepšovat kapacity členských států poskytovat službu dílčí složky kosmické počasí. Komise by měla stanovit priority ohledně odvětví, jimž mají být provozní služby dílčí složky kosmické počasí poskytovány, s ohledem na potřeby uživatelů, rizika a technologickou připravenost. V dlouhodobém horizontu mohou být zohledněny potřeby dalších odvětví. Poskytování služeb na úrovni Unie v souladu s potřebami uživatelů bude vyžadovat cílené, koordinované a nepřetržité činnosti v oblasti výzkumu a vývoje na podporu rozvoje služeb kosmického počasí. Poskytování služeb dílčí složky kosmické počasí by mělo vycházet ze stávajících vnitrostátních a unijních kapacit a mělo by umožňovat širokou účast členských států, evropských a mezinárodních organizací a zapojení soukromého sektoru.

| (98) | Bílá kniha Komise o budoucnosti Evropy ze dne 1. března 2017, Římské prohlášení hlav států a předsedů vlád 27 členských států EU ze dne 25. března 2017 a několik usnesení Evropského parlamentu připomínají, že Unie hraje důležitou úlohu při zajišťování bezpečné, zabezpečené a odolné Evropy, která dokáže řešit výzvy, jakými jsou například regionální konflikty, terorismus, kybernetické hrozby a rostoucí migrační tlaky. Bezpečný a zaručený přístup k družicovým komunikacím je nezbytným nástrojem pro aktéry v oblasti bezpečnosti a sdružování a sdílení tohoto klíčového bezpečnostního zdroje na úrovni Unie posiluje Unii, která chrání své občany. |
| --- | --- |

(98)

Bílá kniha Komise o budoucnosti Evropy ze dne 1. března 2017, Římské prohlášení hlav států a předsedů vlád 27 členských států EU ze dne 25. března 2017 a několik usnesení Evropského parlamentu připomínají, že Unie hraje důležitou úlohu při zajišťování bezpečné, zabezpečené a odolné Evropy, která dokáže řešit výzvy, jakými jsou například regionální konflikty, terorismus, kybernetické hrozby a rostoucí migrační tlaky. Bezpečný a zaručený přístup k družicovým komunikacím je nezbytným nástrojem pro aktéry v oblasti bezpečnosti a sdružování a sdílení tohoto klíčového bezpečnostního zdroje na úrovni Unie posiluje Unii, která chrání své občany.

| (99) | V závěrech Evropské rady z 19.–20. prosince 2013 byly uvítány přípravy na další generaci družicové komunikace v rámci státní správy (dále jen „GOVSATCOM“) prostřednictvím úzké spolupráce mezi členskými státy, Komisí a ESA. GOVSATCOM též byla označena za jeden z prvků Globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie z června 2016. GOVSATCOM by měla přispět k reakci EU na hybridní hrozby a poskytovat podporu námořní bezpečnostní strategii EU a politice EU pro arktickou oblast. |
| --- | --- |

(99)

V závěrech Evropské rady z 19.–20. prosince 2013 byly uvítány přípravy na další generaci družicové komunikace v rámci státní správy (dále jen „GOVSATCOM“) prostřednictvím úzké spolupráce mezi členskými státy, Komisí a ESA. GOVSATCOM též byla označena za jeden z prvků Globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie z června 2016. GOVSATCOM by měla přispět k reakci EU na hybridní hrozby a poskytovat podporu námořní bezpečnostní strategii EU a politice EU pro arktickou oblast.

| (100) | GOVSATCOM je program zaměřený na uživatele, který má silný bezpečnostní rozměr. Případy použití služeb složky GOVSATCOM lze rozdělit podle relevantních činitelů do tří hlavních skupin: řešení krizí, jež může zahrnovat civilní a vojenské společné bezpečnostní a obranné mise a operace, přírodní a člověkem způsobené katastrofy, humanitární krize a mimořádné námořní události; dohled, který může zahrnovat ostrahu hranic, ostrahu předhraniční oblasti, ostrahu námořních hranic, námořní dohled a sledování nedovoleného obchodu; a klíčové infrastruktury, jež mohou zahrnovat diplomatickou síť, policejní komunikace, digitální infrastrukturu, jako jsou datová centra a servery, kritické infrastruktury, jakou jsou energie, doprava a vodní bariéry, jako jsou přehrady, a kosmické infrastruktury. |
| --- | --- |

(100)

GOVSATCOM je program zaměřený na uživatele, který má silný bezpečnostní rozměr. Případy použití služeb složky GOVSATCOM lze rozdělit podle relevantních činitelů do tří hlavních skupin: řešení krizí, jež může zahrnovat civilní a vojenské společné bezpečnostní a obranné mise a operace, přírodní a člověkem způsobené katastrofy, humanitární krize a mimořádné námořní události; dohled, který může zahrnovat ostrahu hranic, ostrahu předhraniční oblasti, ostrahu námořních hranic, námořní dohled a sledování nedovoleného obchodu; a klíčové infrastruktury, jež mohou zahrnovat diplomatickou síť, policejní komunikace, digitální infrastrukturu, jako jsou datová centra a servery, kritické infrastruktury, jakou jsou energie, doprava a vodní bariéry, jako jsou přehrady, a kosmické infrastruktury.

| (101) | Kapacity a služby složky GOVSATCOM by měly být využity pro úkoly a operace v oblasti bezpečnosti a operace prováděné subjekty Unie a členských států. Proto je nezbytná vhodná míra nezávislosti na třetích stranách (třetích zemích a subjektech ze třetích zemí), která by se vztahovala na všechny prvky složky GOVSATCOM, jako jsou kosmické a pozemní technologie na úrovni součástí, subsystémů a systémů, zpracovatelský průmysl, vlastníci a provozovatelé kosmických systémů a fyzické umístění součástí pozemních systémů. |
| --- | --- |

(101)

Kapacity a služby složky GOVSATCOM by měly být využity pro úkoly a operace v oblasti bezpečnosti a operace prováděné subjekty Unie a členských států. Proto je nezbytná vhodná míra nezávislosti na třetích stranách (třetích zemích a subjektech ze třetích zemí), která by se vztahovala na všechny prvky složky GOVSATCOM, jako jsou kosmické a pozemní technologie na úrovni součástí, subsystémů a systémů, zpracovatelský průmysl, vlastníci a provozovatelé kosmických systémů a fyzické umístění součástí pozemních systémů.

| (102) | Družicová komunikace je zdroj omezený kapacitou, kmitočtem a zeměpisným pokrytím družic. Aby byla složka GOVSATCOM nákladově efektivní a těžila z úspor z rozsahu, musí optimalizovat vyvážení mezi poptávkou ze strany uživatelů složky GOVSATCOM a nabídkou poskytovanou v rámci smluv na kapacity a služby složky GOVSATCOM. Vzhledem k tomu, že poptávka i potenciální nabídka se v průběhu času mění, je pro přizpůsobování služeb složky GOSVSATCOM zapotřebí stálé monitorování a flexibilita. |
| --- | --- |

(102)

Družicová komunikace je zdroj omezený kapacitou, kmitočtem a zeměpisným pokrytím družic. Aby byla složka GOVSATCOM nákladově efektivní a těžila z úspor z rozsahu, musí optimalizovat vyvážení mezi poptávkou ze strany uživatelů složky GOVSATCOM a nabídkou poskytovanou v rámci smluv na kapacity a služby složky GOVSATCOM. Vzhledem k tomu, že poptávka i potenciální nabídka se v průběhu času mění, je pro přizpůsobování služeb složky GOSVSATCOM zapotřebí stálé monitorování a flexibilita.

| (103) | Provozní požadavky by měly vycházet z analýzy případů použití. Na základě těchto provozních požadavků v kombinaci s bezpečnostními požadavky by mělo vzniknout portfolio služeb. Portfolio služeb by mělo stanovit použitelný základní scénář pro služby složky GOVSATCOM. S cílem zachovat co možná nejlepší vyvážení poptávky po službách a jejich nabídky by se portfolio služeb složky GOVSATCOM mělo pravidelně aktualizovat. |
| --- | --- |

(103)

Provozní požadavky by měly vycházet z analýzy případů použití. Na základě těchto provozních požadavků v kombinaci s bezpečnostními požadavky by mělo vzniknout portfolio služeb. Portfolio služeb by mělo stanovit použitelný základní scénář pro služby složky GOVSATCOM. S cílem zachovat co možná nejlepší vyvážení poptávky po službách a jejich nabídky by se portfolio služeb složky GOVSATCOM mělo pravidelně aktualizovat.

| (104) | V první fázi složky GOVSATCOM, přibližně do roku 2025, by měla být využívána stávající kapacita. V této souvislosti by Komise měla pořídit kapacity pro složku GOVSATCOM od členských států, které mají vnitrostátní systémy a kosmické kapacity, a od komerčních družicových komunikačních systémů nebo poskytovatelů služeb, přičemž by měla zohlednit zásadní bezpečnostní zájmy Unie. V této první fázi by měly být služby složky GOVSATCOM zaváděny postupně. Pokud během první fáze podrobná analýza budoucí nabídky a poptávky ukáže, že tento přístup není pro pokrytí vyvíjející se poptávky dostačující, mělo by být možné přijmout rozhodnutí přejít do druhé fáze a vytvořit na zakázku další kosmickou infrastrukturu nebo kapacity prostřednictvím jednoho či více partnerství veřejného a soukromého sektoru, například s unijními provozovateli družic. |
| --- | --- |

(104)

V první fázi složky GOVSATCOM, přibližně do roku 2025, by měla být využívána stávající kapacita. V této souvislosti by Komise měla pořídit kapacity pro složku GOVSATCOM od členských států, které mají vnitrostátní systémy a kosmické kapacity, a od komerčních družicových komunikačních systémů nebo poskytovatelů služeb, přičemž by měla zohlednit zásadní bezpečnostní zájmy Unie. V této první fázi by měly být služby složky GOVSATCOM zaváděny postupně. Pokud během první fáze podrobná analýza budoucí nabídky a poptávky ukáže, že tento přístup není pro pokrytí vyvíjející se poptávky dostačující, mělo by být možné přijmout rozhodnutí přejít do druhé fáze a vytvořit na zakázku další kosmickou infrastrukturu nebo kapacity prostřednictvím jednoho či více partnerství veřejného a soukromého sektoru, například s unijními provozovateli družic.

| (105) | S cílem optimalizovat dostupné zdroje družicové komunikace, zaručit přístup v nepředvídatelných situacích, jako jsou přírodní katastrofy, a zajistit provozní efektivnost a krátké doby zpracování požadavků je zapotřebí nezbytný pozemní segment, jakou jsou centra složky GOVSATCOM a potenciální jiné pozemní prvky. Pozemní segment by měl být navržen na základě provozních a bezpečnostních požadavků. Za účelem zmírnění rizik může centrum složky GOVSATCOM tvořit několik fyzických míst. Potřebné mohou být i jiné prvky pozemního segmentu, například základnové stanice. |
| --- | --- |

(105)

S cílem optimalizovat dostupné zdroje družicové komunikace, zaručit přístup v nepředvídatelných situacích, jako jsou přírodní katastrofy, a zajistit provozní efektivnost a krátké doby zpracování požadavků je zapotřebí nezbytný pozemní segment, jakou jsou centra složky GOVSATCOM a potenciální jiné pozemní prvky. Pozemní segment by měl být navržen na základě provozních a bezpečnostních požadavků. Za účelem zmírnění rizik může centrum složky GOVSATCOM tvořit několik fyzických míst. Potřebné mohou být i jiné prvky pozemního segmentu, například základnové stanice.

| (106) | Pro uživatele družicové komunikace je uživatelské zařízení tím nejdůležitějším provozním rozhraním. Přístup ke složce GOVSATCOM by měl uživatelům umožňovat i nadále využívat jejich stávající uživatelské zařízení pro služby složky GOVSATCOM. |
| --- | --- |

(106)

Pro uživatele družicové komunikace je uživatelské zařízení tím nejdůležitějším provozním rozhraním. Přístup ke složce GOVSATCOM by měl uživatelům umožňovat i nadále využívat jejich stávající uživatelské zařízení pro služby složky GOVSATCOM.

| (107) | Uživatelé uvedli, že v zájmu provozní efektivnosti je důležité usilovat o interoperabilitu uživatelského zařízení a o uživatelské zařízení, které může využívat různé družicové systémy. V této oblasti může být zapotřebí výzkum a vývoj. |
| --- | --- |

(107)

Uživatelé uvedli, že v zájmu provozní efektivnosti je důležité usilovat o interoperabilitu uživatelského zařízení a o uživatelské zařízení, které může využívat různé družicové systémy. V této oblasti může být zapotřebí výzkum a vývoj.

| (108) | Na úrovni provádění by úkoly a odpovědnosti měly být rozděleny mezi specializované subjekty, jako jsou Evropská obranná agentura, ESVČ, ESA, agentura a další agentury Unie, tak, aby se zajistilo, že budou v souladu s jejich hlavní úlohou, zejména v případě uživatelských aspektů. |
| --- | --- |

(108)

Na úrovni provádění by úkoly a odpovědnosti měly být rozděleny mezi specializované subjekty, jako jsou Evropská obranná agentura, ESVČ, ESA, agentura a další agentury Unie, tak, aby se zajistilo, že budou v souladu s jejich hlavní úlohou, zejména v případě uživatelských aspektů.

| (109) | Příslušný orgán GOVSATCOM má důležitou úlohu spočívající v monitorování toho, aby uživatelé a další vnitrostátní subjekty, jež v rámci složky GOVSATCOM hrají určitou úlohu, dodržovali pravidla sdílení a prioritizace a bezpečnostní postupy stanovené v bezpečnostních požadavcích. Členský stát, který neurčil příslušný orgán GOVSATCOM, by měl v každém případě určit kontaktní místo pro řešení veškerých zaznamenaných případů rušení ovlivňujícího složku GOVSATCOM. |
| --- | --- |

(109)

Příslušný orgán GOVSATCOM má důležitou úlohu spočívající v monitorování toho, aby uživatelé a další vnitrostátní subjekty, jež v rámci složky GOVSATCOM hrají určitou úlohu, dodržovali pravidla sdílení a prioritizace a bezpečnostní postupy stanovené v bezpečnostních požadavcích. Členský stát, který neurčil příslušný orgán GOVSATCOM, by měl v každém případě určit kontaktní místo pro řešení veškerých zaznamenaných případů rušení ovlivňujícího složku GOVSATCOM.

| (110) | Členské státy, Rada, Komise a ESVČ by měly mít možnost stát se účastníky GOVSATCOM, pokud se rozhodnou udělit oprávnění uživatelům složky GOVSATCOM nebo poskytnout kapacity, prostory nebo zařízení. Vzhledem k tomu, že je na členských státech, aby rozhodly o tom, zda udělí oprávnění uživatelům složky GOVSATCOM nebo poskytnou kapacity, prostory nebo zařízení, neměly by být členské státy povinny stát se účastníky GOVSATCOM nebo hostit infrastrukturu složky GOVSATCOM. Složkou GOVSATCOM by proto nemělo být dotčeno právo členských států neúčastnit se GOVSATCOM, včetně případů dodržení svých vnitrostátních právních předpisů nebo ústavních požadavků v souvislosti s politikami týkajícími se neutrality a neúčasti ve vojenských aliancích. |
| --- | --- |

(110)

Členské státy, Rada, Komise a ESVČ by měly mít možnost stát se účastníky GOVSATCOM, pokud se rozhodnou udělit oprávnění uživatelům složky GOVSATCOM nebo poskytnout kapacity, prostory nebo zařízení. Vzhledem k tomu, že je na členských státech, aby rozhodly o tom, zda udělí oprávnění uživatelům složky GOVSATCOM nebo poskytnou kapacity, prostory nebo zařízení, neměly by být členské státy povinny stát se účastníky GOVSATCOM nebo hostit infrastrukturu složky GOVSATCOM. Složkou GOVSATCOM by proto nemělo být dotčeno právo členských států neúčastnit se GOVSATCOM, včetně případů dodržení svých vnitrostátních právních předpisů nebo ústavních požadavků v souvislosti s politikami týkajícími se neutrality a neúčasti ve vojenských aliancích.

| (111) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se přijetí provozních požadavků pro služby poskytované v rámci složky GOVSATCOM a portfolia služeb pro služby poskytované v rámci složky GOVSATCOM. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. |
| --- | --- |

(111)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se přijetí provozních požadavků pro služby poskytované v rámci složky GOVSATCOM a portfolia služeb pro služby poskytované v rámci složky GOVSATCOM. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011.

| (112) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se přijetí podrobných pravidel pro sdílení a prioritizaci, pokud jde pro využívání sdružených kapacit družicové komunikace složky GOVSATCOM. Při vymezování podrobných pravidel pro sdílení a prioritizaci by Komise měla zohlednit provozní a bezpečnostní požadavky a analýzu rizik a očekávané poptávky ze strany účastníků složky GOVSATCOM. Ačkoli by služby složky GOVSATCOM měly být jejím uživatelům poskytovány v zásadě bezplatně, pokud tato analýza dojde k závěru, že existuje nedostatek kapacit, a má-li se zamezit narušení trhu, může být v rámci těchto podrobných pravidel sdílení a prioritizaci vytvořena cenová politika. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. |
| --- | --- |

(112)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se přijetí podrobných pravidel pro sdílení a prioritizaci, pokud jde pro využívání sdružených kapacit družicové komunikace složky GOVSATCOM. Při vymezování podrobných pravidel pro sdílení a prioritizaci by Komise měla zohlednit provozní a bezpečnostní požadavky a analýzu rizik a očekávané poptávky ze strany účastníků složky GOVSATCOM. Ačkoli by služby složky GOVSATCOM měly být jejím uživatelům poskytovány v zásadě bezplatně, pokud tato analýza dojde k závěru, že existuje nedostatek kapacit, a má-li se zamezit narušení trhu, může být v rámci těchto podrobných pravidel sdílení a prioritizaci vytvořena cenová politika. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011.

| (113) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se umístění infrastruktury pozemního segmentu složky GOVSATCOM. Při výběru tohoto umístění by Komise měla zohlednit provozní a bezpečnostní požadavky, jakož i stávající infrastrukturu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. |
| --- | --- |

(113)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se umístění infrastruktury pozemního segmentu složky GOVSATCOM. Při výběru tohoto umístění by Komise měla zohlednit provozní a bezpečnostní požadavky, jakož i stávající infrastrukturu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011.

| (114) | Nařízením (EU) č. 912/2010 byla zřízena agentura Unie nazvaná Agentura pro evropský GNSS za účelem řízení určitých aspektů programů družicové navigace Galileo a EGNOS. Toto nařízení pověřuje Agenturu pro evropský GNSS novými úkoly, zejména bezpečnostní akreditací, nikoli pouze v souvislosti se složkami Galileo a EGNOS, nýbrž i v souvislosti s jinými složkami programu. Název, úkoly a organizační aspekty Agentury pro evropský GNSS tudíž musí být příslušným způsobem upraveny. |
| --- | --- |

(114)

Nařízením (EU) č. 912/2010 byla zřízena agentura Unie nazvaná Agentura pro evropský GNSS za účelem řízení určitých aspektů programů družicové navigace Galileo a EGNOS. Toto nařízení pověřuje Agenturu pro evropský GNSS novými úkoly, zejména bezpečnostní akreditací, nikoli pouze v souvislosti se složkami Galileo a EGNOS, nýbrž i v souvislosti s jinými složkami programu. Název, úkoly a organizační aspekty Agentury pro evropský GNSS tudíž musí být příslušným způsobem upraveny.

| (115) | V souladu s rozhodnutím 2010/803/EU (33) se sídlo agentury nachází v Praze. Pokud jde o plnění úkolů agentury, mohou se zaměstnanci agentury nacházet v jednom z pozemních středisek programů Galileo nebo EGNOS uvedených v prováděcím rozhodnutí Komise (EU) 2016/413 (34) pro výkon programových činností stanovených v příslušné dohodě. Pokud má agentura působit co nejúčinnějším a nejefektivnějším způsobem, mohl by být místním úřadům v jednom nebo více členských státech přidělen omezený počet zaměstnanců. Přidělení zaměstnanců mimo sídlo agentury nebo pozemní střediska využívaná programy Galileo a EGNOS by nemělo vést k přesunu těžiště hlavní činnosti agentury do těchto místních kanceláří. |
| --- | --- |

(115)

V souladu s rozhodnutím 2010/803/EU (33) se sídlo agentury nachází v Praze. Pokud jde o plnění úkolů agentury, mohou se zaměstnanci agentury nacházet v jednom z pozemních středisek programů Galileo nebo EGNOS uvedených v prováděcím rozhodnutí Komise (EU) 2016/413 (34) pro výkon programových činností stanovených v příslušné dohodě. Pokud má agentura působit co nejúčinnějším a nejefektivnějším způsobem, mohl by být místním úřadům v jednom nebo více členských státech přidělen omezený počet zaměstnanců. Přidělení zaměstnanců mimo sídlo agentury nebo pozemní střediska využívaná programy Galileo a EGNOS by nemělo vést k přesunu těžiště hlavní činnosti agentury do těchto místních kanceláří.

| (116) | Vzhledem k rozšířené oblasti působnosti, jež by se již neomezovala pouze na složky Galileo a EGNOS, by jméno Agentury pro evropský GNSS mělo být od nynějška změněno. V rámci agentury by však měla být zajištěna kontinuita činností Agentury pro evropský GNSS, včetně kontinuity, pokud jde o práva a povinnosti, zaměstnance a platnost přijatých rozhodnutí. |
| --- | --- |

(116)

Vzhledem k rozšířené oblasti působnosti, jež by se již neomezovala pouze na složky Galileo a EGNOS, by jméno Agentury pro evropský GNSS mělo být od nynějška změněno. V rámci agentury by však měla být zajištěna kontinuita činností Agentury pro evropský GNSS, včetně kontinuity, pokud jde o práva a povinnosti, zaměstnance a platnost přijatých rozhodnutí.

| (117) | S ohledem na mandát agentury a úlohu Komise při provádění programu je vhodné stanovit, že některá z rozhodnutí učiněných správní radou by neměla být přijata, pokud zástupci Komise nehlasují kladně. |
| --- | --- |

(117)

S ohledem na mandát agentury a úlohu Komise při provádění programu je vhodné stanovit, že některá z rozhodnutí učiněných správní radou by neměla být přijata, pokud zástupci Komise nehlasují kladně.

| (118) | Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise, měli by být správní rada, Komise pro bezpečnostní akreditaci a výkonný ředitel při výkonu svých povinností nezávislí a jednat ve veřejném zájmu. |
| --- | --- |

(118)

Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise, měli by být správní rada, Komise pro bezpečnostní akreditaci a výkonný ředitel při výkonu svých povinností nezávislí a jednat ve veřejném zájmu.

| (119) | Je možné a dokonce pravděpodobné, že některé složky programu by byly založeny na používání citlivé národní infrastruktury nebo národní infrastruktury spojené s bezpečností. V tomto případě by z důvodů národní bezpečnosti bylo nezbytné stanovit, aby se zasedání správní rady a Komise pro bezpečnostní akreditaci zúčastnili zástupci členských států a zástupci Komise podle zásady „vědět jen to nejnutnější“. Ve správní radě se hlasování účastní pouze zástupci členských států, které takovou infrastrukturu vlastní, a zástupce Komise. Jednací řád správní rady a Komise pro bezpečnostní akreditaci by měl stanovit situace, v nichž se tento postup má použít. |
| --- | --- |

(119)

Je možné a dokonce pravděpodobné, že některé složky programu by byly založeny na používání citlivé národní infrastruktury nebo národní infrastruktury spojené s bezpečností. V tomto případě by z důvodů národní bezpečnosti bylo nezbytné stanovit, aby se zasedání správní rady a Komise pro bezpečnostní akreditaci zúčastnili zástupci členských států a zástupci Komise podle zásady „vědět jen to nejnutnější“. Ve správní radě se hlasování účastní pouze zástupci členských států, které takovou infrastrukturu vlastní, a zástupce Komise. Jednací řád správní rady a Komise pro bezpečnostní akreditaci by měl stanovit situace, v nichž se tento postup má použít.

| (120) | Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (35) by měl být tento program hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Tyto požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké má program účinky v praxi. |
| --- | --- |

(120)

Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (35) by měl být tento program hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Tyto požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké má program účinky v praxi.

| (121) | Využívání služeb programu Copernicus a systému Galileo má podle prognóz velký dopad na evropské hospodářství obecně. Zdá se však, že dnešní situaci určují převážně statistická hodnocení ad hoc a případové studie. Komise (Eurostat) by měla definovat příslušná statistická hodnocení a ukazatele, jež by tvořily základ pro systematické a směrodatné monitorování dopadu činností Unie v oblasti vesmíru. |
| --- | --- |

(121)

Využívání služeb programu Copernicus a systému Galileo má podle prognóz velký dopad na evropské hospodářství obecně. Zdá se však, že dnešní situaci určují převážně statistická hodnocení ad hoc a případové studie. Komise (Eurostat) by měla definovat příslušná statistická hodnocení a ukazatele, jež by tvořily základ pro systematické a směrodatné monitorování dopadu činností Unie v oblasti vesmíru.

| (122) | Evropský parlament a Rada by měly být neprodleně informovány o pracovních programech. |
| --- | --- |

(122)

Evropský parlament a Rada by měly být neprodleně informovány o pracovních programech.

| (123) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se přerozdělení prostředků mezi výdajovými kategoriemi rozpočtu programu, přijetí rozhodnutí o příspěvku v souvislosti s dohodami o přiznání příspěvku, určení technických a provozních požadavků, jež jsou nutné k provádění a rozvoji složek programu a služeb, jež poskytují, rozhodování o dohodě o finančním rámcovém partnerství, přijetí opatření nezbytných k hladkému fungování systémů Galileo a EGNOS a jejich přijetí ze strany trhu, přijetí podrobných ustanovení, jež se týkají přístupu ke službám SST a příslušných postupů, přijetí víceletého plánu a klíčových ukazatelů výkonnosti pro rozvoj unijních služeb SST, přijetí podrobných pravidel týkajících se fungování organizačního rámce účasti členských států v dílčí složce SST, výběru služeb dílčí složky kosmické počasí a přijímání pracovních programů.. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. Komisi by měl být nápomocen výbor pro program, který by se měl scházet ve zvláštním složení. |
| --- | --- |

(123)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se přerozdělení prostředků mezi výdajovými kategoriemi rozpočtu programu, přijetí rozhodnutí o příspěvku v souvislosti s dohodami o přiznání příspěvku, určení technických a provozních požadavků, jež jsou nutné k provádění a rozvoji složek programu a služeb, jež poskytují, rozhodování o dohodě o finančním rámcovém partnerství, přijetí opatření nezbytných k hladkému fungování systémů Galileo a EGNOS a jejich přijetí ze strany trhu, přijetí podrobných ustanovení, jež se týkají přístupu ke službám SST a příslušných postupů, přijetí víceletého plánu a klíčových ukazatelů výkonnosti pro rozvoj unijních služeb SST, přijetí podrobných pravidel týkajících se fungování organizačního rámce účasti členských států v dílčí složce SST, výběru služeb dílčí složky kosmické počasí a přijímání pracovních programů.. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. Komisi by měl být nápomocen výbor pro program, který by se měl scházet ve zvláštním složení.

| (124) | Vzhledem k tomu, že složky programu vycházejí z potřeb uživatelů, vyžadují při svém provádění a rozvoji nepřetržité a účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a validaci požadavků kladených na služby. Za účelem zvýšení hodnoty pro uživatele by měly být informace od nich aktivně získávány prostřednictvím pravidelných konzultací s koncovými uživateli z veřejného i soukromého sektoru a členských států, případně od mezinárodních organizací. Za tímto účelem by mělo být zřízeno fórum uživatelů, které bude programovému výboru nápomocno při určování uživatelských požadavků a ověřování souladu služeb i při identifikaci nedostatků v rámci poskytovaných služeb. Jednací řád výboru pro program by měl stanovit organizaci fóra uživatelů tak, aby zohledňovala zvláštnosti každé jednotlivé složky programu a každé služby v rámci složek. Je-li to možné, měly by členské státy přispívat k fóru uživatelů na základě systematických a koordinovaných konzultací s uživateli na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

(124)

Vzhledem k tomu, že složky programu vycházejí z potřeb uživatelů, vyžadují při svém provádění a rozvoji nepřetržité a účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a validaci požadavků kladených na služby. Za účelem zvýšení hodnoty pro uživatele by měly být informace od nich aktivně získávány prostřednictvím pravidelných konzultací s koncovými uživateli z veřejného i soukromého sektoru a členských států, případně od mezinárodních organizací. Za tímto účelem by mělo být zřízeno fórum uživatelů, které bude programovému výboru nápomocno při určování uživatelských požadavků a ověřování souladu služeb i při identifikaci nedostatků v rámci poskytovaných služeb. Jednací řád výboru pro program by měl stanovit organizaci fóra uživatelů tak, aby zohledňovala zvláštnosti každé jednotlivé složky programu a každé služby v rámci složek. Je-li to možné, měly by členské státy přispívat k fóru uživatelů na základě systematických a koordinovaných konzultací s uživateli na vnitrostátní úrovni.

| (125) | Vzhledem k tomu, že řádná veřejná správa vyžaduje jednotnost řízení programu, rychlejší přijímání rozhodnutí a rovný přístup k informacím, mohli by mít zástupci subjektů pověřených úkoly spojenými s tímto programem možnost podílet se na činnostech výboru pro program zřízeného podle nařízení (EU) č. 182/2011 jako pozorovatelé. Ze stejných důvodů by se na pracích výboru pro program, s výhradou bezpečnostních omezení a v souladu s ustanoveními takové dohody, měli mít možnost podílet i zástupci třetích zemí a mezinárodních organizací, které uzavřely s Unií mezinárodní dohodu týkající se programu, jeho složek či dílčích složek. Zástupci subjektů pověřených úkoly spojenými s tímto programem, třetích zemí a mezinárodních organizací nejsou oprávněni účastnit se hlasování výboru pro program. Podmínky účasti pozorovatelů a účastníků ad hoc by měly být stanoveny v jednacím řádu výboru pro program. |
| --- | --- |

(125)

Vzhledem k tomu, že řádná veřejná správa vyžaduje jednotnost řízení programu, rychlejší přijímání rozhodnutí a rovný přístup k informacím, mohli by mít zástupci subjektů pověřených úkoly spojenými s tímto programem možnost podílet se na činnostech výboru pro program zřízeného podle nařízení (EU) č. 182/2011 jako pozorovatelé. Ze stejných důvodů by se na pracích výboru pro program, s výhradou bezpečnostních omezení a v souladu s ustanoveními takové dohody, měli mít možnost podílet i zástupci třetích zemí a mezinárodních organizací, které uzavřely s Unií mezinárodní dohodu týkající se programu, jeho složek či dílčích složek. Zástupci subjektů pověřených úkoly spojenými s tímto programem, třetích zemí a mezinárodních organizací nejsou oprávněni účastnit se hlasování výboru pro program. Podmínky účasti pozorovatelů a účastníků ad hoc by měly být stanoveny v jednacím řádu výboru pro program.

| (126) | Pro účely zajištění účinného posouzení pokroku tohoto programu při plnění jeho cílů by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o doplnění ustanovení týkajících se dat složky Copernicus a informací složky Copernicus, jež se mají poskytovat uživatelům složky Copernicus, o specifikace, podmínky a postupy pro přístup k těmto údajům a informacím a jejich využití, a pokud jde o změnu přílohy tohoto nařízení týkající se ukazatelů, je-li to považováno za nezbytné, a pokud jde o doplnění tohoto nařízení o ustanovení týkající se zavedení rámce pro monitorování a hodnocení. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(126)

Pro účely zajištění účinného posouzení pokroku tohoto programu při plnění jeho cílů by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o doplnění ustanovení týkajících se dat složky Copernicus a informací složky Copernicus, jež se mají poskytovat uživatelům složky Copernicus, o specifikace, podmínky a postupy pro přístup k těmto údajům a informacím a jejich využití, a pokud jde o změnu přílohy tohoto nařízení týkající se ukazatelů, je-li to považováno za nezbytné, a pokud jde o doplnění tohoto nařízení o ustanovení týkající se zavedení rámce pro monitorování a hodnocení. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (127) | Jelikož cíle tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy,, ale spíše jej, z důvodu rozsahu a účinků akce, která přesahuje finanční a technické možnosti jednotlivých členských států, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské Unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(127)

Jelikož cíle tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy,, ale spíše jej, z důvodu rozsahu a účinků akce, která přesahuje finanční a technické možnosti jednotlivých členských států, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské Unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

| (128) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení bezpečnostních požadavků programu by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. Členské státy by měly mít možnost vykonávat maximální kontrolu nad bezpečnostními požadavky programu. Při přijímání prováděcích aktů v oblasti bezpečnosti programu by Komisi měl být nápomocen výbor pro program zasedající ve zvláštním složení pro bezpečnost. Vzhledem k citlivosti bezpečnostních otázek by předseda výboru pro program měl usilovat o nalezení řešení, která mají ve výboru co nejširší podporu. Komise by neměla přijímat prováděcí akty stanovující obecné bezpečnostní požadavky programu v případech, kdy výbor pro program nevydá žádné stanovisko. |
| --- | --- |

(128)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení bezpečnostních požadavků programu by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. Členské státy by měly mít možnost vykonávat maximální kontrolu nad bezpečnostními požadavky programu. Při přijímání prováděcích aktů v oblasti bezpečnosti programu by Komisi měl být nápomocen výbor pro program zasedající ve zvláštním složení pro bezpečnost. Vzhledem k citlivosti bezpečnostních otázek by předseda výboru pro program měl usilovat o nalezení řešení, která mají ve výboru co nejširší podporu. Komise by neměla přijímat prováděcí akty stanovující obecné bezpečnostní požadavky programu v případech, kdy výbor pro program nevydá žádné stanovisko.

| (129) | Program by měl být zaveden na období sedmi let s cílem sladit jeho trvání s dobou trvání víceletého finančního rámce na období 2021– 2027 stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (36) (dále jen „víceletý finanční rámec na období 2021-2027“). Na Agenturu, která plní své vlastní úkoly, by se toto časové omezení nemělo vztahovat. |
| --- | --- |

(129)

Program by měl být zaveden na období sedmi let s cílem sladit jeho trvání s dobou trvání víceletého finančního rámce na období 2021– 2027 stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (36) (dále jen „víceletý finanční rámec na období 2021-2027“). Na Agenturu, která plní své vlastní úkoly, by se toto časové omezení nemělo vztahovat.

| (130) | Za účelem zajištění nepřetržitého poskytování podpory v relevantní oblasti politiky a umožnění provádění již od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve a mělo by se použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021. |
| --- | --- |

(130)

Za účelem zajištění nepřetržitého poskytování podpory v relevantní oblasti politiky a umožnění provádění již od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve a mělo by se použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021.

| (131) | Nařízení (EU) č.- 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU by proto měla být zrušena, |
| --- | --- |

(131)

Nařízení (EU) č.- 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU by proto měla být zrušena,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

HLAVA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět

Tímto nařízením se zavádí Unijní Kosmický program (dále jen „program“) na dobu trvání víceletého finančního rámce na období 2021–2027. Stanoví cíle programu, rozpočet na období 2021–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování, jakož i pravidla pro provádění programu.

Tímto nařízením se zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program (dále jen „agentura“), která nahrazuje Agenturu pro evropský GNSS zřízenou nařízením (EU) č. 912/2010 a navazuje na ni, a jsou jím stanovena pravidla pro provoz agentury.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „celistvým kosmickým objektem“ objekt nacházející se na oběžné dráze určený k vykonávání konkrétní funkce nebo poslání, jako je komunikace, navigace nebo pozorování Země, včetně družic, horních stupňů nosných raket a návratových modulů ,celistvý kosmický objekt, který již nemůže plnit své zamýšlené poslání, se považuje za nefunkční. Celistvý kosmický objekt v rezervním nebo pohotovostním režimu čekající na možnou reaktivaci je považován za funkční; |
| --- | --- |

1)

„celistvým kosmickým objektem“ objekt nacházející se na oběžné dráze určený k vykonávání konkrétní funkce nebo poslání, jako je komunikace, navigace nebo pozorování Země, včetně družic, horních stupňů nosných raket a návratových modulů ,celistvý kosmický objekt, který již nemůže plnit své zamýšlené poslání, se považuje za nefunkční. Celistvý kosmický objekt v rezervním nebo pohotovostním režimu čekající na možnou reaktivaci je považován za funkční;

| 2) | „kosmickým objektem“ jakýkoli člověkem vytvořený objekt v kosmickém prostoru; |
| --- | --- |

2)

„kosmickým objektem“ jakýkoli člověkem vytvořený objekt v kosmickém prostoru;

| 3) | „blízkozemními tělesy“ přírodní tělesa ve sluneční soustavě, která se přibližují k Zemi; |
| --- | --- |

3)

„blízkozemními tělesy“ přírodní tělesa ve sluneční soustavě, která se přibližují k Zemi;

| 4) | „kosmickou tříští“ jakýkoli kosmický objekt včetně celistvého kosmického objektu nebo jeho částí či prvků, jenž se nachází na oběžné dráze Země nebo jenž vstoupil zpět do atmosféry Země a jenž je nefunkční nebo již neslouží k žádnému konkrétnímu účelu, včetně částí nosných raket nebo umělých družic nebo z provozu vyřazených umělých družic; |
| --- | --- |

4)

„kosmickou tříští“ jakýkoli kosmický objekt včetně celistvého kosmického objektu nebo jeho částí či prvků, jenž se nachází na oběžné dráze Země nebo jenž vstoupil zpět do atmosféry Země a jenž je nefunkční nebo již neslouží k žádnému konkrétnímu účelu, včetně částí nosných raket nebo umělých družic nebo z provozu vyřazených umělých družic;

| 5) | „jevy kosmického počasí“ přirozeně se vyskytující variace v kosmickém prostředí poblíž Slunce a kolem Země, včetně slunečních erupcí, slunečních energeticky nabitých částic, variací slunečního větru, výronů koronální hmoty, geomagnetických bouří a dynamiky, radiačních bouří a ionosférických poruch s potenciálním dopadem na Zemi a kosmickou infrastrukturu; |
| --- | --- |

5)

„jevy kosmického počasí“ přirozeně se vyskytující variace v kosmickém prostředí poblíž Slunce a kolem Země, včetně slunečních erupcí, slunečních energeticky nabitých částic, variací slunečního větru, výronů koronální hmoty, geomagnetických bouří a dynamiky, radiačních bouří a ionosférických poruch s potenciálním dopadem na Zemi a kosmickou infrastrukturu;

| 6) | „získáváním poznatků o situaci ve vesmíru“ neboli „SSA“ holistický přístup, včetně komplexní znalosti hlavních kosmických rizik, která zahrnují kolize mezi kosmickými objekty, fragmentaci a vstup kosmických objektů zpět do atmosféry, jevy kosmického počasí a blízkozemní tělesa, a porozumění jim; |
| --- | --- |

6)

„získáváním poznatků o situaci ve vesmíru“ neboli „SSA“ holistický přístup, včetně komplexní znalosti hlavních kosmických rizik, která zahrnují kolize mezi kosmickými objekty, fragmentaci a vstup kosmických objektů zpět do atmosféry, jevy kosmického počasí a blízkozemní tělesa, a porozumění jim;

| 7) | „systémem pozorování a sledování vesmíru“ neboli „systémem SST“ síť pozemních a kosmických senzorů, které jsou schopné provádět průzkum a sledování kosmických objektů, jakož i zpracovatelské kapacity, jejichž cílem je poskytovat údaje, informace a služby týkající se kosmických objektů, které jsou na oběžné dráze kolem Země; |
| --- | --- |

7)

„systémem pozorování a sledování vesmíru“ neboli „systémem SST“ síť pozemních a kosmických senzorů, které jsou schopné provádět průzkum a sledování kosmických objektů, jakož i zpracovatelské kapacity, jejichž cílem je poskytovat údaje, informace a služby týkající se kosmických objektů, které jsou na oběžné dráze kolem Země;

| 8) | „senzorem SST“ zařízení nebo kombinace zařízení, jako jsou pozemní nebo kosmické radary, lasery a teleskopy, které je schopno provádět pozorování nebo sledování vesmíru a může měřit fyzikální parametry kosmických objektů, jako je velikost, poloha a rychlost; |
| --- | --- |

8)

„senzorem SST“ zařízení nebo kombinace zařízení, jako jsou pozemní nebo kosmické radary, lasery a teleskopy, které je schopno provádět pozorování nebo sledování vesmíru a může měřit fyzikální parametry kosmických objektů, jako je velikost, poloha a rychlost;

| 9) | „daty SST“ fyzikální parametry kosmických objektů, včetně kosmické tříště, získané senzory SST nebo orbitální parametry kosmických objektů získané pozorováním pomocí senzorů SST v rámci dílčí složky SST“; |
| --- | --- |

9)

„daty SST“ fyzikální parametry kosmických objektů, včetně kosmické tříště, získané senzory SST nebo orbitální parametry kosmických objektů získané pozorováním pomocí senzorů SST v rámci dílčí složky SST“;

| 10) | „informacemi SST“ zpracovaná data SST, která mají pro příjemce bezprostřední vypovídací hodnotu; |
| --- | --- |

10)

„informacemi SST“ zpracovaná data SST, která mají pro příjemce bezprostřední vypovídací hodnotu;

| 11) | „zpětným spojením“ funkční kapacita služby pátrání a záchrany systému Galileo (SAR); služba pátrání a záchrany systému Galileo bude přispívat ke globální službě monitorování letadel, jak ji definuje Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO); |
| --- | --- |

11)

„zpětným spojením“ funkční kapacita služby pátrání a záchrany systému Galileo (SAR); služba pátrání a záchrany systému Galileo bude přispívat ke globální službě monitorování letadel, jak ji definuje Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO);

| 12) | „družicemi Sentinel složky Copernicus“ specializované družice, celistvé kosmické objekty nebo užitečný náklad celistvých kosmických objektů sloužící k pozorování Země z vesmíru v rámci složky Copernicus; |
| --- | --- |

12)

„družicemi Sentinel složky Copernicus“ specializované družice, celistvé kosmické objekty nebo užitečný náklad celistvých kosmických objektů sloužící k pozorování Země z vesmíru v rámci složky Copernicus;

| 13) | „daty složky Copernicus“ data poskytovaná družicemi Copernicus Sentinel, včetně jejich metadat; |
| --- | --- |

13)

„daty složky Copernicus“ data poskytovaná družicemi Copernicus Sentinel, včetně jejich metadat;

| 14) | „daty a informacemi třetích stran v rámci složky Copernicus“ prostorová data a informace licencované nebo zpřístupněné k použití složkou Copernicus, která pocházejí z jiných zdrojů než družic Copernicus Sentinel; |
| --- | --- |

14)

„daty a informacemi třetích stran v rámci složky Copernicus“ prostorová data a informace licencované nebo zpřístupněné k použití složkou Copernicus, která pocházejí z jiných zdrojů než družic Copernicus Sentinel;

| 15) | „daty in situ složky Copernicus“ data pozorování získaná ze senzorů na zemi, na moři či ve vzduchu, jakož i referenční a pomocná data, která jsou licencovaná či poskytnutá k použití ve složce Copernicus; |
| --- | --- |

15)

„daty in situ složky Copernicus“ data pozorování získaná ze senzorů na zemi, na moři či ve vzduchu, jakož i referenční a pomocná data, která jsou licencovaná či poskytnutá k použití ve složce Copernicus;

| 16) | „informacemi složky Copernicus“ informace generované službami složky Copernicus po zpracování či modelování, včetně jejich metadat; |
| --- | --- |

16)

„informacemi složky Copernicus“ informace generované službami složky Copernicus po zpracování či modelování, včetně jejich metadat;

| 17) | „státy účastnícími se složky Copernicus“ třetí země, které finančně přispívají na složku Copernicus a účastní se jí podle podmínek mezinárodní dohody uzavřené s Unií. |
| --- | --- |

17)

„státy účastnícími se složky Copernicus“ třetí země, které finančně přispívají na složku Copernicus a účastní se jí podle podmínek mezinárodní dohody uzavřené s Unií.

| 18) | „hlavními uživateli složky Copernicus“ orgány a instituce Unie a evropské národní nebo regionální veřejné orgány v Unii či státech účastnících se složky Copernicus, pověřené výkonem veřejné služby spočívající v definování, provádění, prosazování nebo monitorování civilních veřejných politik, jako jsou environmentální politiky, politiky civilní ochrany, politiky v oblasti bezpečnosti, včetně bezpečnosti infrastruktur, a politiky v oblasti zabezpečení, kteří využívají data složky Copernicus a informace složky Copernicus a kteří navíc napomáhají vývoji této složky,; |
| --- | --- |

18)

„hlavními uživateli složky Copernicus“ orgány a instituce Unie a evropské národní nebo regionální veřejné orgány v Unii či státech účastnících se složky Copernicus, pověřené výkonem veřejné služby spočívající v definování, provádění, prosazování nebo monitorování civilních veřejných politik, jako jsou environmentální politiky, politiky civilní ochrany, politiky v oblasti bezpečnosti, včetně bezpečnosti infrastruktur, a politiky v oblasti zabezpečení, kteří využívají data složky Copernicus a informace složky Copernicus a kteří navíc napomáhají vývoji této složky,;

| 19) | „dalšími uživateli složky Copernicus“ výzkumné a vzdělávací organizace, komerční a soukromé subjekty, charitativní organizace, nevládní organizace a mezinárodní organizace, která využívají data složky Copernicu a informace složky Copernicus. |
| --- | --- |

19)

„dalšími uživateli složky Copernicus“ výzkumné a vzdělávací organizace, komerční a soukromé subjekty, charitativní organizace, nevládní organizace a mezinárodní organizace, která využívají data složky Copernicu a informace složky Copernicus.

| 20) | „uživateli složky Copernicus“ hlavní uživatelé složky Copernicus a další uživatelé složky Copernicus; |
| --- | --- |

20)

„uživateli složky Copernicus“ hlavní uživatelé složky Copernicus a další uživatelé složky Copernicus;

| 21) | „službami složky Copernicus“ služby obecného zájmu s přidanou hodnotou pro Unii a členské státy, které jsou financovány z programu a které transformují data pozorování Země, data in situ složky Copernicus a jiná pomocná data na zpracované, agregované a interpretované informace, jež jsou přizpůsobeny potřebám uživatelů složky Copernicus; |
| --- | --- |

21)

„službami složky Copernicus“ služby obecného zájmu s přidanou hodnotou pro Unii a členské státy, které jsou financovány z programu a které transformují data pozorování Země, data in situ složky Copernicus a jiná pomocná data na zpracované, agregované a interpretované informace, jež jsou přizpůsobeny potřebám uživatelů složky Copernicus;

| 22) | „uživatelem složky GOVSATCOM“ orgán veřejné moci, subjekt pověřený výkonem veřejné moci, mezinárodní organizace nebo fyzická či právnická osoba řádně oprávněná a pověřená úkoly souvisejícími s dohledem nad misemi, provozními činnostmi a infrastrukturami, jež jsou kritické z hlediska bezpečnosti, a jejich řízením; |
| --- | --- |

22)

„uživatelem složky GOVSATCOM“ orgán veřejné moci, subjekt pověřený výkonem veřejné moci, mezinárodní organizace nebo fyzická či právnická osoba řádně oprávněná a pověřená úkoly souvisejícími s dohledem nad misemi, provozními činnostmi a infrastrukturami, jež jsou kritické z hlediska bezpečnosti, a jejich řízením;

| 23) | „centrem složky GOVSATCOM“ provozní středisko, jehož hlavní funkcí je zajišťovat bezpečné spojení mezi uživateli složky GOVSATCOM a poskytovateli kapacit a služeb složky GOVSATCOM, a tím neustále optimalizovat nabídku a poptávku. |
| --- | --- |

23)

„centrem složky GOVSATCOM“ provozní středisko, jehož hlavní funkcí je zajišťovat bezpečné spojení mezi uživateli složky GOVSATCOM a poskytovateli kapacit a služeb složky GOVSATCOM, a tím neustále optimalizovat nabídku a poptávku.

| 24) | „případem použití služeb složky GOVSATCOM“ provozní scénář v konkrétním prostředí, ve kterém se vyžadují služby složky GOVSATCOM; |
| --- | --- |

24)

„případem použití služeb složky GOVSATCOM“ provozní scénář v konkrétním prostředí, ve kterém se vyžadují služby složky GOVSATCOM;

| 25) | „utajovanými informacemi EU“ jakékoli informace nebo materiály označené stupněm utajení EU, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo různou měrou poškodit zájmy Unie nebo jednoho či více členských států; |
| --- | --- |

25)

„utajovanými informacemi EU“ jakékoli informace nebo materiály označené stupněm utajení EU, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo různou měrou poškodit zájmy Unie nebo jednoho či více členských států;

| 26) | „citlivými neutajovanými informacemi“ neutajované informace ve smyslu článku 9 rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/443 (37), podle kterého se povinnost chránit citlivé neutajované informace vztahuje výhradně na Komisi a na agentury a subjekty Unie, které jsou na základě právních předpisů povinny uplatňovat bezpečnostní pravidla Komise; |
| --- | --- |

26)

„citlivými neutajovanými informacemi“ neutajované informace ve smyslu článku 9 rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/443 (37), podle kterého se povinnost chránit citlivé neutajované informace vztahuje výhradně na Komisi a na agentury a subjekty Unie, které jsou na základě právních předpisů povinny uplatňovat bezpečnostní pravidla Komise;

| 27) | „operací kombinování zdrojů“ opatření podporovaná z rozpočtu Unie, včetně opatření v rámci nástrojů kombinujících zdroje financování podle čl. 2 odst. 6 finančního nařízení, která kombinují nevratné formy podpory nebo finanční nástroje nebo rozpočtové záruky z rozpočtu Unie s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů; |
| --- | --- |

27)

„operací kombinování zdrojů“ opatření podporovaná z rozpočtu Unie, včetně opatření v rámci nástrojů kombinujících zdroje financování podle čl. 2 odst. 6 finančního nařízení, která kombinují nevratné formy podpory nebo finanční nástroje nebo rozpočtové záruky z rozpočtu Unie s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů;

| 28) | „právním subjektem“ jakákoli fyzická osoba, nebo právnická osoba založená a uznaná jako taková podle unijního, vnitrostátního nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a způsobilost jednat vlastním jménem, vykonávat práva a mít povinnosti, nebo subjekt bez právní subjektivity podle čl. 197 odst. 2 písm. c) finančního nařízení. |
| --- | --- |

28)

„právním subjektem“ jakákoli fyzická osoba, nebo právnická osoba založená a uznaná jako taková podle unijního, vnitrostátního nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a způsobilost jednat vlastním jménem, vykonávat práva a mít povinnosti, nebo subjekt bez právní subjektivity podle čl. 197 odst. 2 písm. c) finančního nařízení.

| 29) | „svěřenským subjektem“ právní subjekt, který je nezávislý na Komisi nebo třetí straně a který od Komise nebo uvedené třetí strany obdrží data za účelem bezpečného uložení těchto dat a nakládání s nimi; |
| --- | --- |

29)

„svěřenským subjektem“ právní subjekt, který je nezávislý na Komisi nebo třetí straně a který od Komise nebo uvedené třetí strany obdrží data za účelem bezpečného uložení těchto dat a nakládání s nimi;

Článek 3

Složky programu

1.   Program se skládá z těchto složek:

| a) | „Galileo“, autonomního civilního globálního družicového navigačního systému (GNSS) pod civilní kontrolou, který sestává z konstelace družic, středisku a globální síti pozemních stanic a který poskytuje polohové, navigační a časoměrné služby a začleňuje bezpečnostní potřeby a požadavky; |
| --- | --- |

a)

„Galileo“, autonomního civilního globálního družicového navigačního systému (GNSS) pod civilní kontrolou, který sestává z konstelace družic, středisku a globální síti pozemních stanic a který poskytuje polohové, navigační a časoměrné služby a začleňuje bezpečnostní potřeby a požadavky;

| b) | „Evropské služby pro pokrytí geostacionární navigací“ (EGNOS), civilní regionální družicový navigační systém pod civilní kontrolou, který se skládá ze středisek a pozemních stanic a několika transpondérů instalovaných na geosynchronních družicích a který rozšiřuje a koriguje otevřené signály vysílané systémem Galileo a jinými GNSS, mimo jiné pro účely uspořádání letového provozu, letových navigačních služeb a jiných dopravních systémů; |
| --- | --- |

b)

„Evropské služby pro pokrytí geostacionární navigací“ (EGNOS), civilní regionální družicový navigační systém pod civilní kontrolou, který se skládá ze středisek a pozemních stanic a několika transpondérů instalovaných na geosynchronních družicích a který rozšiřuje a koriguje otevřené signály vysílané systémem Galileo a jinými GNSS, mimo jiné pro účely uspořádání letového provozu, letových navigačních služeb a jiných dopravních systémů;

| c) | „Copernicus“, funkční, autonomní, z potřeb uživatelů vycházející systém pro civilní pozorování Země, který podléhá civilní kontrole a využívá stávající vnitrostátní a evropské kapacity, poskytuje geoinformační data a služby, zahrnuje družice, pozemní infrastrukturu, zařízení pro zpracování dat a informací a distribuční infrastrukturu, je založen na základě politiky bezplatného a otevřeného přístupu k datům, a v příslušných případech plně začleňuje bezpečnostní potřeby a požadavky; |
| --- | --- |

c)

„Copernicus“, funkční, autonomní, z potřeb uživatelů vycházející systém pro civilní pozorování Země, který podléhá civilní kontrole a využívá stávající vnitrostátní a evropské kapacity, poskytuje geoinformační data a služby, zahrnuje družice, pozemní infrastrukturu, zařízení pro zpracování dat a informací a distribuční infrastrukturu, je založen na základě politiky bezplatného a otevřeného přístupu k datům, a v příslušných případech plně začleňuje bezpečnostní potřeby a požadavky;

| d) | „systém pro získávání poznatků o situaci ve vesmíru“ nebo „SSA“, který zahrnuje následující dílčí složky:






  i) | „dílčí složku SST“, systému pozorování a sledování vesmíru, jehož cílem je vylepšovat, provozovat a poskytovat data, informace a služby související s pozorováním a sledováním kosmických objektů, které obíhají okolo Země; |
| --- | --- | --- |

d)

„systém pro získávání poznatků o situaci ve vesmíru“ nebo „SSA“, který zahrnuje následující dílčí složky:

i)

„dílčí složku SST“, systému pozorování a sledování vesmíru, jehož cílem je vylepšovat, provozovat a poskytovat data, informace a služby související s pozorováním a sledováním kosmických objektů, které obíhají okolo Země;

| ii) | „dílčí složku kosmické počasí“, pozorovací parametry týkající se jevů kosmického počasí; a |
| --- | --- |

ii)

„dílčí složku kosmické počasí“, pozorovací parametry týkající se jevů kosmického počasí; a

| iii) | „dílčí složku blízkozemní tělesa“, rizika sledování blízkozemních těles blížících se k Zemi; |
| --- | --- |

iii)

„dílčí složku blízkozemní tělesa“, rizika sledování blízkozemních těles blížících se k Zemi;

| e) | „GOVSATCOM“, služba družicové komunikace pod civilní a vládní kontrolou, která umožňuje poskytování služeb a kapacit družicové komunikace orgánům Unie a členských států, které řídí mise a infrastruktury, které jsou kritické z hlediska bezpečnosti. |
| --- | --- |

e)

„GOVSATCOM“, služba družicové komunikace pod civilní a vládní kontrolou, která umožňuje poskytování služeb a kapacit družicové komunikace orgánům Unie a členských států, které řídí mise a infrastruktury, které jsou kritické z hlediska bezpečnosti.

2.   Program zahrnuje dodatečná opatření, která mají za cíl zajistit efektivní a autonomní přístup do vesmíru pro účely programu, podpořit inovativní a konkurenceschopné evropské kosmického odvětví, a to základní i navazujícího, posílit vesmírný ekosystém Unie a upevnit postavení Unie jako globálního hráče.

Článek 4

Cíle

1.   Program má tyto obecné cíle:

| a) | poskytovat nebo přispívat k poskytování vysoce kvalitních, aktuálních a případně zabezpečených dat, informací a služeb souvisejících s vesmírem, a to bez přerušení, kdykoli je to možné a na globální úrovni, které splňují současné i budoucí potřeby a které jsou schopny podpořit politické priority Unie a související přijímání nezávislých rozhodnutí podložených důkazy, mj. pokud jde o změnu klimatu, dopravu a bezpečnost; |
| --- | --- |

a)

poskytovat nebo přispívat k poskytování vysoce kvalitních, aktuálních a případně zabezpečených dat, informací a služeb souvisejících s vesmírem, a to bez přerušení, kdykoli je to možné a na globální úrovni, které splňují současné i budoucí potřeby a které jsou schopny podpořit politické priority Unie a související přijímání nezávislých rozhodnutí podložených důkazy, mj. pokud jde o změnu klimatu, dopravu a bezpečnost;

| b) | maximalizovat socioekonomické přínosy, zejména posílením rozvoje inovativních a konkurenceschopných evropských odvětví, a to základních i navazujících, včetně malých a středních podniků a začínajících podniků, což umožní růst a vytváření pracovních míst v Unii, a prosazováním co nejširšího přijímání a využívání dat, informací a služeb poskytovaných složkami programu, a to jak uvnitř Unie, tak mimo ni, při zajištění synergií a doplňkovosti s činnostmi Unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje prováděnými podle nařízení (EU) .../... (5); |
| --- | --- |

b)

maximalizovat socioekonomické přínosy, zejména posílením rozvoje inovativních a konkurenceschopných evropských odvětví, a to základních i navazujících, včetně malých a středních podniků a začínajících podniků, což umožní růst a vytváření pracovních míst v Unii, a prosazováním co nejširšího přijímání a využívání dat, informací a služeb poskytovaných složkami programu, a to jak uvnitř Unie, tak mimo ni, při zajištění synergií a doplňkovosti s činnostmi Unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje prováděnými podle nařízení (EU) .../... (5);

| c) | zvyšovat bezpečnost a zabezpečení Unie a jejích členských států a posilovat autonomii Unie, zejména z technologického hlediska; |
| --- | --- |

c)

zvyšovat bezpečnost a zabezpečení Unie a jejích členských států a posilovat autonomii Unie, zejména z technologického hlediska;

| d) | prosazovat úlohu Unie jakožto globálního aktéra v kosmickém odvětví, podporovat mezinárodní spolupráci, posilovat evropskou diplomacii v oblasti vesmíru, mimo jiné podporou zásad reciprocity a spravedlivé hospodářské soutěže, a posilovat její úlohu při řešení globálních výzev, podporovat celosvětové iniciativy, a to i s ohledem na udržitelný rozvoj, a zvyšovat povědomí o vesmíru jakožto společném dědictví lidstva; |
| --- | --- |

d)

prosazovat úlohu Unie jakožto globálního aktéra v kosmickém odvětví, podporovat mezinárodní spolupráci, posilovat evropskou diplomacii v oblasti vesmíru, mimo jiné podporou zásad reciprocity a spravedlivé hospodářské soutěže, a posilovat její úlohu při řešení globálních výzev, podporovat celosvětové iniciativy, a to i s ohledem na udržitelný rozvoj, a zvyšovat povědomí o vesmíru jakožto společném dědictví lidstva;

| e) | zvyšovat bezpečnost, zabezpečení a udržitelnost všech činností v kosmickém prostoru týkajících se kosmických objektů a šíření kosmické tříště, jakož i kosmického prostředí, prováděním vhodných opatření, včetně vývoje a zavádění technologií pro odstraňování celistvých kosmických objektů na konci jejich životnosti a pro odstraňování kosmické tříště. |
| --- | --- |

e)

zvyšovat bezpečnost, zabezpečení a udržitelnost všech činností v kosmickém prostoru týkajících se kosmických objektů a šíření kosmické tříště, jakož i kosmického prostředí, prováděním vhodných opatření, včetně vývoje a zavádění technologií pro odstraňování celistvých kosmických objektů na konci jejich životnosti a pro odstraňování kosmické tříště.

2.   Program má tyto specifické cíle:

| a) | pokud jde o Galileo a EGNOS: dlouhodobě poskytovat nejmodernější a zabezpečené polohové, navigační a časoměrné služby a zajistit nepřetržité fungování a spolehlivost těchto služeb; |
| --- | --- |

a)

pokud jde o Galileo a EGNOS: dlouhodobě poskytovat nejmodernější a zabezpečené polohové, navigační a časoměrné služby a zajistit nepřetržité fungování a spolehlivost těchto služeb;

| b) | pokud jde o Copernicus: poskytovat přesná a spolehlivá data, informace a služby týkající se pozorování Země zahrnující jiné zdroje dat, a to na dlouhodobém a udržitelném základě, na podporu formulování, provádění a monitorování politik Unie a jejích členských států i činností založených na požadavcích uživatelů; |
| --- | --- |

b)

pokud jde o Copernicus: poskytovat přesná a spolehlivá data, informace a služby týkající se pozorování Země zahrnující jiné zdroje dat, a to na dlouhodobém a udržitelném základě, na podporu formulování, provádění a monitorování politik Unie a jejích členských států i činností založených na požadavcích uživatelů;

| c) | pokud jde o získávání poznatků o situaci ve vesmíru (SSA): zlepšovat kapacity, monitorovat, sledovat a identifikovat kosmické objekty a kosmickou tříšť s cílem dále zvyšovat výkonnost a autonomii kapacit v rámci dílčí složky SST na úrovni Unie, poskytovat služby v rámci dílčí složky kosmického počasí a mapovat a propojovat kapacity členských států v rámci dílčí složky blízkozemní tělesa; |
| --- | --- |

c)

pokud jde o získávání poznatků o situaci ve vesmíru (SSA): zlepšovat kapacity, monitorovat, sledovat a identifikovat kosmické objekty a kosmickou tříšť s cílem dále zvyšovat výkonnost a autonomii kapacit v rámci dílčí složky SST na úrovni Unie, poskytovat služby v rámci dílčí složky kosmického počasí a mapovat a propojovat kapacity členských států v rámci dílčí složky blízkozemní tělesa;

| d) | pokud jde o GOVSATCOM: zajistit dlouhodobou dostupnost spolehlivých, zabezpečených a nákladově efektivních služeb družicové komunikace pro uživatele složky GOVSATCOM; |
| --- | --- |

d)

pokud jde o GOVSATCOM: zajistit dlouhodobou dostupnost spolehlivých, zabezpečených a nákladově efektivních služeb družicové komunikace pro uživatele složky GOVSATCOM;

| e) | podporovat autonomní, bezpečné a nákladově efektivní možnosti přístupu do vesmíru, a to s přihlédnutím k podstatným bezpečnostním zájmům Unie; |
| --- | --- |

e)

podporovat autonomní, bezpečné a nákladově efektivní možnosti přístupu do vesmíru, a to s přihlédnutím k podstatným bezpečnostním zájmům Unie;

| f) | napomáhat rozvoji silné kosmické ekonomiky Unie, mimo jiné podporou kosmického ekosystému a posilováním konkurenceschopnosti, inovací, podnikání, dovedností a budováním kapacit ve všech členských státech a regionech Unie, se zvláštním ohledem na malé a střední podniky a začínající podniky či fyzické a právnické osoby z Unie, které působí nebo by chtěly působit v tomto odvětví. |
| --- | --- |

f)

napomáhat rozvoji silné kosmické ekonomiky Unie, mimo jiné podporou kosmického ekosystému a posilováním konkurenceschopnosti, inovací, podnikání, dovedností a budováním kapacit ve všech členských státech a regionech Unie, se zvláštním ohledem na malé a střední podniky a začínající podniky či fyzické a právnické osoby z Unie, které působí nebo by chtěly působit v tomto odvětví.

Článek 5

Přístup do vesmíru

1.   Program podporuje zadávání a shromažďování služeb vypouštění do vesmíru pro potřeby programu a shromažďování služeb pro členské státy a mezinárodní organizace na jejich žádost.

2.   V rámci synergie s jinými programy Unie a programy financování, a aniž jsou dotčeny činnosti ESA v oblasti přístupu do vesmíru, může program podporovat:

| a) | úpravy, včetně vývoje technologií, systémů pro vypouštění do vesmíru, které jsou nezbytné pro vypouštění družic, včetně alternativních technologií a inovativních systémů pro přístup do vesmíru, a pro provádění složek programu; |
| --- | --- |

a)

úpravy, včetně vývoje technologií, systémů pro vypouštění do vesmíru, které jsou nezbytné pro vypouštění družic, včetně alternativních technologií a inovativních systémů pro přístup do vesmíru, a pro provádění složek programu;

| b) | úpravy pozemní kosmické infrastruktury, včetně nového vývoje, které jsou nezbytné pro provádění programu. |
| --- | --- |

b)

úpravy pozemní kosmické infrastruktury, včetně nového vývoje, které jsou nezbytné pro provádění programu.

Článek 6

Opatření na podporu inovativního a konkurenceschopného kosmického odvětví Unie

1.   Program podporuje budování kapacit v rámci Unie podporou:

| a) | inovačních činností za účelem co nejlepšího využití kosmických technologií, infrastruktury nebo služeb a opatření usnadňujících zavádění inovativních řešení, která jsou výsledkem výzkumných a inovačních činností, a pro podporu rozvoje navazujícího odvětví, zejména prostřednictvím synergií s jinými programy Unie a finančními nástroji, včetně Programu Invest EU; |
| --- | --- |

a)

inovačních činností za účelem co nejlepšího využití kosmických technologií, infrastruktury nebo služeb a opatření usnadňujících zavádění inovativních řešení, která jsou výsledkem výzkumných a inovačních činností, a pro podporu rozvoje navazujícího odvětví, zejména prostřednictvím synergií s jinými programy Unie a finančními nástroji, včetně Programu Invest EU;

| b) | činností zaměřených na podporu veřejné poptávky a inovací ve veřejném sektoru s cílem plně využít potenciál veřejných služeb pro občany a podniky; |
| --- | --- |

b)

činností zaměřených na podporu veřejné poptávky a inovací ve veřejném sektoru s cílem plně využít potenciál veřejných služeb pro občany a podniky;

| c) | podnikání, a to i od rané fáze až po rozšiřování, v souladu s článkem 21 a na základě dalších ustanovení o přístupu k finančním prostředkům uvedených v článku 18 a hlavě III kapitole I, i využitím strategie „přístup první smlouvy“; |
| --- | --- |

c)

podnikání, a to i od rané fáze až po rozšiřování, v souladu s článkem 21 a na základě dalších ustanovení o přístupu k finančním prostředkům uvedených v článku 18 a hlavě III kapitole I, i využitím strategie „přístup první smlouvy“;

| d) | vzniku kosmického ekosystému vstřícného k podnikům prostřednictvím spolupráce mezi podniky ve formě sítě kosmických center, která






  i) | na vnitrostátní a regionální úrovni propojuje subjekty z kosmického, digitálního i jiného odvětví, jakož i uživatele; a |
| --- | --- | --- |

d)

vzniku kosmického ekosystému vstřícného k podnikům prostřednictvím spolupráce mezi podniky ve formě sítě kosmických center, která

i)

na vnitrostátní a regionální úrovni propojuje subjekty z kosmického, digitálního i jiného odvětví, jakož i uživatele; a

| ii) | mají za cíl poskytovat podporu, zařízení a služby občanům a společnostem za účelem podpory podnikání a dovedností a posílení synergií v navazujícím odvětví a podpory spolupráce s centry pro digitální inovace zřízenými v rámci programu Digitální Evropa zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... (38) (6); |
| --- | --- |

ii)

mají za cíl poskytovat podporu, zařízení a služby občanům a společnostem za účelem podpory podnikání a dovedností a posílení synergií v navazujícím odvětví a podpory spolupráce s centry pro digitální inovace zřízenými v rámci programu Digitální Evropa zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... (38) (6);

| e) | poskytování činností v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, zvláště pro odborníky, podnikatele, absolventy a studenty, zejména prostřednictvím synergií s iniciativami na vnitrostátní a regionální úrovni, za účelem rozvoje vyspělých dovedností; |
| --- | --- |

e)

poskytování činností v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, zvláště pro odborníky, podnikatele, absolventy a studenty, zejména prostřednictvím synergií s iniciativami na vnitrostátní a regionální úrovni, za účelem rozvoje vyspělých dovedností;

| f) | přístupu ke zpracujícím a zkušebním zařízením pro odborníky ze soukromého a veřejného sektoru, studenty a podnikatele; |
| --- | --- |

f)

přístupu ke zpracujícím a zkušebním zařízením pro odborníky ze soukromého a veřejného sektoru, studenty a podnikatele;

| g) | certifikační a normalizační činnosti; |
| --- | --- |

g)

certifikační a normalizační činnosti;

| h) | posílení evropských dodavatelských řetězců v celé Unii prostřednictvím široké účasti podniků, zejména malých a středních podniků a začínajících podniků, ve všech složkách programu, zejména prostřednictvím článku 14, a posílení opatření na podporu konkurenceschopnosti uvedených podniků na celosvětové úrovni. |
| --- | --- |

h)

posílení evropských dodavatelských řetězců v celé Unii prostřednictvím široké účasti podniků, zejména malých a středních podniků a začínajících podniků, ve všech složkách programu, zejména prostřednictvím článku 14, a posílení opatření na podporu konkurenceschopnosti uvedených podniků na celosvětové úrovni.

2.   Při provádění činností uvedených v odstavci 1 se podporuje potřeba rozvíjet kapacitu v členských státech s vznikajícím kosmickým průmyslem s cílem poskytnout všem členským státům stejné příležitosti k účasti na kosmickém programu.

Článek 7

Účast třetích zemí a mezinárodních organizací na programu

1.   Galileo, EGNOS a Copernicus, jakož i dílčí složky kosmické počasí a blízkozemní tělesa, s výjimkou dílčí složky SST, jsou otevřeny účasti členů Evropského sdružení volného obchodu (EFTA), kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru.

Copernicus a dílčí složky kosmické počasí a blízkozemní tělesa, s výjimkou dílčí složky SST, jsou otevřeny účasti těchto třetích zemí:

| a) | přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidáti v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro jejich účast v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi nimi a Unií; |
| --- | --- |

a)

přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidáti v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro jejich účast v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi nimi a Unií;

| b) | země evropské politiky sousedství, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi. |
| --- | --- |

b)

země evropské politiky sousedství, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi.

2.   V souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštní dohodě, uzavřené v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU, která upravuje účast třetí země nebo mezinárodní organizace v některém programu Unie jsou:

| a) | složky Galileo a EGNOS otevřeny účasti třetích zemí uvedených v odst. 1 druhém pododstavci písm. a) a b); |
| --- | --- |

a)

složky Galileo a EGNOS otevřeny účasti třetích zemí uvedených v odst. 1 druhém pododstavci písm. a) a b);

| b) | složka GOVSATCOM je otevřena účasti členů ESVO, kteří jsou členy EHP, jakož i třetích zemí uvedených v odst. 1 druhém pododstavci písm. a) a b); a |
| --- | --- |

b)

složka GOVSATCOM je otevřena účasti členů ESVO, kteří jsou členy EHP, jakož i třetích zemí uvedených v odst. 1 druhém pododstavci písm. a) a b); a

| c) | složky Galileo, EGNOS, Copernicus, GOVSATCOM, jakož i dílčí složky kosmické počasí a blízkozemní tělesa, s výjimkou dílčí složky SST, jsou otevřeny účasti jiných třetích zemí, než jsou třetí země, na něž se vztahuje odstavec 1, a mezinárodních organizací. |
| --- | --- |

c)

složky Galileo, EGNOS, Copernicus, GOVSATCOM, jakož i dílčí složky kosmické počasí a blízkozemní tělesa, s výjimkou dílčí složky SST, jsou otevřeny účasti jiných třetích zemí, než jsou třetí země, na něž se vztahuje odstavec 1, a mezinárodních organizací.

Zvláštní dohoda uvedená v prvním pododstavci tohoto odstavce:

| a) | zajišťuje spravedlivou rovnováhu mezi příspěvky třetí země nebo mezinárodní organizace, která se účastní programů Unie, a přínosy pro ni; |
| --- | --- |

a)

zajišťuje spravedlivou rovnováhu mezi příspěvky třetí země nebo mezinárodní organizace, která se účastní programů Unie, a přínosy pro ni;

| b) | stanoví podmínky účasti v programech, včetně výpočtu finančních příspěvků na jednotlivé programy a jejich správní náklady. |
| --- | --- |

b)

stanoví podmínky účasti v programech, včetně výpočtu finančních příspěvků na jednotlivé programy a jejich správní náklady.

| c) | nesvěřuje dané třetí zemi nebo mezinárodní organizaci žádnou rozhodovací pravomoc ohledně daného programu Unie; |
| --- | --- |

c)

nesvěřuje dané třetí zemi nebo mezinárodní organizaci žádnou rozhodovací pravomoc ohledně daného programu Unie;

| d) | zaručuje práva Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit své finanční zájmy. |
| --- | --- |

d)

zaručuje práva Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit své finanční zájmy.

Příspěvky uvedené v písm. b) druhého pododstavce tohoto odstavce představují účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení;

3.   Účast na složkách nebo dílčích složkách programu, s výjimkou dílčí složky SST, je otevřena pouze třetím zemím a mezinárodním organizacím v souladu s tímto článkem za předpokladu, že jsou ochráněny základní bezpečnostní zájmy Unie a jejích členských států, a to i pokud jde o ochranu utajovaných informací podle článku 43.

Článek 8

Přístup třetích zemí a mezinárodních organizací ke službám SST, složky GOVSATCOM a veřejně regulované službě složky Galileo

1.   Třetí země a mezinárodní organizace mohou mít přístup ke službám složky GOVSATCOM, pokud

| a) | uzavřou dohodu v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU, která stanoví podmínky přístupu ke službám složky GOVSATCOM; a |
| --- | --- |

a)

uzavřou dohodu v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU, která stanoví podmínky přístupu ke službám složky GOVSATCOM; a

| b) | splňují článek 43 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

b)

splňují článek 43 tohoto nařízení.

2.   Třetí země a mezinárodní organizace, které nemají ústředí v Unii, mohou mít přístup ke službám SST uvedeným v čl. 55 odst. 1 písm. d), pokud

| a) | v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU uzavřou dohodu, která stanoví podmínky přístupu k těmto službám SST; a |
| --- | --- |

a)

v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU uzavřou dohodu, která stanoví podmínky přístupu k těmto službám SST; a

| b) | splňují článek 43 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

b)

splňují článek 43 tohoto nařízení.

3.   Dohoda podle článku 218 Smlouvy o fungování EU se pro veřejně dostupné služby SST uvedené v čl. 55 odst. 1 písm. a), b) a c) nevyžaduje. Přístup k těmto službám se uskutečňuje na základě žádosti potenciálních uživatelů v souladu s článkem 56.

4.   Přístup třetích zemí a mezinárodních organizací k veřejné regulované službě (PRS) poskytované složkou Galileo se řídí čl. 3 odst. 5 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU (39).

Článek 9

Vlastnictví a využívání prostředků

1.   Kromě výjimky stanovené podle odstavce 2 je Unie vlastníkem veškerých hmotných i nehmotných prostředků vytvořených nebo vyvinutých v rámci složek programu. V tomto smyslu Komise zajistí, aby příslušné smlouvy, dohody a další ujednání vztahující se na tyto činnosti, jež mohou vést k vytvoření nebo vyvinutí takových prostředků, obsahovaly ustanovení zajišťující, že tyto prostředky jsou ve vlastnictví Unie.

2.   Odstavec 1 se na hmotné a nehmotné prostředky vytvořené nebo vyvinuté v rámci složek programu nepoužije, pokud činnosti, jež mohou vést k vytvoření nebo vyvinutí takových prostředků:

| a) | jsou prováděny na základě grantů nebo cen zcela financovaných Unií; |
| --- | --- |

a)

jsou prováděny na základě grantů nebo cen zcela financovaných Unií;

| b) | nejsou zcela financovány Unií nebo |
| --- | --- |

b)

nejsou zcela financovány Unií nebo

| c) | se vztahují na vývoj, výrobu nebo používání přijímačů PRS zahrnujících utajované informace EU nebo komponentů takových přijímačů. |
| --- | --- |

c)

se vztahují na vývoj, výrobu nebo používání přijímačů PRS zahrnujících utajované informace EU nebo komponentů takových přijímačů.

3.   Komise zajistí, aby smlouvy, dohody a jiná ujednání vztahující se na činnosti uvedené v odstavci 2 tohoto článku obsahovaly ustanovení stanovící příslušný režim vlastnictví těchto prostředků, a pokud jde o písm. c) odst. 2 tohoto článku, aby Unie mohla používat přijímače PRS v souladu s rozhodnutím č. 1104/2011/EU.

4.   Komise usiluje o uzavření smluv, dohod nebo jiných ujednání se třetími stranami, pokud jde o:

| a) | dříve existující vlastnická práva k hmotným a nehmotným prostředkům vytvořeným nebo vyvinutým v rámci složek programu; |
| --- | --- |

a)

dříve existující vlastnická práva k hmotným a nehmotným prostředkům vytvořeným nebo vyvinutým v rámci složek programu;

| b) | nabytí vlastnictví nebo licenčních práv k jiným hmotným a nehmotným prostředkům nezbytným k provádění programu. |
| --- | --- |

b)

nabytí vlastnictví nebo licenčních práv k jiným hmotným a nehmotným prostředkům nezbytným k provádění programu.

5.   Komise prostřednictvím vhodného rámce zajistí optimální využití hmotných a nehmotných prostředků uvedených v odstavcích 1 a 2, jejichž vlastníkem je Unie.

6.   Pokud tyto prostředky uvedené v odstavci 1 a 2 sestávají z práv duševního vlastnictví, Komise spravuje tato práva co nejúčinněji a přihlíží přitom k:

| a) | potřebě chránit a zhodnocovat prostředky; |
| --- | --- |

a)

potřebě chránit a zhodnocovat prostředky;

| b) | oprávněným zájmům všech dotčených stran; |
| --- | --- |

b)

oprávněným zájmům všech dotčených stran;

| c) | potřebě vyváženého vývoje trhů a nových technologií; a |
| --- | --- |

c)

potřebě vyváženého vývoje trhů a nových technologií; a

| d) | potřebě kontinuity služeb poskytovaných složkami programu. |
| --- | --- |

d)

potřebě kontinuity služeb poskytovaných složkami programu.

Komise zejména zajistí, aby příslušné smlouvy, dohody a jiná ujednání obsahovaly možnost převést tato práva duševního vlastnictví na třetí strany nebo udělit licenci k těmto právům třetím stranám, včetně původce duševního vlastnictví, a aby agentura mohla těchto práv volně požívat, pokud to bude nutné pro plnění jejích úkolů podle tohoto nařízení.

Dohoda o finančním rámcovém partnerství stanovená v čl. 28 odst. 4 nebo dohody o přiznání příspěvku uvedené v čl. 32 odst. 1 obsahují příslušná ustanovení umožňující využití těchto práv duševního vlastnictví uvedených v prvním pododstavci tohoto odstavce ESA a dalšími pověřenými subjekty, je-li to nezbytné k plnění jejich úkolů podle tohoto nařízení a podmínek pro toto použití.

Článek 10

Záruka

1.   Aniž by tím byly dotčeny povinnosti určené právně závaznými ustanoveními, jsou služby, data a informace poskytované složkami programu poskytovány bez záruky, ať už výslovné nebo implicitní, pokud jde o jejich kvalitu, přesnost, dostupnost, spolehlivost, rychlost a vhodnost pro jakýkoli účel.

2.   Komise zajistí, aby uživatelé těchto služeb, dat a informací byli řádným způsobem informováni o odstavci 1.

HLAVA II

ROZPOČTOVÝ PŘÍSPĚVEK A MECHANISMY

ROZPOČTOVÝ PŘÍSPĚVEK A MECHANISMY

Článek 11

Rozpočet

1.   Finanční krytí pro provádění programu na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027 a pro krytí souvisejících rizik, činí 14,880 miliardy EUR v běžných cenách.

Částka uvedená v prvním pododstavci se rozdělí mezi tyto kategorie výdajů:

| a) | pokud jde o Galileo a EGNOS: 9,017 miliardy EUR; |
| --- | --- |

a)

pokud jde o Galileo a EGNOS: 9,017 miliardy EUR;

| b) | pokud jde o Copernicus: 5,421 miliardy EUR; |
| --- | --- |

b)

pokud jde o Copernicus: 5,421 miliardy EUR;

| c) | pokud jde o SSA a GOVSATCOM: 0,442 miliardy EUR. |
| --- | --- |

c)

pokud jde o SSA a GOVSATCOM: 0,442 miliardy EUR.

2.   Komise může přerozdělit finanční prostředky mezi kategorie výdajů uvedené v odstavci 1 tohoto článku až do výše 7,5 % kategorie výdajů, která dostává finanční prostředky, nebo kategorie, která poskytuje finanční prostředky. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přerozdělit finanční prostředky mezi kategoriemi výdajů uvedenými v odstavci 1 tohoto článku, pokud toto přidělení převyšuje souhrnnou částku o více než 7,5 % částky přidělené kategorii výdajů, která dostává finanční prostředky, nebo kategorie, která poskytuje finanční prostředky. Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu s přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

3.   Dodatečná opatření podle čl. 3 odst. 2, totiž činnosti uvedené v článcích 5 a 6, jsou financovány v rámci složek programu.

4.   Rozpočtové prostředky Unie přidělené na program pokrývají všechny činnosti, které jsou potřebné k plnění cílů uvedených v článku 4. Tyto výdaje mohou zahrnovat:

| a) | studie a setkání odborníků se zvláštním zřetelem na dodržení nákladových a časových omezení programu; |
| --- | --- |

a)

studie a setkání odborníků se zvláštním zřetelem na dodržení nákladových a časových omezení programu;

| b) | informační a komunikační činnosti, včetně institucionální komunikace politických priorit Unie, souvisejí-li s cíli tohoto nařízení, se zvláštním ohledem na vytváření synergií s dalšími politikami Unie; |
| --- | --- |

b)

informační a komunikační činnosti, včetně institucionální komunikace politických priorit Unie, souvisejí-li s cíli tohoto nařízení, se zvláštním ohledem na vytváření synergií s dalšími politikami Unie;

| c) | sítě informačních technologií, jejichž funkcí je zpracovávat nebo vyměňovat informace, a opatření správního řízení, i v oblasti bezpečnosti, prováděná Komisí; |
| --- | --- |

c)

sítě informačních technologií, jejichž funkcí je zpracovávat nebo vyměňovat informace, a opatření správního řízení, i v oblasti bezpečnosti, prováděná Komisí;

| d) | technickou a správní pomoc pro provádění programu, jako jsou přípravné, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnoticí činnosti, včetně institucionálních systémů informačních technologií. |
| --- | --- |

d)

technickou a správní pomoc pro provádění programu, jako jsou přípravné, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnoticí činnosti, včetně institucionálních systémů informačních technologií.

5.   Opatření, která obdrží kumulativní financování z různých programů Unie, se podrobí auditu jen jednou a tento audit zahrne všechny zapojené programy a jejich příslušná pravidla.

6.   Rozpočtové závazky související s programem, které pokrývají činnosti trvající déle než jedno finanční období, mohou být rozděleny na roční splátky v průběhu několika let.

7.   Do programu mohou být převedeny na žádost dotčených členských států zdroje přidělené dotčeným členským státům v rámci sdíleného řízení podle podmínek stanovených v článku 26 nařízení o společných ustanoveních. Komise tyto zdroje vynakládá přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 prvním pododstavcem písm. a) finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného pododstavce. Tyto zdroje se použijí ve prospěch dotčeného členského státu.

Článek 12

Účelově vázané příjmy

1.   Příjmy generované složkami programu jsou hrazeny do rozpočtu Unie a použity k financování té složky, která tyto příjmy vygenerovala.

2.   Členské státy mohou složce programu poskytnout dodatečný finanční příspěvek pro účely financování dalších prvků za podmínky, že tyto další prvky nevytvářejí finanční ani technickou zátěž a že nezpůsobují u dotčené složky prodlení. Komise prostřednictvím prováděcích aktů rozhodne o tom, zda byly uvedené podmínky splněny. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3 rozhodne.

3.   Dodatečný finanční příspěvek podle tohoto článku představuje vnější účelově vázané příjmy podle čl. 21 odst. 2 finančního nařízení.

Článek 13

Provádění a formy financování z prostředků Unie

1.   Program se provádí v rámci přímého řízení v souladu s finančním nařízením nebo v rámci nepřímého řízení společně se subjekty uvedenými v čl. 62 odst. 1 prvním pododstavci písm. c) finančního nařízení.

2.   Program může poskytovat financování jednou z forem stanovených ve finančním nařízení, zejména formou grantů, cen a veřejných zakázek. Zároveň může poskytovat financování formou finančních nástrojů v rámci operací kombinování zdrojů.

3.   Je-li rozpočet složky Copernicus prováděn v rámci nepřímého řízení, uplatní se v míře umožněné články 62 a 154 finančního nařízení pravidla subjektů pověřených úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu, která upravují zadávání veřejných zakázek. Zvláštní úpravy nezbytné pro pravidla zadávání veřejných zakázek stanoví příslušné dohody o přiznání příspěvku.

HLAVA III

FINANČNÍ USTANOVENÍ

FINANČNÍ USTANOVENÍ

KAPITOLA I

KAPITOLA I

Zadávání veřejných zakázek

Zadávání veřejných zakázek

Článek 14

Zásady zadávání veřejných zakázek

1.   V průběhu zadávacího řízení pro účely programu jedná veřejný zadavatel v souladu s těmito zásadami s cílem:

| a) | prosazovat ve všech členských státech, v celé Unii a v celém dodavatelském řetězci co nejširší a nejotevřenější účast všech hospodářských subjektů, a zejména začínajících podniků, nových účastníků na trhu a malých a středních podniků, včetně případů, kdy uchazeči zadávají subdodávky; |
| --- | --- |

a)

prosazovat ve všech členských státech, v celé Unii a v celém dodavatelském řetězci co nejširší a nejotevřenější účast všech hospodářských subjektů, a zejména začínajících podniků, nových účastníků na trhu a malých a středních podniků, včetně případů, kdy uchazeči zadávají subdodávky;

| b) | zajišťovat účinnou hospodářskou soutěž a vyvarovat se, je-li to možné, přílišné závislosti na jediném poskytovateli, zejména u kritického zařízení a služeb, při současném přihlédnutí k cílům technologické nezávislosti a kontinuity služeb; |
| --- | --- |

b)

zajišťovat účinnou hospodářskou soutěž a vyvarovat se, je-li to možné, přílišné závislosti na jediném poskytovateli, zejména u kritického zařízení a služeb, při současném přihlédnutí k cílům technologické nezávislosti a kontinuity služeb;

| c) | odchylně od článku 167 finančního nařízení využívat, kdykoli je to vhodné, více zdrojů dodávek s cílem zajistit lepší celkovou kontrolu nad všemi složkami programu a jejich výdaji a harmonogramy; |
| --- | --- |

c)

odchylně od článku 167 finančního nařízení využívat, kdykoli je to vhodné, více zdrojů dodávek s cílem zajistit lepší celkovou kontrolu nad všemi složkami programu a jejich výdaji a harmonogramy;

| d) | dodržovat zásady otevřeného přístupu a spravedlivé hospodářské soutěže v rámci celého dodavatelského řetězce prostřednictvím nabídkových řízení založených na poskytování transparentních a včasných informací a jasném sdělování platných pravidel a postupů pro zadávání veřejných zakázek, kritérií výběru a kritérií pro přidělení zakázky a jakýchkoliv dalších důležitých informací umožňujících rovné podmínky pro všechny potenciální uchazeče, včetně malých a středních podniků a začínajících podniků; |
| --- | --- |

d)

dodržovat zásady otevřeného přístupu a spravedlivé hospodářské soutěže v rámci celého dodavatelského řetězce prostřednictvím nabídkových řízení založených na poskytování transparentních a včasných informací a jasném sdělování platných pravidel a postupů pro zadávání veřejných zakázek, kritérií výběru a kritérií pro přidělení zakázky a jakýchkoliv dalších důležitých informací umožňujících rovné podmínky pro všechny potenciální uchazeče, včetně malých a středních podniků a začínajících podniků;

| e) | posilovat autonomii Unie, zejména z technologického hlediska; |
| --- | --- |

e)

posilovat autonomii Unie, zejména z technologického hlediska;

| f) | splňovat požadavky na bezpečnost složek programu a přispívat k ochraně podstatných bezpečnostních zájmů Unie a jejích členských států; |
| --- | --- |

f)

splňovat požadavky na bezpečnost složek programu a přispívat k ochraně podstatných bezpečnostních zájmů Unie a jejích členských států;

| g) | podporovat kontinuitu služeb a spolehlivost; |
| --- | --- |

g)

podporovat kontinuitu služeb a spolehlivost;

| h) | splňovat odpovídající sociální a environmentální kritéria. |
| --- | --- |

h)

splňovat odpovídající sociální a environmentální kritéria.

2.   Výbor pro zadávání veřejných zakázek kontroluje v rámci Komise proces zadávání veřejných zakázek, který se týká všech složek programu, a sleduje smluvní plnění rozpočtu Unie, které je delegováno na pověřené subjekty. V případě potřeby se přizve zástupce každého pověřeného subjektu.

Článek 15

Zakázky rozdělené na podmíněné části

1.   Pokud jde o činnosti specifické pro provoz a infrastrukturu, může veřejný zadavatel v souladu s tímto článkem zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části.

2.   Zadávací dokumentace v případě zadávání formou zakázky rozdělené na podmíněné části uvádí zvláštní náležitosti zakázky rozdělené na podmíněné části. Je v ní vymezen zejména předmět zakázky, cena nebo ujednání pro její stanovení a ujednání pro zhotovení díla, uskutečnění dodávek a poskytnutí služeb v jednotlivých částech.

3.   Zakázka rozdělená na podmíněné části zahrnuje:

| a) | pevnou část, z níž plyne pevný závazek zhotovit dílo, uskutečnit dodávky nebo poskytnout služby dohodnuté pro tuto část; a |
| --- | --- |

a)

pevnou část, z níž plyne pevný závazek zhotovit dílo, uskutečnit dodávky nebo poskytnout služby dohodnuté pro tuto část; a

| b) | jednu nebo více částí, jež jsou podmíněné z hlediska rozpočtu i plnění. |
| --- | --- |

b)

jednu nebo více částí, jež jsou podmíněné z hlediska rozpočtu i plnění.

4.   Povinnosti v rámci pevné části a povinnosti v rámci každé podmíněné části musí tvořit součásti jednoho soudržného celku s přihlédnutím k povinnostem v rámci dřívějších nebo následných částí.

5.   Plnění jednotlivých podmíněných částí podléhá souhlasu veřejného zadavatele, který své rozhodnutí zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli sdělí v souladu se zakázkou.

Článek 16

Zakázky s nákladově stanovenou cenou

1.   Veřejný zadavatel se může za podmínek stanovených v odstavci 3 rozhodnout pro zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou.

2.   Cenu, která má být zaplacena za zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou, tvoří náhrada:

| a) | všech přímých nákladů, které zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli skutečně vznikly při plnění zakázky, jako jsou výdaje za pracovní sílu, materiál, spotřební zboží a využívání zařízení a infrastruktur nezbytných pro plnění zakázky; |
| --- | --- |

a)

všech přímých nákladů, které zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli skutečně vznikly při plnění zakázky, jako jsou výdaje za pracovní sílu, materiál, spotřební zboží a využívání zařízení a infrastruktur nezbytných pro plnění zakázky;

| b) | nepřímých nákladů; |
| --- | --- |

b)

nepřímých nákladů;

| c) | a pevného zisku; a |
| --- | --- |

c)

a pevného zisku; a

| d) | vhodného motivačního poplatku v závislosti na dosažení cílů, pokud jde o průběh plnění a harmonogram plnění. |
| --- | --- |

d)

vhodného motivačního poplatku v závislosti na dosažení cílů, pokud jde o průběh plnění a harmonogram plnění.

3.   Veřejný zadavatel se může rozhodnout pro zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou, pokud je obtížné nebo nevyhovující uvést přesnou pevnou cenu kvůli nejistotám, jež jsou s plněním zakázky nutně spojené, jelikož:

| a) | se zakázka týká velmi složitých prvků nebo prvků vyžadujících novou technologii, a proto s sebou nese značné technické problémy; nebo |
| --- | --- |

a)

se zakázka týká velmi složitých prvků nebo prvků vyžadujících novou technologii, a proto s sebou nese značné technické problémy; nebo

| b) | činnosti, které jsou předmětem zakázky, musí z provozních důvodů začít neprodleně, ačkoli není ještě možné přesně stanovit celkovou pevnou cenu, protože existují značná rizika nebo protože plnění zakázky je částečně závislé na plnění jiných zakázek. |
| --- | --- |

b)

činnosti, které jsou předmětem zakázky, musí z provozních důvodů začít neprodleně, ačkoli není ještě možné přesně stanovit celkovou pevnou cenu, protože existují značná rizika nebo protože plnění zakázky je částečně závislé na plnění jiných zakázek.

4.   V zakázkách s nákladově stanovenou cenou se stanoví maximální cena. Maximální cenou zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou je maximální cena, která může být zaplacena. Cena zmůže být změněna v souladu s článkem 172 finančního nařízení.

Článek 17

Subdodavatelé

1.   Aby veřejný zadavatel podpořil nové účastníky na trhu a malé, střední a začínající podniky a jejich přeshraniční účast a aby nabídl co nejširší zeměpisné pokrytí při současné ochraně autonomie Unie, požaduje po uchazeči, aby část zakázky zadal prostřednictvím veřejné soutěže na příslušných úrovních subdodávek společnostem, které nenáleží do skupiny uchazeče.

2.   Uchazeč odůvodní jakoukoli odchylku od požadavku podle odstavce 1.

3.   U zakázek, jejichž hodnota přesahuje 10 milionů EUR, se veřejný zadavatel snaží zajistit, aby nejméně 30 % hodnoty veřejné zakázky bylo zadáno na základě výběrového řízení na různých úrovních subdodávek společnostem mimo skupinu hlavního uchazeče, zejména s cílem umožnit přeshraniční účast malých a středních podniků. Komise informuje výbor pro program uvedený v čl. 107 odst. 1 o splnění tohoto cíle, pokud jde o smlouvy podepsané po vstupu tohoto nařízení v platnost.

KAPITOLA II

KAPITOLA II

Granty, ceny a operace kombinování zdrojů

Granty, ceny a operace kombinování zdrojů

Článek 18

Granty a ceny

1.   Unie může pokrýt až 100 % způsobilých nákladů, aniž je tím dotčena zásada spolufinancování.

2.   Odchylně od čl. 181 odst. 6 finančního nařízení při uplatňování paušálních sazeb může příslušná schvalující osoba povolit nebo nařídit financování nepřímých nákladů příjemce do maximální výše 25 % celkových přímých způsobilých nákladů akce.

3.   Bez ohledu na odstavec 2 tohoto článku mohou být nepřímé náklady vykázány formou jednorázové částky nebo jednotkových nákladů, je-li tak stanoveno v pracovním programu podle článku 100.

4.   Odchylně od článku 204 finančního nařízení činí maximální výše finanční podpory, kterou lze vyplatit třetí osobě, 200 000 EUR.

Článek 19

Společné výzvy k podávání návrhů na udělení grantu

1.   Komise nebo pověřený subjekt v rámci programu může vydat společnou výzvu k podávání návrhů se subjekty, orgány nebo osobami uvedenými v čl. 62 odst. 1 prvním pododstavci písm. c) finančního nařízení.

2.   V případě společné výzvy uvedené v odstavci 1 tohoto článku:

| a) | se uplatní pravidla uvedená v hlavě VIII finančního nařízení; |
| --- | --- |

a)

se uplatní pravidla uvedená v hlavě VIII finančního nařízení;

| b) | hodnotící postupy zahrnují vyváženou skupinu odborníků jmenovaných každou stranou; a |
| --- | --- |

b)

hodnotící postupy zahrnují vyváženou skupinu odborníků jmenovaných každou stranou; a

| c) | hodnotící výbory jednají v souladu s článkem 150 finančního nařízení. |
| --- | --- |

c)

hodnotící výbory jednají v souladu s článkem 150 finančního nařízení.

3.   V grantové dohodě se upřesní způsob, jakým jsou upravena práva duševního vlastnictví.

Článek 20

Granty na zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi a zadávání zakázek na inovativní řešení

1.   Opatření mohou zahrnovat nebo mít jako svůj hlavní cíl zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi nebo zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, které bude prováděno příjemci, kteří jsou veřejnými zadavateli nebo zadavateli podle definice směrnic Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (40), 2014/25/EU (41) a 2009/81/ES (42).

2.   Zadávací řízení pro zakázky na inovativní řešení:

| a) | musí dodržovat zásady transparentnosti, nediskriminace, rovného zacházení, řádného finančního řízení a proporcionality a pravidla hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

a)

musí dodržovat zásady transparentnosti, nediskriminace, rovného zacházení, řádného finančního řízení a proporcionality a pravidla hospodářské soutěže;

| b) | v případě veřejných zakázek v předobchodní fázi se mohou stanovit zvláštní podmínky, např. že místo plnění zadávaných činností musí být omezeno na území členských států a třetích zemí účastnících se programu; |
| --- | --- |

b)

v případě veřejných zakázek v předobchodní fázi se mohou stanovit zvláštní podmínky, např. že místo plnění zadávaných činností musí být omezeno na území členských států a třetích zemí účastnících se programu;

| c) | mohou opravňovat k zadání několika zakázek v rámci jednoho řízení (pořizování z více zdrojů); a |
| --- | --- |

c)

mohou opravňovat k zadání několika zakázek v rámci jednoho řízení (pořizování z více zdrojů); a

| d) | musí zajistit, aby veřejná zakázka byla zadána ekonomicky nejvýhodnější nabídce (nabídkám) a aby současně nedošlo ke střetu zájmů. |
| --- | --- |

d)

musí zajistit, aby veřejná zakázka byla zadána ekonomicky nejvýhodnější nabídce (nabídkám) a aby současně nedošlo ke střetu zájmů.

3.   Zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel, který vytvoří výsledky v rámci zakázky v předobchodní fázi, musí vlastnit alespoň práva duševního vlastnictví spojená s výsledky. Veřejní zadavatelé získají alespoň bezplatná práva přístupu k výsledkům pro své vlastní použití a právo udělovat nebo vyžadovat, aby dodavatelé udělovali třetím stranám nevýhradní licence k využívání výsledků pro účely veřejného zadavatele za spravedlivých a přiměřených podmínek bez práva udělovat sublicence. Pokud dodavatel výsledky během období po zadání veřejné zakázky v předobchodní fázi stanoveném ve smlouvě na zakázku komerčně nevyužije, mohou po něm veřejní zadavatelé vyžadovat, aby na ně převedl jakékoli vlastnictví těchto výsledků.

Článek 21

Operace kombinování zdrojů

Operace kombinování zdrojů rozhodnuté v rámci tohoto programu se provádějí v souladu s nařízením (EU) 2021/523 a hlavou X finančního nařízení.

KAPITOLA III

KAPITOLA III

Další finanční ustanovení

Další finanční ustanovení

Článek 22

Kumulativní a alternativní financování

1.   Na opatření, na něž byl získán příspěvek v rámci tohoto programu, lze rovněž získat příspěvek z jiného programu Unie, pokud příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Na takový další příspěvek na opatření se použijí pravidla příslušného programu Unie. Kumulativní financování nesmí překročit celkové způsobilé náklady na opatření. Podporu z jednotlivých programů Unie lze vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, v nichž jsou stanoveny podmínky podpory.

2.   Opatření, která v rámci tohoto programu obdržela značku Pečeť excelence, mohou obdržet podporu z Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo Evropského sociálního fondu plus v souladu s čl. 73 odst. 4 nařízení o společných ustanoveních, pokud splňují následující kumulativní podmínky:

| a) | byla posouzena v rámci výzvy k podávání návrhů podle tohoto programu; |
| --- | --- |

a)

byla posouzena v rámci výzvy k podávání návrhů podle tohoto programu;

| b) | splňují minimální požadavky na kvalitu uvedené v této výzvě k podávání návrhů; |
| --- | --- |

b)

splňují minimální požadavky na kvalitu uvedené v této výzvě k podávání návrhů;

| c) | nemohou být financována v rámci této výzvy k podávání návrhů z důvodu rozpočtových omezení. |
| --- | --- |

c)

nemohou být financována v rámci této výzvy k podávání návrhů z důvodu rozpočtových omezení.

Článek 23

Společné zadávání veřejných zakázek

1.   Komise nebo agentura mohou provádět společná zadávací řízení nejen jak je stanoveno v článku 165 finančního nařízení, ale i s ESA nebo jinými mezinárodními organizacemi, které jsou zapojeny do provádění složek programu.

2.   Použitelná pravidla pro zadávání veřejných zakázek podle článku 165 finančního nařízení se použijí analogicky za předpokladu, že jsou v každém případě použita procesní ustanovení použitelná na orgány Unie.

Článek 24

Podmínky způsobilosti a účasti pro zachování bezpečnosti, integrity a odolnosti provozních systémů Unie

1.   Komise stanoví podmínky způsobilosti a účasti stanovené v odstavci 2 pro zadávání veřejných zakázek, granty nebo ceny podle této hlavy, pokud to považuje za nezbytné a vhodné pro zachování bezpečnosti, integrity a odolnosti provozních systémů Unie, přičemž zohlední cíl podporovat strategickou autonomii Unie, zejména pokud jde o technologie napříč klíčovými technologiemi a hodnotovými řetězci při současném zachování otevřené ekonomiky.

Před použitím podmínek způsobilosti a účasti v souladu s prvním pododstavcem tohoto odstavce, Komise informuje výbor pro program uvedený v čl. 107 odst. 1 písm. e) a v co největší míře zohlední názory členských států na oblast působnosti a odůvodnění těchto podmínek způsobilosti a účasti.

2.   Podmínky způsobilosti a účasti jsou tyto:

| a) | způsobilý právní subjekt je usazen v členském státě a jeho struktury výkonného vedení jsou usazeny v tomto členském státě, |
| --- | --- |

a)

způsobilý právní subjekt je usazen v členském státě a jeho struktury výkonného vedení jsou usazeny v tomto členském státě,

| b) | způsobilý právní subjekt se zavazuje k vykonávání veškerých relevantních činností v jednom nebo více členských státech; a |
| --- | --- |

b)

způsobilý právní subjekt se zavazuje k vykonávání veškerých relevantních činností v jednom nebo více členských státech; a

| c) | způsobilý právní subjekt nepodléhá kontrole třetí země nebo subjektu třetí země. |
| --- | --- |

c)

způsobilý právní subjekt nepodléhá kontrole třetí země nebo subjektu třetí země.

Pro účely toho článku se „kontrolou“ rozumí schopnost přímo nebo nepřímo vykonávat rozhodující vliv na právní subjekt prostřednictvím jednoho nebo více zprostředkujících právních subjektů.

Pro účely tohoto článku se „strukturou výkonného vedení“ rozumí orgán právního subjektu jmenovaný v souladu s vnitrostátním právem a případně podléhající generálnímu řediteli nebo jakékoli jiné osobě se srovnatelnou rozhodovací pravomocí, která je oprávněna určovat strategii, cíle a celkové směřování právního subjektu a který vykonává dohled nad rozhodováním vedení a sleduje jej.

3.   Komise může u konkrétního právního subjektu upustit od podmínek podle odst. 2 prvního pododstavce písm. a) nebo b) na základě hodnocení založeného na těchto kumulativních kritériích:

| a) | u specifických technologií, zboží nebo služeb potřebných pro činnosti uvedené v odstavci 1 nejsou v členských státech snadno dostupné žádné alternativy, |
| --- | --- |

a)

u specifických technologií, zboží nebo služeb potřebných pro činnosti uvedené v odstavci 1 nejsou v členských státech snadno dostupné žádné alternativy,

| b) | právní subjekt je usazen v zemi, která je členem EHP nebo ESVO a která uzavřela mezinárodní dohodu s Unií podle článku 7, její struktury výkonného vedení jsou v této zemi usazeny, a v této zemi nebo v jedné či více takových zemí jsou prováděny činnosti spojené se zadáváním veřejných zakázek, grantem nebo cenou, a |
| --- | --- |

b)

právní subjekt je usazen v zemi, která je členem EHP nebo ESVO a která uzavřela mezinárodní dohodu s Unií podle článku 7, její struktury výkonného vedení jsou v této zemi usazeny, a v této zemi nebo v jedné či více takových zemí jsou prováděny činnosti spojené se zadáváním veřejných zakázek, grantem nebo cenou, a

| c) | jsou zavedena dostatečná opatření k zajištění ochrany utajovaných informací EU podle článku 43 a k zajištění integrity, bezpečnosti a odolnosti složek programu, jejich fungování a jejich služeb. |
| --- | --- |

c)

jsou zavedena dostatečná opatření k zajištění ochrany utajovaných informací EU podle článku 43 a k zajištění integrity, bezpečnosti a odolnosti složek programu, jejich fungování a jejich služeb.

Odchylně od písmene b) prvního pododstavce tohoto odstavce může Komise upustit od podmínek podle písm. a) nebo b) prvního pododstavce druhého odstavce pro právní subjekt usazený ve třetí zemi, která není členem EHP nebo ESVO, nejsou-li v zemích, které jsou členy EHP nebo ESVO, snadno dostupné žádné alternativy a pokud jsou splněna kritéria uvedená v písm. a) a c) prvního pododstavce.

4.   Komise může upustit od podmínky stanovené v odst. 2 prvním pododstavci písm. c), pokud právní subjekt usazený ve členském státě poskytne tyto záruky:

| a) | kontrola nad právním subjektem není vykonávána způsobem, který omezuje jeho schopnost:






  i) | provádět zadávací řízení, grant nebo cenu; a |
| --- | --- | --- |

a)

kontrola nad právním subjektem není vykonávána způsobem, který omezuje jeho schopnost:

i)

provádět zadávací řízení, grant nebo cenu; a

| ii) | dosahovat výsledků, zejména prostřednictvím ohlašovacích povinností; |
| --- | --- |

ii)

dosahovat výsledků, zejména prostřednictvím ohlašovacích povinností;

| b) | třetí země nebo subjekt třetí země provádějící kontrolu se zaváže, že se zdrží výkonu jakýchkoli práv vyplývajících ze směrnice, pokud jde o ohlašovací povinnosti ze strany právního subjektu v souvislosti se zadáváním veřejných zakázek, grantem nebo cenou, nebo se na tyto povinnosti nebude odvolávat a |
| --- | --- |

b)

třetí země nebo subjekt třetí země provádějící kontrolu se zaváže, že se zdrží výkonu jakýchkoli práv vyplývajících ze směrnice, pokud jde o ohlašovací povinnosti ze strany právního subjektu v souvislosti se zadáváním veřejných zakázek, grantem nebo cenou, nebo se na tyto povinnosti nebude odvolávat a

| c) | právní subjekt splňuje požadavky čl. 34 odst. 7. |
| --- | --- |

c)

právní subjekt splňuje požadavky čl. 34 odst. 7.

5.   Příslušné orgány členského státu, v němž je právní subjekt usazen, posoudí, zda daný právní subjekt splňuje kritéria stanovená v odst. 3 písm. c) a záruky uvedené v odstavci 4. Komise se tímto posouzením řídí.

6.   Komise poskytne výboru pro program uvedenému v čl. 107 odst. 1 písm. e) tyto informace:

| a) | oblast působnosti podmínek způsobilosti a účasti uvedených v odstavci 1 tohoto článku; |
| --- | --- |

a)

oblast působnosti podmínek způsobilosti a účasti uvedených v odstavci 1 tohoto článku;

| b) | podrobnosti a odůvodnění výjimek udělených v souladu s tímto článkem a |
| --- | --- |

b)

podrobnosti a odůvodnění výjimek udělených v souladu s tímto článkem a

| c) | hodnocení, které bylo základem pro udělení výjimky podle odstavců 3 a 4 tohoto článku, aniž by byly vyzrazeny obchodně citlivé informace. |
| --- | --- |

c)

hodnocení, které bylo základem pro udělení výjimky podle odstavců 3 a 4 tohoto článku, aniž by byly vyzrazeny obchodně citlivé informace.

7.   Podmínky stanovené v odstavci 2, kritéria stanovená v odstavci 3 a záruky stanovené v odstavci 4 jsou součástí dokumentů týkajících se zadání veřejné zakázky, případně grantu nebo ceny, a v případě zadání veřejné zakázky se použijí po celou dobu životního cyklu výsledné veřejné zakázky.

8.   Tímto článkem není dotčeno rozhodnutí č. 1104/2011/EU a rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci ze dne 15.9.2015 (43), nařízení (EU) 2019/452, rozhodnutí 2013/488/EU a rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/444 ani bezpečnostní prověrky prováděné členskými státy, pokud jde o právní subjekty zapojené do činností vyžadujících přístup k utajovaným informacím EU v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy.

Podléhají-li smlouvy uzavřené na základě tohoto článku stupni utajení, nesmějí být podmínkami způsobilosti a účasti uplatňovanými Komisí v souladu s odstavcem 1 dotčeny pravomoci vnitrostátních bezpečnostních orgánů.

Tento článek nesmí zasahovat do žádného stávajícího postupu pro udělení bezpečnostní prověrky zařízení a personálu v rámci členského státu, měnit jej ani ho rozporovat.

Článek 25

Ochrana finančních zájmů Unie

Účastní-li se tohoto programu na základě rozhodnutí přijatého podle mezinárodní dohody nebo na základě jakéhokoli jiného právního nástroje třetí země, udělí nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, OLAFu a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. V případě OLAFu tato práva zahrnují právo provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, jak je stanoveno v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013.

HLAVA IV

SPRÁVA PROGRAMU

SPRÁVA PROGRAMU

Článek 26

Zásady správy

Správa programu je založena na těchto zásadách:

| a) | jasné rozdělení úkolů a odpovědností mezi subjekty zapojené do provádění každé jednotlivé složky a jednotlivého opatření programu, zejména mezi členské státy, Komisi, agenturu a ESA a EUMETSAT, na základě pravomocí jednotlivých organizací a s cílem vyhnout se překrývání úkolů a odpovědnosti; |
| --- | --- |

a)

jasné rozdělení úkolů a odpovědností mezi subjekty zapojené do provádění každé jednotlivé složky a jednotlivého opatření programu, zejména mezi členské státy, Komisi, agenturu a ESA a EUMETSAT, na základě pravomocí jednotlivých organizací a s cílem vyhnout se překrývání úkolů a odpovědnosti;

| b) | vhodnost řídicí struktury vzhledem ke konkrétním potřebám každé jednotlivé složky a jednotlivého opatření programu; |
| --- | --- |

b)

vhodnost řídicí struktury vzhledem ke konkrétním potřebám každé jednotlivé složky a jednotlivého opatření programu;

| c) | pevná kontrola nad programem, včetně přísného dodržování nákladů, harmonogramu a výkonnosti všemi subjekty v rámci jejich příslušné úlohy a úkolů podle tohoto nařízení; |
| --- | --- |

c)

pevná kontrola nad programem, včetně přísného dodržování nákladů, harmonogramu a výkonnosti všemi subjekty v rámci jejich příslušné úlohy a úkolů podle tohoto nařízení;

| d) | transparentní a nákladově efektivní řízení; |
| --- | --- |

d)

transparentní a nákladově efektivní řízení;

| e) | nepřetržitost služeb a nezbytná kontinuita infrastruktury, včetně ochrany před příslušnými hrozbami; |
| --- | --- |

e)

nepřetržitost služeb a nezbytná kontinuita infrastruktury, včetně ochrany před příslušnými hrozbami;

| f) | systematické a strukturované posuzování potřeb uživatelů dat, informací a služeb poskytovaných složkami programu a souvisejícího vědeckého a technologického vývoje; |
| --- | --- |

f)

systematické a strukturované posuzování potřeb uživatelů dat, informací a služeb poskytovaných složkami programu a souvisejícího vědeckého a technologického vývoje;

| g) | konstantní úsilí o kontrolu nad riziky a o jejich omezování. |
| --- | --- |

g)

konstantní úsilí o kontrolu nad riziky a o jejich omezování.

Článek 27

Úloha členských států

1.   Členské státy se mohou účastnit programu. Členské státy, které se účastní programu, přispívají svými technickými schopnostmi, know-how a pomocí, zejména v oblasti bezpečnosti a zabezpečení, nebo, je-li to vhodné a možné, tak, že Unii zpřístupní data, informace, služby a infrastrukturu v jejich držení nebo umístěnou na jejich území, a to i zajištěním efektivního, překážek prostého přístupu k datům in situ složky Copernicus a jejich využívání a spoluprací s Komisí na zlepšování dostupnosti dat in situ složky Copernicus, které program potřebuje, s ohledem na příslušné licence a povinnosti.

2.   Komise může dohodou o přiznání příspěvku svěřit konkrétní úkoly organizacím členských států, pokud tyto organizace byly určeny dotčeným členským státem. Komise přijme rozhodnutí o příspěvku v souvislosti s dohodami o přiznání příspěvku prostřednictvím prováděcího aktu. Tyto prováděcí akty jsou přijaty v souladu s poradním postupem podle čl. 107 odst. 2.

3.   V některých řádně odůvodněných případech může agentura u úkolů uvedených v článku 29 prostřednictvím dohod o přiznání příspěvku svěřit konkrétní úkoly organizacím členských států, pokud tyto organizace byly určeny dotčeným členským státem.

4.   Členské státy přijmou všechna nezbytná opatření k zajištění hladkého fungování programu, a to i přispíváním ke vhodné ochraně kmitočtů potřebných pro tento program.

5.   Členské státy a Komise mohou spolupracovat s cílem rozšířit využívání dat, informací a služeb poskytovaných v rámci složek programu.

6.   Je-li to možné, příspěvek členských států k fóru uživatelů podle čl. 107 odst. 6 je založen na systematické a koordinované konzultaci se společenstvími koncových uživatelů na vnitrostátní úrovni, zejména pokud jde o složky Galileo, EGNOS a Copernicus.

7.   Členské státy a Komise spolupracují na vývoji složky in situ složky Copernicus a služeb pozemní kalibrace, které jsou potřebné pro co největší využití kosmických systémů a pro usnadnění využití plného potenciálu souborů dat in situ složky Copernicus a referenčních dat, přičemž vycházejí ze stávajících kapacit.

8.   V oblasti bezpečnosti členské státy vykonávají úkoly uvedené v čl. 34 odst. 6.

Článek 28

Úloha Komise

1.   Komise má celkovou odpovědnost za provádění programu, a to i v oblasti bezpečnosti, aniž jsou dotčeny výsady členských států v oblasti národní bezpečnosti. Komise v souladu s tímto nařízením určuje priority a dlouhodobý rozvoj programu v souladu s požadavky uživatelů a dohlíží na jeho provádění, aniž jsou dotčeny jiné politiky Unie.

2.   Komise řídí každou složku nebo dílčí složku programu, které nejsou svěřeny jinému subjektu, zejména GOVSATCOM, dílčí složku blízkozemní tělesa, dílčí složku kosmické počasí a činnosti uvedené v čl. 55 odst. 1 písm. d).

3.   Komise zajistí jasné rozdělení úkolů a odpovědností mezi jednotlivé subjekty zapojené do programu a koordinuje činnosti těchto subjektů. Komise rovněž zajistí, aby všechny pověřené subjekty zapojené do provádění programu chránily zájmy Unie, zaručily řádnou správu finančních prostředků Unie a dodržovaly finanční nařízení a toto nařízení.

4.   Komise s agenturou a ESA uzavře dohodu o finančním rámcovém partnerství, jak stanoví článek 130 finančního nařízení, přičemž vezme v potaz rámcovou dohodu z roku 2004.

5.   Je-li to nezbytné pro hladké fungování programu a hladké poskytování služeb složkami programu, Komise po konzultaci s uživateli a dalšími zúčastněnými stranami, jakož i v rámci fóra uživatelů uvedeného v čl. 107 odst. 6, stanoví prostřednictvím prováděcích aktů technické a provozní požadavky nezbytné k provádění a vývoji těchto složek a služeb, které tyto složky poskytují. Při stanovení uvedených technických a provozních požadavků Komise nesníží obecnou úroveň bezpečnosti a dodrží požadavky na zpětnou slučitelnost.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

6.   Aniž jsou dotčeny úkoly agentury nebo dalších pověřených subjektů, Komise zajišťuje, aby rozšiřování a využívání dat a služeb poskytovaných složkami programu bylo ve veřejném i soukromém sektoru podporováno a maximalizováno, a to i podporou odpovídajícího vývoje těchto služeb, uživatelsky vstřícných rozhraní a stabilního dlouhodobého prostředí. Buduje náležité synergie mezi aplikacemi jednotlivých složek programu. Zajišťuje doplňkovost, jednotnost, synergie a provázanost mezi programem a jinými opatřeními a programy Unie.

7.   Ve vhodných případech Komise zajistí soudržnost činností vykonávaných v souvislosti s tímto programem s činnostmi v oblasti vesmíru na unijní, národní nebo mezinárodní úrovni. Pobízí ke spolupráci mezi členskými státy a v případě, že je to relevantní pro program, usnadňuje sbližování jejich technologických kapacit a vývoje v oblasti vesmíru. Za tímto účelem Komise v případě potřeby a v rámci příslušných oblastí svých pravomocí spolupracuje s agenturou a ESA.

8.   Komise informuje výbor pro program uvedený v článku 107 o průběžných a konečných výsledcích posouzení zadávacích řízení a o všech smlouvách, včetně subdodávek, s veřejnými a soukromými subjekty.

Článek 29

Úloha agentury

1.   Agentura má tyto vlastní úkoly:

| a) | prostřednictvím své rady pro bezpečnostní akreditaci zajišťuje bezpečnostní akreditaci všech složek programu v souladu s hlavou V kapitolou II; |
| --- | --- |

a)

prostřednictvím své rady pro bezpečnostní akreditaci zajišťuje bezpečnostní akreditaci všech složek programu v souladu s hlavou V kapitolou II;

| b) | vykonává úkoly uvedené v čl. 34 odst. 3 a 5; |
| --- | --- |

b)

vykonává úkoly uvedené v čl. 34 odst. 3 a 5;

| c) | vykonává činnosti v oblasti komunikace, rozvoje trhu a propagace týkající se služeb nabízených složkami Galileo a EGNOS, zejména činnosti týkající se využívání ze strany trhu a koordinace potřeb uživatelů; |
| --- | --- |

c)

vykonává činnosti v oblasti komunikace, rozvoje trhu a propagace týkající se služeb nabízených složkami Galileo a EGNOS, zejména činnosti týkající se využívání ze strany trhu a koordinace potřeb uživatelů;

| d) | vykonává činnosti v oblasti komunikace, rozvoje trhu a propagace, pokud jde o data, informace a služby, které nabízí složka Copernicus, aniž jsou dotčeny činnosti prováděné jinými pověřenými subjekty a Komisí; |
| --- | --- |

d)

vykonává činnosti v oblasti komunikace, rozvoje trhu a propagace, pokud jde o data, informace a služby, které nabízí složka Copernicus, aniž jsou dotčeny činnosti prováděné jinými pověřenými subjekty a Komisí;

| e) | poskytuje poradenství Komisi, včetně přípravy priorit v oblasti navazujícího výzkumu souvisejícího s vesmírem. |
| --- | --- |

e)

poskytuje poradenství Komisi, včetně přípravy priorit v oblasti navazujícího výzkumu souvisejícího s vesmírem.

2.   Komise agenturu pověří těmito úkoly:

| a) | řízením využívání složek EGNOS a Galileo, jak je uvedeno v článku 44; |
| --- | --- |

a)

řízením využívání složek EGNOS a Galileo, jak je uvedeno v článku 44;

| b) | ústřední koordinací uživatelských aspektů složky GOVSATCOM v úzké spolupráci s členskými státy, příslušnými agenturami Unie a Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) a dalšími subjekty u misí a operací k řešení krizí; |
| --- | --- |

b)

ústřední koordinací uživatelských aspektů složky GOVSATCOM v úzké spolupráci s členskými státy, příslušnými agenturami Unie a Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) a dalšími subjekty u misí a operací k řešení krizí;

| c) | prováděním činností týkajících se vývoje návazných aplikací založených na složkách programu, a základních prvků a integrovaných aplikací založených na datech a službách poskytovaných složkami Galileo, EGNOS a Copernicus, a to i v případech, kdy byly pro tyto činnosti poskytnuty finanční prostředky v souvislosti s programem Horizont Evropa, nebo v případě, že je to nezbytné pro dosažení cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. b); |
| --- | --- |

c)

prováděním činností týkajících se vývoje návazných aplikací založených na složkách programu, a základních prvků a integrovaných aplikací založených na datech a službách poskytovaných složkami Galileo, EGNOS a Copernicus, a to i v případech, kdy byly pro tyto činnosti poskytnuty finanční prostředky v souvislosti s programem Horizont Evropa, nebo v případě, že je to nezbytné pro dosažení cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. b);

| d) | prováděním činností zaměřených na rozšiřování základny uživatelů dat, informací a služeb poskytovaných složkami programu jinými než Galileo a EGNOS, aniž jsou dotčeny činnosti v rámci složky Copernicus a služby složky Copernicus svěřené jiným subjektům; |
| --- | --- |

d)

prováděním činností zaměřených na rozšiřování základny uživatelů dat, informací a služeb poskytovaných složkami programu jinými než Galileo a EGNOS, aniž jsou dotčeny činnosti v rámci složky Copernicus a služby složky Copernicus svěřené jiným subjektům;

| e) | specifickými opatřeními uvedenými v článku 6. |
| --- | --- |

e)

specifickými opatřeními uvedenými v článku 6.

3.   Komise může na základě hodnocení uvedených v čl. 102 odst. 5 svěřit agentuře další úkoly za předpokladu, že nezdvojují činnosti, které provádějí jiné pověřené subjekty v rámci programu, a za předpokladu, že jejich účelem je zvýšit účinnost provádění činností programu.

4.   Pokud jsou činnosti svěřeny agentuře, je třeba zajistit odpovídající finanční, lidské a administrativní zdroje na jejich uskutečnění.

5.   Odchylně od čl. 62 odst. 1 finančního nařízení a s výhradou posouzení Komise týkajícího se ochrany zájmů Unie může agentura prostřednictvím dohod o přiznání příspěvku svěřit konkrétní činnosti jiným subjektům v rámci jejich příslušných pravomocí a za podmínek nepřímého řízení, které se vztahují na Komisi.

Článek 30

Úloha ESA

1.   Za předpokladu, že jsou zájmy Unie chráněny, ESA se pověří těmito úkoly:

| a) | pokud jde o Copernicus:






  i) | koordinací kosmické složky a prováděním kosmické složky programu a jejím rozvojem; |
| --- | --- | --- |

a)

pokud jde o Copernicus:

i)

koordinací kosmické složky a prováděním kosmické složky programu a jejím rozvojem;

| ii) | projektováním, vývojem a budováním kosmické infrastruktury složky Copernicus a provozem této infrastruktury a s tím spojeným zadáváním veřejných zakázek, kromě případů, kdy tyto činnosti vykonávají jiné subjekty; a |
| --- | --- |

ii)

projektováním, vývojem a budováním kosmické infrastruktury složky Copernicus a provozem této infrastruktury a s tím spojeným zadáváním veřejných zakázek, kromě případů, kdy tyto činnosti vykonávají jiné subjekty; a

| iii) | případně poskytováním přístupu k datům třetích stran; |
| --- | --- |

iii)

případně poskytováním přístupu k datům třetích stran;

| b) | pokud jde o Galileo a EGNOS: rozvojem systémů a projektováním a vývojem částí pozemního segmentu a družic, včetně testování a validace; |
| --- | --- |

b)

pokud jde o Galileo a EGNOS: rozvojem systémů a projektováním a vývojem částí pozemního segmentu a družic, včetně testování a validace;

| c) | pokud jde o všechny složky programu, základními činnostmi výzkumu a vývoje v oblastech odbornosti ESA. |
| --- | --- |

c)

pokud jde o všechny složky programu, základními činnostmi výzkumu a vývoje v oblastech odbornosti ESA.

2.   Na základě posouzení Komise může být ESA pověřena dalšími úkoly vycházejícími z potřeb programu, a to za předpokladu, že tyto úkoly nezdvojují činnosti, které provádějí jiné pověřené subjekty v rámci programu, a že je jejich cílem zvýšit účinnost provádění činností programu.

3.   Aniž je dotčena dohoda o finančním rámcovém partnerství stanovená v článku 31, Komise nebo agentura mohou požádat ESA, aby jim za vzájemně dohodnutých podmínek poskytla technické poradenství a informace nezbytné k plnění úkolů, které jim byly na základě tohoto nařízení svěřeny.

Článek 31

Dohoda o finančním rámcovém partnerství

1.   Dohoda o finančním rámcovém partnerství uvedená v čl. 28 odst. 4:

| a) | jasně vymezuje úlohy, odpovědnost a povinnosti Komise, agentury a ESA v souvislosti s každou jednotlivou složkou programu a potřebnými mechanismy koordinace a kontroly; |
| --- | --- |

a)

jasně vymezuje úlohy, odpovědnost a povinnosti Komise, agentury a ESA v souvislosti s každou jednotlivou složkou programu a potřebnými mechanismy koordinace a kontroly;

| b) | vyžaduje, aby ESA uplatňovala bezpečnostní pravidla Unie stanovená v dohodách o bezpečnosti uzavřených mezi Unií, jejími orgány a agenturami s Evropskou kosmickou agenturou, zejména s ohledem na zpracování utajovaných informací; |
| --- | --- |

b)

vyžaduje, aby ESA uplatňovala bezpečnostní pravidla Unie stanovená v dohodách o bezpečnosti uzavřených mezi Unií, jejími orgány a agenturami s Evropskou kosmickou agenturou, zejména s ohledem na zpracování utajovaných informací;

| c) | stanoví podmínky řízení finančních prostředků svěřených ESA, zejména s ohledem na zadávání veřejných zakázek, a to i pokud jde o uplatňování pravidel Unie pro zadávání zakázek, když jsou zadávány jménem Unie, nebo uplatňování pravidel pověřeného subjektu v souladu s článkem 154 finančního nařízení, řídicí postupy, očekávané výsledky měřené výkonnostními ukazateli, opatření použitelná v případě nedostatečného nebo podvodného plnění smluv z hlediska nákladů, harmonogramu a výsledků, jakož i komunikační strategii a pravidla týkající se vlastnictví všech hmotných a nehmotných prostředků; tyto podmínky musí být v souladu s hlavami III a V tohoto nařízení a s finančním nařízením; |
| --- | --- |

c)

stanoví podmínky řízení finančních prostředků svěřených ESA, zejména s ohledem na zadávání veřejných zakázek, a to i pokud jde o uplatňování pravidel Unie pro zadávání zakázek, když jsou zadávány jménem Unie, nebo uplatňování pravidel pověřeného subjektu v souladu s článkem 154 finančního nařízení, řídicí postupy, očekávané výsledky měřené výkonnostními ukazateli, opatření použitelná v případě nedostatečného nebo podvodného plnění smluv z hlediska nákladů, harmonogramu a výsledků, jakož i komunikační strategii a pravidla týkající se vlastnictví všech hmotných a nehmotných prostředků; tyto podmínky musí být v souladu s hlavami III a V tohoto nařízení a s finančním nařízením;

| d) | vyžaduje, aby se v případě, že agentura nebo ESA zřídí výbor pro hodnocení nabídek pro veřejné zakázky zadávané v souladu s dohodou o finančním rámcovém partnerství, účastnili jako členové zasedání tohoto výboru odborníci z Komise a v případě potřeby i z dalšího pověřeného subjektu. Touto účastí není dotčena technická nezávislost výboru pro hodnocení nabídek; |
| --- | --- |

d)

vyžaduje, aby se v případě, že agentura nebo ESA zřídí výbor pro hodnocení nabídek pro veřejné zakázky zadávané v souladu s dohodou o finančním rámcovém partnerství, účastnili jako členové zasedání tohoto výboru odborníci z Komise a v případě potřeby i z dalšího pověřeného subjektu. Touto účastí není dotčena technická nezávislost výboru pro hodnocení nabídek;

| e) | zavede monitorovací a kontrolní opatření a mezi nimi zejména:






  i) | systém předběžného odhadu nákladů; |
| --- | --- | --- |

e)

zavede monitorovací a kontrolní opatření a mezi nimi zejména:

i)

systém předběžného odhadu nákladů;

| ii) | systematické informování Komise nebo případně agentury o nákladech a harmonogramu; a |
| --- | --- |

ii)

systematické informování Komise nebo případně agentury o nákladech a harmonogramu; a

| iii) | v případě nesrovnalostí mezi naplánovaným rozpočtem, plněním a harmonogramem též nápravná opatření, která zajistí splnění úkolů v mezích přiděleného rozpočtu; |
| --- | --- |

iii)

v případě nesrovnalostí mezi naplánovaným rozpočtem, plněním a harmonogramem též nápravná opatření, která zajistí splnění úkolů v mezích přiděleného rozpočtu;

| f) | stanoví zásady odměňování ESA pro každou jednotlivou složku programu, které je úměrné podmínkám, za nichž jsou akce prováděny, s náležitým ohledem na situace krize a nestability, a je-li to vhodné, je založeno na výkonnosti; odměňování zahrnuje pouze obecné režijní náklady, které jsou spojeny s činnostmi svěřenými ESA Unií; |
| --- | --- |

f)

stanoví zásady odměňování ESA pro každou jednotlivou složku programu, které je úměrné podmínkám, za nichž jsou akce prováděny, s náležitým ohledem na situace krize a nestability, a je-li to vhodné, je založeno na výkonnosti; odměňování zahrnuje pouze obecné režijní náklady, které jsou spojeny s činnostmi svěřenými ESA Unií;

| g) | stanoví, že ESA přijme vhodná opatření pro zajištění ochrany zájmů Unie a dodržování rozhodnutí, která přijme Komise pro každou jednotlivou složku programu při uplatňování tohoto nařízení. |
| --- | --- |

g)

stanoví, že ESA přijme vhodná opatření pro zajištění ochrany zájmů Unie a dodržování rozhodnutí, která přijme Komise pro každou jednotlivou složku programu při uplatňování tohoto nařízení.

2.   Komise rozhodne o dohodě o finančním rámcovém partnerství prostřednictvím prováděcího aktu. Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 107 odst. 3. Evropský parlament a Rada jsou s dostatečným předstihem plně informovány o dohodě o finančním rámcovém partnerství, jež má být uzavřena, a o jejím provádění.

3.   V rámci dohody o finančním rámcovém partnerství zmíněné v odstavci 1 tohoto článku jsou úkoly uvedené v čl. 29 odst. 2 a 3 svěřeny agentuře a úkoly uvedené v čl. 30 odst. 1 jsou svěřeny ESA prostřednictvím dohod o přiznání příspěvku. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí o příspěvku v souvislosti s dohodou o přiznání příspěvku. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 107 odst. 2. Evropský parlament a Rada jsou s dostatečným předstihem plně informovány o dohodách o přiznání příspěvku, jež mají být uzavřeny, a o jejich provádění.

Článek 32

Úloha EUMETSAT a dalších subjektů

1.   Dohodami o přiznání příspěvku může Komise zcela nebo částečně pověřit subjekty jiné než uvedené v článcích 29 a 30 prováděním následujících úkolů:

| a) | modernizací, přípravou provozu a provozem kosmické infrastruktury složky Copernicus nebo jejích částí a v případě potřeby řízením přístupu k datům z přispěvatelských misí, jež mohou být svěřeny EUMETSAT; |
| --- | --- |

a)

modernizací, přípravou provozu a provozem kosmické infrastruktury složky Copernicus nebo jejích částí a v případě potřeby řízením přístupu k datům z přispěvatelských misí, jež mohou být svěřeny EUMETSAT;

| b) | prováděním služeb složky Copernicus nebo jejich částí, jež mohou být svěřeny příslušným agenturám, subjektům nebo organizacím, jako je Evropská agentura pro životní prostředí Frontex, Evropská agentura pro námořní bezpečnost, SATCEN a Evropské středisko pro střednědobé předpovědi počasí; úkoly svěřené těmto agenturám, subjektům nebo organizacím se provádějí na místech nacházejících se v Unii a agentura, subjekt nebo organizace, která již přemisťuje své svěřené úkoly do Unie, může pokračovat v plnění těchto úkolů v místě mimo Unii po omezenou dobu, která skončí nejpozději 31. prosince 2023. |
| --- | --- |

b)

prováděním služeb složky Copernicus nebo jejich částí, jež mohou být svěřeny příslušným agenturám, subjektům nebo organizacím, jako je Evropská agentura pro životní prostředí Frontex, Evropská agentura pro námořní bezpečnost, SATCEN a Evropské středisko pro střednědobé předpovědi počasí; úkoly svěřené těmto agenturám, subjektům nebo organizacím se provádějí na místech nacházejících se v Unii a agentura, subjekt nebo organizace, která již přemisťuje své svěřené úkoly do Unie, může pokračovat v plnění těchto úkolů v místě mimo Unii po omezenou dobu, která skončí nejpozději 31. prosince 2023.

2.   Kritéria pro výběr takových pověřených subjektů odrážejí zejména schopnost těchto subjektů zajistit kontinuitu a případně bezpečnost provozu s nulovým narušením činností programu.

3.   Podmínky dohod o přiznání příspěvku uvedených v prvním odstavci tohoto článku musí být vždy, kdy je to možné, v souladu s podmínkami dohody o finančním rámcovém partnerství uvedenými v čl. 31 odst. 1.

4.   Výbor pro program je ve věci rozhodnutí o příspěvku v souvislosti s dohodou o přiznání příspěvku uvedenou v odstavci 1 tohoto článku konzultován poradním postupem podle čl. 107 odst. 2. Výbor pro program je s předstihem informován o dohodách o přiznání příspěvku, jež mají být uzavřeny mezi Unií, zastoupenou Komisí, a subjekty uvedenými v odstavci 1 tohoto článku.

HLAVA V

BEZPEČNOST PROGRAMU

BEZPEČNOST PROGRAMU

KAPITOLA I

KAPITOLA I

Bezpečnost programu

Bezpečnost programu

Článek 33

Zásady bezpečnosti

Bezpečnost programu je založena na těchto zásadách:

| a) | zohlednění zkušeností členských států v oblasti bezpečnosti a inspirace jejich osvědčenými postupy; |
| --- | --- |

a)

zohlednění zkušeností členských států v oblasti bezpečnosti a inspirace jejich osvědčenými postupy;

| b) | využití bezpečnostních pravidel Rady a Komise, která mimo jiné stanoví oddělení provozních funkcí od funkcí souvisejících s akreditací. |
| --- | --- |

b)

využití bezpečnostních pravidel Rady a Komise, která mimo jiné stanoví oddělení provozních funkcí od funkcí souvisejících s akreditací.

Článek 34

Správa bezpečnosti

1.   Komise v oblasti své působnosti a za podpory agentury zajistí vysoký stupeň bezpečnosti, zejména pokud jde o:

| a) | ochranu pozemní i kosmické infrastruktury a poskytování služeb, zejména před fyzickými nebo kybernetickými útoky, včetně zásahů do datových toků; |
| --- | --- |

a)

ochranu pozemní i kosmické infrastruktury a poskytování služeb, zejména před fyzickými nebo kybernetickými útoky, včetně zásahů do datových toků;

| b) | kontrolu a řízení převodů technologií; |
| --- | --- |

b)

kontrolu a řízení převodů technologií;

| c) | rozvoj získaných kompetencí a know-how a jejich udržení v Unii; |
| --- | --- |

c)

rozvoj získaných kompetencí a know-how a jejich udržení v Unii;

| d) | ochranu citlivých neutajovaných informací a utajovaných informací. |
| --- | --- |

d)

ochranu citlivých neutajovaných informací a utajovaných informací.

2.   Pro účely odstavce 1 tohoto článku Komise zajistí, aby byla pro každou složku programu provedena analýza rizik a hrozeb. Na základě této analýzy stanoví do konce roku 2023 prostřednictvím prováděcích aktů obecné bezpečnostní požadavky pro každou složku programu. Přitom Komise vezme v úvahu dopad těchto požadavků na hladké fungování dané složky, zejména z hlediska nákladů, řízení rizik a harmonogramu, a dbá na to, aby nesnížila obecnou úroveň bezpečnosti ani nenarušila fungování stávajícího zařízení založeného na dané složce, a zohlední rizika v oblasti kybernetické bezpečnosti. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

Po vstupu tohoto nařízení v platnost Komise oznámí orientační seznam prováděcích aktů, které budou předloženy k projednání výboru pro program ve složení zabývajícím se složkou bezpečnosti. K tomuto seznamu bude přiložen orientační harmonogram pro předložení těchto prováděcích aktů.

3.   Subjekt odpovědný za řízení složky programu odpovídá za provozní bezpečnost dané složky a za tím účelem provádí analýzu rizik a hrozeb a veškeré nezbytné činnosti k zajištění a monitorování bezpečnosti dané složky, zejména stanovení technických specifikací a provozních postupů, a monitoruje soulad uvedených nezbytných činností s obecnými bezpečnostními požadavky uvedenými v odstavci 2 tohoto článku. V případě složek Galileo a EGNOS je tímto subjektem podle článku 29 agentura.

4.   Na základě analýzy rizik a hrozeb Komise případně určí strukturu za účelem monitorování bezpečnosti a dodržování pokynů vypracovaných v rámci oblasti působnosti rozhodnutí (SZBP) 2021/... (7). Provoz této struktury se řídí bezpečnostními požadavky uvedenými v odstavci 2. V případě složky Galileo je touto strukturou bezpečnostní středisko systému Galileo.

5.   Agentura:

| a) | zajišťuje bezpečnostní akreditaci všech složek programu v souladu s kapitolou II této hlavy, aniž jsou dotčeny pravomoci členských států; |
| --- | --- |

a)

zajišťuje bezpečnostní akreditaci všech složek programu v souladu s kapitolou II této hlavy, aniž jsou dotčeny pravomoci členských států;

| b) | zajišťuje provoz bezpečnostního střediska systému Galileo v souladu s požadavky odstavce 2 tohoto článku a pokyny vypracovanými v rámci oblasti působnosti rozhodnutí (SZBP) 2021/... (7).; |
| --- | --- |

b)

zajišťuje provoz bezpečnostního střediska systému Galileo v souladu s požadavky odstavce 2 tohoto článku a pokyny vypracovanými v rámci oblasti působnosti rozhodnutí (SZBP) 2021/... (7).;

| c) | plní úkoly, jimiž byla pověřena rozhodnutím č. 1104/2011/EU; |
| --- | --- |

c)

plní úkoly, jimiž byla pověřena rozhodnutím č. 1104/2011/EU;

| d) | poskytuje Komisi svoje technické znalosti a získává veškeré informace nezbytné pro plnění svých úkolů podle tohoto nařízení. |
| --- | --- |

d)

poskytuje Komisi svoje technické znalosti a získává veškeré informace nezbytné pro plnění svých úkolů podle tohoto nařízení.

6.   Za účelem zajištění ochrany pozemní infrastruktury, jež tvoří nedílnou součást programu a je umístěn na jejich území, členské státy:

| a) | přijmou opatření alespoň rovnocenná těm, která jsou nezbytná pro:






  i) | ochranu evropských kritických infrastruktur ve smyslu směrnice Rady 2008/114/ES (44); a |
| --- | --- | --- |

a)

přijmou opatření alespoň rovnocenná těm, která jsou nezbytná pro:

i)

ochranu evropských kritických infrastruktur ve smyslu směrnice Rady 2008/114/ES (44); a

| ii) | ochranu jejich vlastních vnitrostátních kritických infrastruktur; |
| --- | --- |

ii)

ochranu jejich vlastních vnitrostátních kritických infrastruktur;

| b) | provádějí úkoly bezpečnostní akreditace uvedené v článku 42 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

b)

provádějí úkoly bezpečnostní akreditace uvedené v článku 42 tohoto nařízení.

7.   Subjekty zapojené do programu přijmou veškerá nezbytná opatření, též s ohledem na problémy zjištěné v analýze rizik, k zajištění bezpečnosti programu.

Článek 35

Bezpečnost systémů a zavedených služeb

V případě, kdy může mít provoz systémů vliv na bezpečnost Unie nebo jejích členských států, se použijí postupy stanovené rozhodnutím (SZBP) 2021/... (8).

KAPITOLA II

KAPITOLA II

Bezpečnostní akreditace

Bezpečnostní akreditace

Článek 36

Orgán pro bezpečnostní akreditaci

Orgánem pro bezpečnostní akreditaci všech složek programu je Komise pro bezpečnostní akreditaci zřízená v rámci agentury.

Článek 37

Obecné zásady bezpečnostní akreditace

Činnosti bezpečnostní akreditace pro všechny složky programu probíhají v souladu s těmito zásadami:

| a) | činnosti a rozhodnutí v oblasti bezpečnostní akreditace se provádějí v kontextu kolektivní odpovědnosti za bezpečnost Unie a členských států; |
| --- | --- |

a)

činnosti a rozhodnutí v oblasti bezpečnostní akreditace se provádějí v kontextu kolektivní odpovědnosti za bezpečnost Unie a členských států;

| b) | usiluje se o to, aby rozhodnutí v rámci Komise pro bezpečnostní akreditaci byla přijímána na základě konsensu; |
| --- | --- |

b)

usiluje se o to, aby rozhodnutí v rámci Komise pro bezpečnostní akreditaci byla přijímána na základě konsensu;

| c) | činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace se provádějí s využitím přístupu hodnocení a řízení rizik, přičemž se zvažují rizika pro bezpečnost dotčené složky, jakož i dopad na náklady nebo na harmonogram každého opatření ke snížení rizik s přihlédnutím k cíli nesnížit obecnou úroveň bezpečnosti této složky; |
| --- | --- |

c)

činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace se provádějí s využitím přístupu hodnocení a řízení rizik, přičemž se zvažují rizika pro bezpečnost dotčené složky, jakož i dopad na náklady nebo na harmonogram každého opatření ke snížení rizik s přihlédnutím k cíli nesnížit obecnou úroveň bezpečnosti této složky;

| d) | rozhodnutí Komise pro bezpečnostní akreditaci o bezpečnostní akreditaci připravují a přijímají odborníci, kteří mají řádnou kvalifikaci v oblasti akreditace komplexních systémů, mají bezpečnostní prověrku na odpovídající úrovni a jednají objektivně; |
| --- | --- |

d)

rozhodnutí Komise pro bezpečnostní akreditaci o bezpečnostní akreditaci připravují a přijímají odborníci, kteří mají řádnou kvalifikaci v oblasti akreditace komplexních systémů, mají bezpečnostní prověrku na odpovídající úrovni a jednají objektivně;

| e) | usiluje se o to, aby byly konzultovány všechny relevantní strany zainteresované na bezpečnostních otázkách dotčené složky; |
| --- | --- |

e)

usiluje se o to, aby byly konzultovány všechny relevantní strany zainteresované na bezpečnostních otázkách dotčené složky;

| f) | činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace provádějí v souladu se strategií bezpečnostní akreditace všechny příslušné zúčastněné strany zapojené do dotčené složky, aniž je dotčena úloha Komise; |
| --- | --- |

f)

činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace provádějí v souladu se strategií bezpečnostní akreditace všechny příslušné zúčastněné strany zapojené do dotčené složky, aniž je dotčena úloha Komise;

| g) | rozhodnutí Komise pro bezpečnostní akreditaci o bezpečnostní akreditaci vycházejí v souladu s postupem uvedeným v příslušné strategii bezpečnostní akreditace definované zmíněnou Komisí z rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci přijatých na místní úrovni příslušnými vnitrostátními orgány členských států pro bezpečnostní akreditaci; |
| --- | --- |

g)

rozhodnutí Komise pro bezpečnostní akreditaci o bezpečnostní akreditaci vycházejí v souladu s postupem uvedeným v příslušné strategii bezpečnostní akreditace definované zmíněnou Komisí z rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci přijatých na místní úrovni příslušnými vnitrostátními orgány členských států pro bezpečnostní akreditaci;

| h) | soustavným, transparentním a plně srozumitelným postupem monitorování se zajistí, aby byla známa bezpečnostní rizika dotčené složky, aby byla definována bezpečnostní opatření ke snížení těchto rizik na přijatelnou úroveň s ohledem na bezpečnostní potřeby Unie a jejích členských států a pro hladké fungování složky a aby byla tato opatření uplatňována ve shodě s koncepcí hloubkové ochrany. Účinnost těchto opatření se průběžně vyhodnocuje. Tento postup týkající se hodnocení a řízení bezpečnostních rizik se provádí jako iterativní proces a je prováděn společně zúčastněnými subjekty zapojenými do dotčené složky; |
| --- | --- |

h)

soustavným, transparentním a plně srozumitelným postupem monitorování se zajistí, aby byla známa bezpečnostní rizika dotčené složky, aby byla definována bezpečnostní opatření ke snížení těchto rizik na přijatelnou úroveň s ohledem na bezpečnostní potřeby Unie a jejích členských států a pro hladké fungování složky a aby byla tato opatření uplatňována ve shodě s koncepcí hloubkové ochrany. Účinnost těchto opatření se průběžně vyhodnocuje. Tento postup týkající se hodnocení a řízení bezpečnostních rizik se provádí jako iterativní proces a je prováděn společně zúčastněnými subjekty zapojenými do dotčené složky;

| i) | Komise pro bezpečnostní akreditaci přijímá rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci striktně nezávisle, a to i na Komisi a na jiných subjektech odpovědných za provádění dotčené složky a za poskytování souvisejících služeb, jakož i na výkonném řediteli a na správní radě agentury; |
| --- | --- |

i)

Komise pro bezpečnostní akreditaci přijímá rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci striktně nezávisle, a to i na Komisi a na jiných subjektech odpovědných za provádění dotčené složky a za poskytování souvisejících služeb, jakož i na výkonném řediteli a na správní radě agentury;

| j) | činnosti bezpečnostní akreditace se provádějí s náležitým ohledem na nezbytnost adekvátní koordinace mezi Komisí a orgány odpovědnými za provádění bezpečnostních pravidel; |
| --- | --- |

j)

činnosti bezpečnostní akreditace se provádějí s náležitým ohledem na nezbytnost adekvátní koordinace mezi Komisí a orgány odpovědnými za provádění bezpečnostních pravidel;

| k) | bezpečnostní akreditací složky EGNOS prováděnou Komisí pro bezpečnostní akreditaci nejsou dotčeny činnosti akreditace pro oblast letectví prováděné Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví. |
| --- | --- |

k)

bezpečnostní akreditací složky EGNOS prováděnou Komisí pro bezpečnostní akreditaci nejsou dotčeny činnosti akreditace pro oblast letectví prováděné Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví.

Článek 38

Úkoly Komise pro bezpečnostní akreditaci

1.   Komise pro bezpečnostní akreditaci plní své úkoly, aniž je dotčena odpovědnost Komise nebo odpovědnost svěřená ostatním orgánům agentury, zejména v otázkách týkajících se bezpečnosti, a aniž jsou dotčeny pravomoci členských států v oblasti bezpečnostní akreditace.

2.   Komise pro bezpečnostní akreditaci plní tyto úkoly:

| a) | definuje a schvaluje strategii bezpečnostní akreditace, která stanoví:






  i) | rozsah činností nezbytných k provádění a udržování akreditace složek programu nebo částí těchto složek a veškerých propojení mezi nimi a jinými systémy nebo složkami; |
| --- | --- | --- |

a)

definuje a schvaluje strategii bezpečnostní akreditace, která stanoví:

i)

rozsah činností nezbytných k provádění a udržování akreditace složek programu nebo částí těchto složek a veškerých propojení mezi nimi a jinými systémy nebo složkami;

| ii) | postup bezpečnostní akreditace složek programu nebo částí těchto složek s úrovní podrobnosti odpovídající požadované úrovni jistoty a jasně uvádějící podmínky akreditace; |
| --- | --- |

ii)

postup bezpečnostní akreditace složek programu nebo částí těchto složek s úrovní podrobnosti odpovídající požadované úrovni jistoty a jasně uvádějící podmínky akreditace;

| iii) | úlohu příslušných zúčastněných stran zapojených do postupu akreditace; |
| --- | --- |

iii)

úlohu příslušných zúčastněných stran zapojených do postupu akreditace;

| iv) | harmonogram akreditace, který je v souladu s fázemi složek programu, zejména pokud jde o zavádění infrastruktury, poskytování služeb a vývoj; |
| --- | --- |

iv)

harmonogram akreditace, který je v souladu s fázemi složek programu, zejména pokud jde o zavádění infrastruktury, poskytování služeb a vývoj;

| v) | zásady bezpečnostní akreditace pro sítě připojené k systémům zřízeným v rámci složek programu nebo pro části těchto složek a pro zařízení připojená k systémům zřízeným těmito složkami, kterou provádí vnitrostátní subjekty členských států příslušné pro bezpečnostní otázky; |
| --- | --- |

v)

zásady bezpečnostní akreditace pro sítě připojené k systémům zřízeným v rámci složek programu nebo pro části těchto složek a pro zařízení připojená k systémům zřízeným těmito složkami, kterou provádí vnitrostátní subjekty členských států příslušné pro bezpečnostní otázky;

| b) | přijímá rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci, zejména o schválení vypuštění družic, povolení k provozu systémů zřízených v rámci složek programu nebo prvků těchto složek v jejich jednotlivých konfiguracích a pro jednotlivé služby, které poskytují, až po signál ve vesmíru, a včetně něj, a povolení k provozu pozemních stanic. |
| --- | --- |

b)

přijímá rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci, zejména o schválení vypuštění družic, povolení k provozu systémů zřízených v rámci složek programu nebo prvků těchto složek v jejich jednotlivých konfiguracích a pro jednotlivé služby, které poskytují, až po signál ve vesmíru, a včetně něj, a povolení k provozu pozemních stanic.

| c) | přijímá rozhodnutí, která se týkají sítí a zařízení připojených k PRS podle článku 45 nebo připojených k jakékoli jiné zabezpečené službě pocházející ze složek programu, přičemž rozhoduje pouze o povolení pro subjekty vyvíjet nebo vyrábět citlivé technologie PRS, přijímače PRS nebo bezpečnostní moduly PRS nebo jiné technologie nebo zařízení, jež musí být zkontrolováno z hlediska obecných bezpečnostních požadavků podle čl. 34 odst. 2, přičemž bere v potaz doporučení vnitrostátních subjektů příslušných pro otázky bezpečnosti a obecná bezpečnostní rizika; |
| --- | --- |

c)

přijímá rozhodnutí, která se týkají sítí a zařízení připojených k PRS podle článku 45 nebo připojených k jakékoli jiné zabezpečené službě pocházející ze složek programu, přičemž rozhoduje pouze o povolení pro subjekty vyvíjet nebo vyrábět citlivé technologie PRS, přijímače PRS nebo bezpečnostní moduly PRS nebo jiné technologie nebo zařízení, jež musí být zkontrolováno z hlediska obecných bezpečnostních požadavků podle čl. 34 odst. 2, přičemž bere v potaz doporučení vnitrostátních subjektů příslušných pro otázky bezpečnosti a obecná bezpečnostní rizika;

| d) | přezkoumává a s výjimkou dokumentů, které má Komise přijmout podle čl. 34 odst. 2 tohoto nařízení a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU, schvaluje veškerou dokumentaci týkající se bezpečnostní akreditace; |
| --- | --- |

d)

přezkoumává a s výjimkou dokumentů, které má Komise přijmout podle čl. 34 odst. 2 tohoto nařízení a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU, schvaluje veškerou dokumentaci týkající se bezpečnostní akreditace;

| e) | poskytuje v oblasti své působnosti Komisi poradenství k vypracovávání návrhů znění aktů uvedených v čl. 34 odst. 2 tohoto nařízení a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU, včetně poradenství k zavádění bezpečnostních provozních postupů, a předkládá prohlášení se svým závěrečným postojem; |
| --- | --- |

e)

poskytuje v oblasti své působnosti Komisi poradenství k vypracovávání návrhů znění aktů uvedených v čl. 34 odst. 2 tohoto nařízení a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU, včetně poradenství k zavádění bezpečnostních provozních postupů, a předkládá prohlášení se svým závěrečným postojem;

| f) | přezkoumává a schvaluje posouzení bezpečnostních rizik vypracované v souladu s postupem monitorování podle čl. 37 písm. h) tohoto nařízení, s ohledem na soulad s dokumenty uvedenými v písmeni c) tohoto odstavce a s dokumenty vypracovanými podle čl. 34 odst. 2 tohoto nařízení a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU a spolupracuje s Komisí na definování opatření ke snížení rizik; |
| --- | --- |

f)

přezkoumává a schvaluje posouzení bezpečnostních rizik vypracované v souladu s postupem monitorování podle čl. 37 písm. h) tohoto nařízení, s ohledem na soulad s dokumenty uvedenými v písmeni c) tohoto odstavce a s dokumenty vypracovanými podle čl. 34 odst. 2 tohoto nařízení a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU a spolupracuje s Komisí na definování opatření ke snížení rizik;

| g) | kontroluje provádění bezpečnostních opatření v souvislosti s bezpečnostní akreditací složek programu prováděním nebo finančním zaštítěním bezpečnostních posouzení, inspekcí, auditů či přezkumů v souladu s čl. 42 odst. 2 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

g)

kontroluje provádění bezpečnostních opatření v souvislosti s bezpečnostní akreditací složek programu prováděním nebo finančním zaštítěním bezpečnostních posouzení, inspekcí, auditů či přezkumů v souladu s čl. 42 odst. 2 tohoto nařízení;

| h) | potvrzuje výběr schválených produktů a opatření, jež chrání před elektronickým odposlechem (TEMPEST), a schválených kryptografických produktů používaných k zajištění bezpečnosti pro složky programu; |
| --- | --- |

h)

potvrzuje výběr schválených produktů a opatření, jež chrání před elektronickým odposlechem (TEMPEST), a schválených kryptografických produktů používaných k zajištění bezpečnosti pro složky programu;

| i) | schvaluje nebo se případně spolu s relevantními subjekty příslušnými pro otázky bezpečnosti účastní společného schvalování propojení mezi systémy zřízenými v rámci složek programu nebo částí těchto složek a jinými systémy; |
| --- | --- |

i)

schvaluje nebo se případně spolu s relevantními subjekty příslušnými pro otázky bezpečnosti účastní společného schvalování propojení mezi systémy zřízenými v rámci složek programu nebo částí těchto složek a jinými systémy;

| j) | domlouvá s příslušným členským státem model pro kontrolu přístupu podle čl. 42 odst. 4; |
| --- | --- |

j)

domlouvá s příslušným členským státem model pro kontrolu přístupu podle čl. 42 odst. 4;

| k) | připravuje zprávy o rizicích a informuje Komisi, správní radu a výkonného ředitele o svém posouzení rizik a radí jim ohledně možností řešení zbytkového rizika v souvislosti s konkrétním rozhodnutím o bezpečnostní akreditaci; |
| --- | --- |

k)

připravuje zprávy o rizicích a informuje Komisi, správní radu a výkonného ředitele o svém posouzení rizik a radí jim ohledně možností řešení zbytkového rizika v souvislosti s konkrétním rozhodnutím o bezpečnostní akreditaci;

| l) | v úzké součinnosti s Komisí je nápomocna Radě a vysokému představiteli při provádění rozhodnutí (CZBP) 2021/... (9), pokud o to Rada nebo vysoký představitel konkrétně požádají; |
| --- | --- |

l)

v úzké součinnosti s Komisí je nápomocna Radě a vysokému představiteli při provádění rozhodnutí (CZBP) 2021/... (9), pokud o to Rada nebo vysoký představitel konkrétně požádají;

| m) | provádí konzultace, které jsou nezbytné pro plnění jejích úkolů; |
| --- | --- |

m)

provádí konzultace, které jsou nezbytné pro plnění jejích úkolů;

| n) | přijme svůj jednací řád a zveřejní jej. |
| --- | --- |

n)

přijme svůj jednací řád a zveřejní jej.

3.   Aniž jsou dotčeny pravomoci a odpovědnosti členských států, pod dohledem Komise pro bezpečnostní akreditaci se zřídí zvláštní podřízený subjekt zastupující členské státy, který provádí zejména tyto úkoly:

| a) | management letových kryptografických klíčů programu; |
| --- | --- |

a)

management letových kryptografických klíčů programu;

| b) | ověření, monitorování a posouzení toho, že byly zavedeny a jsou uplatňovány postupy pro evidenci klíčů Galileo PRS, bezpečné zacházení s nimi, jejich uložení, distribuci a likvidaci. |
| --- | --- |

b)

ověření, monitorování a posouzení toho, že byly zavedeny a jsou uplatňovány postupy pro evidenci klíčů Galileo PRS, bezpečné zacházení s nimi, jejich uložení, distribuci a likvidaci.

Článek 39

Složení Komise pro bezpečnostní akreditaci

1.   Komise pro bezpečnostní akreditaci je složena ze zástupce z každého členského státu, zástupce Komise a zástupce vysokého představitele. Funkční období členů Komise pro bezpečnostní akreditaci je čtyřleté s možností opětovného jmenování.

2.   Účast na zasedáních Komise pro bezpečnostní akreditaci vychází ze zásady „vědět jen to nejnutnější“. Jako pozorovatelé mohou být na zasedání Komise pro bezpečnostní akreditaci v případě potřeby přizváni zástupci ESA a zástupci agentury, kteří nejsou do bezpečnostní akreditace zapojeni. K účasti na zasedáních Komise pro bezpečnostní akreditaci mohou být jako pozorovatelé ve výjimečných případech přizváni rovněž zástupci agentur Unie, třetích zemí nebo mezinárodních organizací v případě záležitostí, které se těchto třetích zemí nebo mezinárodních organizací přímo týkají, zejména pak záležitostí, které se týkají infrastruktury, jež jim patří nebo jež je zřízena na jejich území. Ujednání pro takovou účast zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací a podmínky této účasti se stanoví v příslušných dohodách a musí být v souladu s jednacím řádem Komise pro bezpečnostní akreditaci.

Článek 40

Pravidla hlasování v Komisi pro bezpečnostní akreditaci

Nelze-li dosáhnout konsenzu podle obecných zásad uvedených v čl. 37 písm. b tohoto nařízení, přijme Komise pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí na základě hlasování kvalifikovanou většinou v souladu s článkem 16 Smlouvy o EU. Zástupce Komise a zástupce vysokého představitele se hlasování neúčastní. Předseda Komise pro bezpečnostní akreditaci podepisuje jménem Komise pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí, která Komise pro bezpečnostní akreditaci přijme.

Článek 41

Komunikace a dopad rozhodnutí Komise pro bezpečnostní akreditaci

1.   Rozhodnutí Komise pro bezpečnostní akreditaci jsou určena Komisi.

2.   Komise průběžně informuje Komisi pro bezpečnostní akreditaci o dopadu zamýšlených rozhodnutí Komise pro bezpečnostní akreditaci na řádný chod složek programu a na provádění plánů řešení zbytkového rizika. Komise pro bezpečnostní akreditaci všechny tyto informace obdržené od Komise zohlední.

3.   Komise neprodleně informuje Evropský parlament a Radu o dopadu přijetí rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci na řádný chod složek programu. Pokud se Komise domnívá, že by rozhodnutí přijaté Komisí pro bezpečnostní akreditaci mohlo mít významný dopad na řádný chod těchto složek, například pokud jde o náklady, harmonogram nebo plnění, okamžitě informuje Evropský parlament a Radu.

4.   Správní rada je pravidelně informována o průběhu práce Komise pro bezpečnostní akreditaci.

5.   Pracovní harmonogram Komise pro bezpečnostní akreditaci nesmí být v rozporu s harmonogramem činností pracovního programu podle článku 100.

Článek 42

Úloha členských států při bezpečnostní akreditaci

1.   Členské státy předávají Komisi pro bezpečnostní akreditaci veškeré informace, které považují za relevantní pro účely bezpečnostní akreditace.

2.   Členské státy umožní v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy řádně pověřeným osobám, jež byly jmenovány Komisí pro bezpečnostní akreditaci, se souhlasem vnitrostátních subjektů příslušných pro bezpečnostní otázky a pod jejich dohledem přístup k veškerým informacím a do veškerých oblastí nebo míst, která souvisejí s bezpečností systémů spadajících do pravomoci členských států, a to mimo jiné pro účely bezpečnostních inspekcí, auditů a testů, o nichž rozhodla Komise pro bezpečnostní akreditaci, a pro potřeby postupu monitorování bezpečnostních rizik podle čl. 37 písm. h). Tento přístup bude umožněn bez jakékoliv diskriminace na základě státní příslušnosti občanů členských států.

3.   Tyto audity a testy uvedené v odstavci 2 se provádí v souladu s těmito zásadami:

| a) | důraz je kladen na význam bezpečnosti a účinného řízení rizik u kontrolovaných subjektů; |
| --- | --- |

a)

důraz je kladen na význam bezpečnosti a účinného řízení rizik u kontrolovaných subjektů;

| b) | doporučena jsou protiopatření za účelem zmírnění specifických dopadů způsobených pozbytím důvěrnosti, integrity nebo dostupnosti utajovaných informací. |
| --- | --- |

b)

doporučena jsou protiopatření za účelem zmírnění specifických dopadů způsobených pozbytím důvěrnosti, integrity nebo dostupnosti utajovaných informací.

4.   Každý členský stát odpovídá za přípravu modelu pro kontrolu přístupu, jenž obsahuje přehled nebo seznam oblastí nebo míst, které mají být akreditovány. Na modelu pro kontrolu přístupu se předem dohodnou členské státy a Komise pro bezpečnostní akreditaci, aby bylo zajištěno, že všechny členské státy poskytují stejnou úroveň kontroly přístupu.

5.   Členské státy odpovídají na místní úrovni za bezpečnostní akreditaci míst, která se nacházejí na jejich území a tvoří část bezpečnostně akreditované oblasti složek programu, a podávají o tom zprávu Komisi pro bezpečnostní akreditaci.

KAPITOLA III

KAPITOLA III

Ochrana utajovaných informací

Ochrana utajovaných informací

Článek 43

Ochrana utajovaných informací

1.   Výměna utajovaných informací souvisejících s programem je předmětem mezinárodní dohody mezi Unií a třetí zemí nebo mezinárodní organizací o výměně utajovaných informací nebo případně ujednání mezi příslušným orgánem nebo subjektem Unie a příslušnými orgány třetí země nebo mezinárodní organizací o výměně utajovaných informací a vztahují se na ni podmínky stanovené v této dohodě nebo ujednaní.

2.   Fyzické osoby s bydlištěm ve třetích zemích a právnické osoby usazené ve třetích zemích mohou přicházet do styku s utajovanými informacemi EU týkajícími se programu, pouze pokud se na ně v těchto zemích vztahují bezpečnostní předpisy poskytující stupeň ochrany alespoň rovnocenný stupni, který poskytují bezpečnostní pravidla Komise stanovená rozhodnutím (EU, Euratom) 2015/444 a bezpečnostní pravidla Rady stanovená v přílohách rozhodnutí 2013/488/EU. Rovnocennost bezpečnostních předpisů uplatňovaných ve třetí zemi nebo v mezinárodní organizaci je definována v dohodě o bezpečnosti informací, včetně záležitostí týkajících se průmyslové bezpečnosti, je-li to relevantní, uzavřené mezi Unií a touto třetí zemí nebo mezinárodní organizací postupem podle článku 218 Smlouvy o fungování EU a s ohledem na článek 13 rozhodnutí 2013/488/EU.

3.   Aniž je dotčen článek 13 rozhodnutí 2013/488/EU a pravidla upravující oblast průmyslové bezpečnosti uvedená v rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/444, může být fyzické osobě nebo právnické osobě, třetí zemi nebo mezinárodní organizaci umožněn přístup k utajovaným informacím EU, je-li to považováno za nezbytné v jednotlivých případech s ohledem na povahu a obsah těchto informací, na potřebu příjemce znát utajované informace a na míru prospěchu pro Unii.

HLAVA VI

GALILEO A EGNOS

GALILEO A EGNOS

Článek 44

Způsobilá opatření

Využívání systémů Galileo a EGNOS zahrnuje tato způsobilá opatření:

| a) | řízení, provoz, údržbu, neustálé zdokonalování, rozvoj a ochranu kosmické infrastruktury, včetně modernizací a řízení zastarávání; |
| --- | --- |

a)

řízení, provoz, údržbu, neustálé zdokonalování, rozvoj a ochranu kosmické infrastruktury, včetně modernizací a řízení zastarávání;

| b) | řízení, provoz, údržbu, neustálé zdokonalování, rozvoj a ochranu pozemní infrastruktury, zejména pozemních středisek a stanic, na něž odkazuje prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/413 nebo prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/1406 (45), sítí, včetně modernizací a managementu zastarávání; |
| --- | --- |

b)

řízení, provoz, údržbu, neustálé zdokonalování, rozvoj a ochranu pozemní infrastruktury, zejména pozemních středisek a stanic, na něž odkazuje prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/413 nebo prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/1406 (45), sítí, včetně modernizací a managementu zastarávání;

| c) | vývoj budoucích generací systémů a rozvoj služeb poskytovaných složkami Galileo a EGNOS, včetně zohlednění potřeb příslušných zúčastněných subjektů, aniž jsou dotčena budoucí rozhodnutí o finančním výhledu Unie; |
| --- | --- |

c)

vývoj budoucích generací systémů a rozvoj služeb poskytovaných složkami Galileo a EGNOS, včetně zohlednění potřeb příslušných zúčastněných subjektů, aniž jsou dotčena budoucí rozhodnutí o finančním výhledu Unie;

| d) | podporu vývoje návazných aplikací složek Galileo a EGNOS a vývoje a rozvoje základních technologických prvků, jako jsou čipové sady a přijímače uzpůsobené pro Galileo; |
| --- | --- |

d)

podporu vývoje návazných aplikací složek Galileo a EGNOS a vývoje a rozvoje základních technologických prvků, jako jsou čipové sady a přijímače uzpůsobené pro Galileo;

| e) | podporu certifikačních a normalizačních činností souvisejících se složkami Galileo a EGNOS, zejména v odvětví dopravy; |
| --- | --- |

e)

podporu certifikačních a normalizačních činností souvisejících se složkami Galileo a EGNOS, zejména v odvětví dopravy;

| f) | nepřetržité zajišťování služeb poskytovaných složkami Galileo a EGNOS a v rámci doplňkovosti s členskými státy a iniciativami soukromého sektoru rozvoj trhu s těmito službami, zejména za účelem maximalizace socioekonomických přínosů uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. b); |
| --- | --- |

f)

nepřetržité zajišťování služeb poskytovaných složkami Galileo a EGNOS a v rámci doplňkovosti s členskými státy a iniciativami soukromého sektoru rozvoj trhu s těmito službami, zejména za účelem maximalizace socioekonomických přínosů uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. b);

| g) | spolupráce s jinými regionálními nebo globálními družicovými navigačními systémy, a to i za účelem usnadnění slučitelnosti a interoperability; |
| --- | --- |

g)

spolupráce s jinými regionálními nebo globálními družicovými navigačními systémy, a to i za účelem usnadnění slučitelnosti a interoperability;

| h) | prvky pro monitorování spolehlivosti systémů a jejich využívání a poskytování služeb; |
| --- | --- |

h)

prvky pro monitorování spolehlivosti systémů a jejich využívání a poskytování služeb;

| i) | činnosti související s poskytováním služeb a s koordinací rozšíření jejich pokrytí. |
| --- | --- |

i)

činnosti související s poskytováním služeb a s koordinací rozšíření jejich pokrytí.

Článek 45

Služby poskytované složkou Galileo

1.   Služby poskytované složkou Galileo zahrnují:

| a) | otevřenou službu Galileo (GOS), která je pro uživatele bezplatná a poskytuje informace o poloze a synchronizaci určené především pro masové aplikace družicové navigace pro využití ze strany spotřebitelů; |
| --- | --- |

a)

otevřenou službu Galileo (GOS), která je pro uživatele bezplatná a poskytuje informace o poloze a synchronizaci určené především pro masové aplikace družicové navigace pro využití ze strany spotřebitelů;

| b) | vysoce přesnou službu (HAS), která je pro uživatele bezplatná a prostřednictvím dodatečných dat šířených v doplňkovém kmitočtovém pásmu poskytuje vysoce přesné informace týkající se polohy a synchronizace, které jsou určeny zejména pro aplikace družicové navigace pro profesionální nebo komerční použití; |
| --- | --- |

b)

vysoce přesnou službu (HAS), která je pro uživatele bezplatná a prostřednictvím dodatečných dat šířených v doplňkovém kmitočtovém pásmu poskytuje vysoce přesné informace týkající se polohy a synchronizace, které jsou určeny zejména pro aplikace družicové navigace pro profesionální nebo komerční použití;

| c) | službu ověření pravosti signálu (SAS), která je založena na šifrovaných kódech obsažených v signálech a která je určena zejména pro aplikace družicové navigace pro profesionální nebo komerční použití; |
| --- | --- |

c)

službu ověření pravosti signálu (SAS), která je založena na šifrovaných kódech obsažených v signálech a která je určena zejména pro aplikace družicové navigace pro profesionální nebo komerční použití;

| d) | veřejně regulovanou službu (PRS) určenou pouze vládou schváleným uživatelům pro citlivé aplikace, které vyžadují vysokou úroveň kontinuity služby, a to i v oblasti bezpečnosti a obrany, která využívá silné, šifrované signály; tato služba bude bezplatně poskytována členským státům, Radě, Komisi, ESVČ a případně řádně zmocněným agenturám Unie; otázka zpoplatnění služby pro ostatní odběratele PRS uvedené v článku 2 rozhodnutí č. 1104/2011/EU bude posuzována případ od případu a v dohodách uzavřených podle čl. 3 odst. 5 uvedeného rozhodnutí se upřesní příslušná ustanovení; přístup k PRS je regulován v souladu s rozhodnutím č. 1104/2011/EU; |
| --- | --- |

d)

veřejně regulovanou službu (PRS) určenou pouze vládou schváleným uživatelům pro citlivé aplikace, které vyžadují vysokou úroveň kontinuity služby, a to i v oblasti bezpečnosti a obrany, která využívá silné, šifrované signály; tato služba bude bezplatně poskytována členským státům, Radě, Komisi, ESVČ a případně řádně zmocněným agenturám Unie; otázka zpoplatnění služby pro ostatní odběratele PRS uvedené v článku 2 rozhodnutí č. 1104/2011/EU bude posuzována případ od případu a v dohodách uzavřených podle čl. 3 odst. 5 uvedeného rozhodnutí se upřesní příslušná ustanovení; přístup k PRS je regulován v souladu s rozhodnutím č. 1104/2011/EU;

| e) | tísňovou službu (ES), která je pro uživatele bezplatná a vysílá prostřednictvím signálů varování týkající se přírodních katastrof nebo jiných nouzových situací v konkrétních oblastech; tato služba je případně poskytována ve spolupráci s vnitrostátními orgány členských států v oblasti civilní ochrany; |
| --- | --- |

e)

tísňovou službu (ES), která je pro uživatele bezplatná a vysílá prostřednictvím signálů varování týkající se přírodních katastrof nebo jiných nouzových situací v konkrétních oblastech; tato služba je případně poskytována ve spolupráci s vnitrostátními orgány členských států v oblasti civilní ochrany;

| f) | časoměrnou službu (TS), která je pro uživatele bezplatná a poskytuje přesný a spolehlivý referenční čas, jakož i koordinovaný světový čas, a která usnadňuje vývoj časoměrných aplikací založených na systému Galileo a použití v kritických aplikacích. |
| --- | --- |

f)

časoměrnou službu (TS), která je pro uživatele bezplatná a poskytuje přesný a spolehlivý referenční čas, jakož i koordinovaný světový čas, a která usnadňuje vývoj časoměrných aplikací založených na systému Galileo a použití v kritických aplikacích.

2.   Složka Galileo rovněž přispívá:

| a) | ke službě pátrání a záchrany (SAR) systému COSPAS-SARSAT detekcí tísňových signálů vysílaných bójemi a zpětným posíláním zpráv prostřednictvím zpětného spojení; |
| --- | --- |

a)

ke službě pátrání a záchrany (SAR) systému COSPAS-SARSAT detekcí tísňových signálů vysílaných bójemi a zpětným posíláním zpráv prostřednictvím zpětného spojení;

| b) | k službám monitorování integrity normalizovaným na úrovni Unie nebo na mezinárodní úrovni určeným k využití aplikacemi pro zajištění bezpečnosti života na základě signálů otevřené služby Galileo a v kombinaci se systémem EGNOS a jinými družicovými navigačními systémy; |
| --- | --- |

b)

k službám monitorování integrity normalizovaným na úrovni Unie nebo na mezinárodní úrovni určeným k využití aplikacemi pro zajištění bezpečnosti života na základě signálů otevřené služby Galileo a v kombinaci se systémem EGNOS a jinými družicovými navigačními systémy;

| c) | k službám v oblasti informací o kosmickém počasí prostřednictvím střediska služeb GNSS, jak je uvedeno v prováděcím rozhodnutí (EU) 2016/413, a včasného varování poskytovaným prostřednictvím pozemní infrastruktury systému Galileo, které jsou určeny zejména ke snížení potenciálních rizik pro uživatele služeb souvisejících s vesmírem poskytovaných systémem Galileo a jinými globálními družicovými navigačními systémy. |
| --- | --- |

c)

k službám v oblasti informací o kosmickém počasí prostřednictvím střediska služeb GNSS, jak je uvedeno v prováděcím rozhodnutí (EU) 2016/413, a včasného varování poskytovaným prostřednictvím pozemní infrastruktury systému Galileo, které jsou určeny zejména ke snížení potenciálních rizik pro uživatele služeb souvisejících s vesmírem poskytovaných systémem Galileo a jinými globálními družicovými navigačními systémy.

Článek 46

Služby poskytované složkou EGNOS

1.   Služby poskytované složkou EGNOS zahrnují:

| a) | otevřenou službu EGNOS (EOS), která je pro přímého uživatele bezplatná a poskytuje informace o poloze a synchronizaci určené především pro masové aplikace družicové navigace pro využití ze strany spotřebitelů; |
| --- | --- |

a)

otevřenou službu EGNOS (EOS), která je pro přímého uživatele bezplatná a poskytuje informace o poloze a synchronizaci určené především pro masové aplikace družicové navigace pro využití ze strany spotřebitelů;

| b) | službu přístupu k datům EGNOS (EDAS), která je pro přímého uživatele bezplatná a poskytuje informace o poloze a synchronizaci určené zejména pro aplikace družicové navigace pro odborné a komerční využití, přičemž nabízí zlepšenou výkonnost a data s vyšší přidanou hodnotou, než jakou mají data získaná prostřednictvím EOS; |
| --- | --- |

b)

službu přístupu k datům EGNOS (EDAS), která je pro přímého uživatele bezplatná a poskytuje informace o poloze a synchronizaci určené zejména pro aplikace družicové navigace pro odborné a komerční využití, přičemž nabízí zlepšenou výkonnost a data s vyšší přidanou hodnotou, než jakou mají data získaná prostřednictvím EOS;

| c) | službu pro zajištění bezpečnosti života (SoL), která je osvobozena od přímých uživatelských poplatků a poskytuje informace o poloze a časové synchronizaci s vysokou úrovní kontinuity, dostupnosti a přesnosti, včetně zpráv týkajících se integrity, které uživatele upozorňují na jakékoli selhání v systému Galileo a jiných GNSS, které EGNOS v oblasti pokrytí rozšiřuje, nebo na signály s překročeným limitem vysílané systémem Galileo a těmito jinými GNSS, a která je určena především pro uživatele, pro které má zásadní význam bezpečnost, zejména v oblasti civilního letectví pro účely letových navigačních služeb v souladu s normami ICAO nebo dalších odvětví dopravy. |
| --- | --- |

c)

službu pro zajištění bezpečnosti života (SoL), která je osvobozena od přímých uživatelských poplatků a poskytuje informace o poloze a časové synchronizaci s vysokou úrovní kontinuity, dostupnosti a přesnosti, včetně zpráv týkajících se integrity, které uživatele upozorňují na jakékoli selhání v systému Galileo a jiných GNSS, které EGNOS v oblasti pokrytí rozšiřuje, nebo na signály s překročeným limitem vysílané systémem Galileo a těmito jinými GNSS, a která je určena především pro uživatele, pro které má zásadní význam bezpečnost, zejména v oblasti civilního letectví pro účely letových navigačních služeb v souladu s normami ICAO nebo dalších odvětví dopravy.

2.   Služby uvedené v odstavci 1 se poskytují především na území všech členských států nacházejícím se zeměpisně v Evropě, k němuž se pro tyto účely řadí i Kypr, Azory, Kanárské ostrovy a Madeira, a to do konce roku 2026.

3.   Zeměpisné pokrytí systémem EGNOS může být rozšířeno do dalších oblastí světa, zejména na území kandidátských zemí, třetích zemí přidružených k iniciativě jednotného evropského nebe a třetích zemí v rámci evropské politiky sousedství, pokud je to technicky proveditelné a v souladu s bezpečnostními požadavky uvedenými v čl. 34 odst. 2, a v případě služby SoL na základě mezinárodních dohod.

4.   Náklady rozšíření zeměpisného pokrytí systémem EGNOS podle odstavce 3 tohoto článku, včetně souvisejících provozních nákladů specifických pro uvedené regiony, nejsou hrazeny z rozpočtu podle článku 11. Komise pro účely financování takovýchto opatření zváží i jiné programy nebo nástroje. Uvedené rozšíření nezpůsobí prodlevu v nabízení služeb podle odstavce 1 tohoto článku na území členských států nacházejícím se zeměpisně v Evropě.

Článek 47

Prováděcí opatření pro Galileo a EGNOS

Pro zajištění hladkého fungování složek Galileo a EGNOS a jejich přijetí ze strany trhů Komise prostřednictvím prováděcích aktů v případě potřeby stanoví nezbytná opatření, která jsou potřebná k:

| a) | řízení a snižování rizik spojených s provozem systémů Galileo a EGNOS, zejména s cílem zajistit kontinuitu služeb; |
| --- | --- |

a)

řízení a snižování rizik spojených s provozem systémů Galileo a EGNOS, zejména s cílem zajistit kontinuitu služeb;

| b) | určení hlavních rozhodovacích fází pro monitorování a hodnocení provádění složek Galileo a EGNOS; |
| --- | --- |

b)

určení hlavních rozhodovacích fází pro monitorování a hodnocení provádění složek Galileo a EGNOS;

| c) | určení, v souladu s bezpečnostními požadavky a otevřeným a transparentním postupem, umístění středisek náležejících k pozemní infrastruktuře systémů Galileo a EGNOS, a zajištění jejich provozu; |
| --- | --- |

c)

určení, v souladu s bezpečnostními požadavky a otevřeným a transparentním postupem, umístění středisek náležejících k pozemní infrastruktuře systémů Galileo a EGNOS, a zajištění jejich provozu;

| d) | stanovení technických a provozních specifikací týkajících se služeb uvedených v čl. 45 odst. 1 písm. c), e) a f) a v čl. 45 odst. 2 písm. c). |
| --- | --- |

d)

stanovení technických a provozních specifikací týkajících se služeb uvedených v čl. 45 odst. 1 písm. c), e) a f) a v čl. 45 odst. 2 písm. c).

Uvedené prováděcí akty se přijmou přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

Článek 48

Slučitelnost, interoperabilita a standardizace

1.   Galileo a EGNOS a služby, které poskytují, musí být z technického hlediska slučitelné a interoperabilní, a to i na uživatelské úrovni.

2.   Galileo a EGNOS a služby, které poskytují, musí být slučitelné a interoperabilní s jinými systémy družicové navigace a s klasickými prostředky rádiové navigace, pokud jsou v mezinárodních dohodách stanoveny nezbytné požadavky a podmínky ohledně slučitelnosti a interoperability.

HLAVA VII

COPERNICUS

COPERNICUS

KAPITOLA I

KAPITOLA I

Obecná ustanovení

Obecná ustanovení

Článek 49

Oblast působnosti složky Copernicus

1.   Složka Copernicus se provádí v návaznosti na předchozí investice, včetně investic zúčastněných stran, jako je ESA a EUMETSAT, a ve vhodných a nákladově efektivních případech využívá národní nebo regionální kapacity členských států a zohledňuje kapacity komerčních dodavatelů srovnatelných dat a informací a potřebu podporovat hospodářskou soutěž a rozvoj trhu, přičemž současně maximalizuje příležitosti evropských uživatelů.

2.   Složka Copernicus dodává data a informace, přičemž vychází z potřeb uživatelů této složky a z politiky bezplatného, plného a otevřeného přístupu k datům.

3.   Složka Copernicus podporuje formulování, provádění a monitorování politik Unie a jejích členských států zejména v oblasti životního prostředí, změny klimatu, mořského prostředí, námořní činnosti, atmosféry, zemědělství a rozvoje venkova, ochrany kulturního dědictví, civilní ochrany, monitorování infrastruktury, bezpečnosti a zabezpečení, jakož i digitálního hospodářství s cílem dalšího omezení administrativní zátěže.

4.   Složka Copernicus sestává z následujících prvků:

| a) | získávání dat, což zahrnuje:






  i) | vývoj a provozní činnosti družic Sentinel složky Copernicus; |
| --- | --- | --- |

a)

získávání dat, což zahrnuje:

i)

vývoj a provozní činnosti družic Sentinel složky Copernicus;

| ii) | přístup k datům třetích stran získaným při pozorování Země z vesmíru; |
| --- | --- |

ii)

přístup k datům třetích stran získaným při pozorování Země z vesmíru;

| iii) | přístup k datům in situ a k pomocným datům; |
| --- | --- |

iii)

přístup k datům in situ a k pomocným datům;

| b) | zpracování dat a informací prostřednictvím služeb složky Copernicus, což zahrnuje činnosti pro vytváření informací přidané hodnoty na podporu služeb v oblasti monitorování životního prostředí, podávání zpráv, zajištění dodržování právních předpisů, civilní ochrany a bezpečnosti; |
| --- | --- |

b)

zpracování dat a informací prostřednictvím služeb složky Copernicus, což zahrnuje činnosti pro vytváření informací přidané hodnoty na podporu služeb v oblasti monitorování životního prostředí, podávání zpráv, zajištění dodržování právních předpisů, civilní ochrany a bezpečnosti;

| c) | přístup k datům a jejich distribuce, což zahrnuje infrastrukturu a služby k zajištění uživatelsky vstřícného způsobu vyhledávání, prohlížení a dlouhodobého archivování dat složky Copernicus a informací složky Copernicus, přístupu k nim a jejich distribuce a využívání; |
| --- | --- |

c)

přístup k datům a jejich distribuce, což zahrnuje infrastrukturu a služby k zajištění uživatelsky vstřícného způsobu vyhledávání, prohlížení a dlouhodobého archivování dat složky Copernicus a informací složky Copernicus, přístupu k nim a jejich distribuce a využívání;

| d) | rozšiřování uživatelské základny, rozvoj trhu a budování kapacity podle čl. 28 odst. 5, což zahrnuje příslušné činnosti, zdroje a služby na podporu složky Copernicus, dat složky Copernicus a služeb složky Copernicus i souvisejících navazujících aplikací a jejich rozvoje na všech úrovních za účelem maximalizace socioekonomických přínosů, které jsou uvedeny v čl. 4 odst. 1, jakož i shromažďování údajů o potřebách uživatelů složky Copernicus a jejich analýzu. |
| --- | --- |

d)

rozšiřování uživatelské základny, rozvoj trhu a budování kapacity podle čl. 28 odst. 5, což zahrnuje příslušné činnosti, zdroje a služby na podporu složky Copernicus, dat složky Copernicus a služeb složky Copernicus i souvisejících navazujících aplikací a jejich rozvoje na všech úrovních za účelem maximalizace socioekonomických přínosů, které jsou uvedeny v čl. 4 odst. 1, jakož i shromažďování údajů o potřebách uživatelů složky Copernicus a jejich analýzu.

5.   Složka Copernicus prosazuje mezinárodní koordinaci pozorovacích systémů a s tím související výměny údajů za účelem posílení jejího globálního rozměru a doplňkovosti, přičemž zohledňuje mezinárodní dohody a koordinační postupy.

KAPITOLA II

KAPITOLA II

Způsobilá opatření

Způsobilá opatření

Článek 50

Způsobilá opatření pro získávání dat

Způsobilá opatření v rámci složky Copernicus zahrnují:

| a) | opatření pro poskytnutí posílené kontinuity stávajících misí Copernicus Sentinel a pro vývoj, vypouštění do vesmíru, údržbu a provoz dalších družic Copernicus Sentinel rozšiřujících oblast pozorování, přičemž se upřednostňují zejména pozorovací kapacity pro monitorování antropogenních emisí CO2 a dalších skleníkových plynů, které umožní monitorování polárních oblastí, a inovativní environmentální aplikace v oblasti zemědělství, lesnictví, správy vodních a mořských zdrojů a kulturního dědictví; |
| --- | --- |

a)

opatření pro poskytnutí posílené kontinuity stávajících misí Copernicus Sentinel a pro vývoj, vypouštění do vesmíru, údržbu a provoz dalších družic Copernicus Sentinel rozšiřujících oblast pozorování, přičemž se upřednostňují zejména pozorovací kapacity pro monitorování antropogenních emisí CO2 a dalších skleníkových plynů, které umožní monitorování polárních oblastí, a inovativní environmentální aplikace v oblasti zemědělství, lesnictví, správy vodních a mořských zdrojů a kulturního dědictví;

| b) | opatření k zajištění přístupu k datům a informacím třetích stran nezbytným k vytváření služeb složky Copernicus nebo pro využití ze strany orgánů, agentur a decentralizovaných útvarů Unie a v případě, kdy je to vhodné a nákladově efektivní, ze strany celostátních nebo regionálních veřejných subjektů; |
| --- | --- |

b)

opatření k zajištění přístupu k datům a informacím třetích stran nezbytným k vytváření služeb složky Copernicus nebo pro využití ze strany orgánů, agentur a decentralizovaných útvarů Unie a v případě, kdy je to vhodné a nákladově efektivní, ze strany celostátních nebo regionálních veřejných subjektů;

| c) | opatření k poskytnutí a koordinaci přístupu k datům in situ složky Copernicus a jiným pomocným datům potřebným k vytváření, kalibraci a validaci dat a informací složky Copernicus, včetně tam, kdy je to vhodné a nákladově efektivní, využití stávajících národních kapacit a zamezení zdvojování. |
| --- | --- |

c)

opatření k poskytnutí a koordinaci přístupu k datům in situ složky Copernicus a jiným pomocným datům potřebným k vytváření, kalibraci a validaci dat a informací složky Copernicus, včetně tam, kdy je to vhodné a nákladově efektivní, využití stávajících národních kapacit a zamezení zdvojování.

Článek 51

Způsobilá opatření pro služby složky Copernicus

1.   Způsobilá opatření pro služby složky Copernicus zahrnují:

| a) | služby monitorování životního prostředí, podávání zpráv a zajištění dodržování právních předpisů zahrnující:






  i) | monitorování atmosféry na celosvětové úrovni za účelem poskytování informací o kvalitě ovzduší, zejména se zvláštním zaměřením na evropskou úroveň, a složení atmosféry; |
| --- | --- | --- |

a)

služby monitorování životního prostředí, podávání zpráv a zajištění dodržování právních předpisů zahrnující:

i)

monitorování atmosféry na celosvětové úrovni za účelem poskytování informací o kvalitě ovzduší, zejména se zvláštním zaměřením na evropskou úroveň, a složení atmosféry;

| ii) | monitorování mořského prostředí za účelem poskytování informací o stavu a dynamice ekosystémů oceánů a moří a pobřežních ekosystémů a jejich zdrojů a využití; |
| --- | --- |

ii)

monitorování mořského prostředí za účelem poskytování informací o stavu a dynamice ekosystémů oceánů a moří a pobřežních ekosystémů a jejich zdrojů a využití;

| iii) | monitorování pevniny a zemědělství za účelem poskytování informací o krajinném pokryvu, využívání půdy a změnách využívání půdy, památkách kulturního dědictví, zemském pohybu, městských oblastech, kvantitě a kvalitě vnitrozemské vody, lesích, zemědělských a jiných přírodních zdrojích, biologické rozmanitosti a kryosféře; |
| --- | --- |

iii)

monitorování pevniny a zemědělství za účelem poskytování informací o krajinném pokryvu, využívání půdy a změnách využívání půdy, památkách kulturního dědictví, zemském pohybu, městských oblastech, kvantitě a kvalitě vnitrozemské vody, lesích, zemědělských a jiných přírodních zdrojích, biologické rozmanitosti a kryosféře;

| iv) | monitorování změny klimatu za účelem poskytování informací o antropogenních emisích a absorpcích CO2 a dalších skleníkových plynů, nejdůležitějších klimatických proměnných, reanalýz klimatu, sezónních předpovědí, klimatických předpovědí a přisuzování, informací o změnách v polárních oblastech a Arktidě, jakož i ukazatelů v příslušných časových a prostorových měřítcích; |
| --- | --- |

iv)

monitorování změny klimatu za účelem poskytování informací o antropogenních emisích a absorpcích CO2 a dalších skleníkových plynů, nejdůležitějších klimatických proměnných, reanalýz klimatu, sezónních předpovědí, klimatických předpovědí a přisuzování, informací o změnách v polárních oblastech a Arktidě, jakož i ukazatelů v příslušných časových a prostorových měřítcích;

| b) | služby krizového řízení pro poskytování informací na podporu veřejných orgánů zabývajících se civilní ochranou a v koordinaci s těmito orgány, podporující činnosti v oblasti civilní ochrany a odezvy na mimořádné události (zlepšení činnosti v oblasti včasného varování a kapacit pro reakci na krizi) a opatření v oblasti prevence a připravenosti (analýzy rizik a obnovy) v souvislosti s různými druhy katastrof; |
| --- | --- |

b)

služby krizového řízení pro poskytování informací na podporu veřejných orgánů zabývajících se civilní ochranou a v koordinaci s těmito orgány, podporující činnosti v oblasti civilní ochrany a odezvy na mimořádné události (zlepšení činnosti v oblasti včasného varování a kapacit pro reakci na krizi) a opatření v oblasti prevence a připravenosti (analýzy rizik a obnovy) v souvislosti s různými druhy katastrof;

| c) | bezpečnostní služby na podporu ostrahy v Unii a na jejích vnějších hranicích, námořního dohledu, jakož i vnější činnosti Unie v reakci na bezpečnostní výzvy, jimž Unie čelí, a cílů a opatření společné zahraniční a bezpečnostní politiky. |
| --- | --- |

c)

bezpečnostní služby na podporu ostrahy v Unii a na jejích vnějších hranicích, námořního dohledu, jakož i vnější činnosti Unie v reakci na bezpečnostní výzvy, jimž Unie čelí, a cílů a opatření společné zahraniční a bezpečnostní politiky.

2.   Komise s případnou podporou externího nezávislého poradenství zajišťuje relevantnost služeb Copernicus tím, že:

| a) | ověřuje technickou proveditelnost požadavků vznesených společenstvími uživatelů a jejich vhodnost pro daný účel; |
| --- | --- |

a)

ověřuje technickou proveditelnost požadavků vznesených společenstvími uživatelů a jejich vhodnost pro daný účel;

| b) | posuzuje prostředky a řešení, které byly navrženy nebo realizovány, s cílem splnit požadavky společenství uživatelů a cíle programu. |
| --- | --- |

b)

posuzuje prostředky a řešení, které byly navrženy nebo realizovány, s cílem splnit požadavky společenství uživatelů a cíle programu.

Článek 52

Způsobilá opatření pro přístup k datům a informacím a jejich distribuci

1.   Složka Copernicus zahrnuje opatření k poskytování lepšího přístupu k veškerým datům složky Copernicus a informacím složky Copernicus a případně k poskytování další infrastruktury a služeb na podporu distribuce uvedených dat a informací, přístupu k nim a jejich využívání.

2.   V případě, že jsou ve smyslu článků 12 až 16 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1159/2013 data Copernicus a informace složky Copernicus považovány z bezpečnostního hlediska za citlivé, může Komise svěřit pořizování uvedených dat a informací a dohled nad jejich získáváním, přístup k nim a jejich distribuci jednomu nebo více svěřenským subjektům. Tyto subjekty vytvoří a udržují rejstřík akreditovaných uživatelů a udělují přístup k vyhrazeným datům odděleným postupem.

KAPITOLA III

KAPITOLA III

Politika v oblasti dat složky Copernicus

Politika v oblasti dat složky Copernicus

Článek 53

Politika v oblasti dat složky Copernicus a informací složky Copernicus

1.   Data složky Copernicus a informace složky Copernicus se poskytují uživatelům složky Copernicus na základě politiky plného, bezplatného a otevřeného přístupu k datům:

| a) | uživatelé složky Copernicus smí bezplatně a po celém světě reprodukovat, distribuovat, zveřejňovat, přizpůsobovat a upravovat všechna data složky Copernicus a informace složky Copernicus a kombinovat je s jinými daty a informacemi; |
| --- | --- |

a)

uživatelé složky Copernicus smí bezplatně a po celém světě reprodukovat, distribuovat, zveřejňovat, přizpůsobovat a upravovat všechna data složky Copernicus a informace složky Copernicus a kombinovat je s jinými daty a informacemi;

| b) | politika plného, bezplatného a otevřeného přístupu k datům zahrnuje tato omezení:






  i) | formáty, včasnost a vlastnosti šíření dat složky Copernicus a informací složky Copernicus musí být předem definovány; |
| --- | --- | --- |

b)

politika plného, bezplatného a otevřeného přístupu k datům zahrnuje tato omezení:

i)

formáty, včasnost a vlastnosti šíření dat složky Copernicus a informací složky Copernicus musí být předem definovány;

| ii) | v příslušných případech musí být dodržovány licenční podmínky týkající se dat a informací třetích stran složky Copernicus použitých při tvorbě informací složky Copernicus; |
| --- | --- |

ii)

v příslušných případech musí být dodržovány licenční podmínky týkající se dat a informací třetích stran složky Copernicus použitých při tvorbě informací složky Copernicus;

| iii) | bezpečnostní omezení vyplývající z obecných bezpečnostních požadavků podle čl. 34 odst. 2; |
| --- | --- |

iii)

bezpečnostní omezení vyplývající z obecných bezpečnostních požadavků podle čl. 34 odst. 2;

| iv) | musí být zajištěna ochrana proti riziku narušení systému, který vytváří nebo zpřístupňuje data složky Copernicus a informace složky Copernicus, i samotných dat; |
| --- | --- |

iv)

musí být zajištěna ochrana proti riziku narušení systému, který vytváří nebo zpřístupňuje data složky Copernicus a informace složky Copernicus, i samotných dat;

| v) | musí být zajištěna ochrana spolehlivého přístupu k datům složky Copernicus a informacím složky Copernicus pro evropské uživatele. |
| --- | --- |

v)

musí být zajištěna ochrana spolehlivého přístupu k datům složky Copernicus a informacím složky Copernicus pro evropské uživatele.

2.   Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 105 k doplnění zvláštních ustanovení stanovených v odstavci 1 tohoto článku, pokud jde o specifikace, podmínky a postupy pro přístup k datům složky Copernicus a informacím složky Copernicus a jejich využívání.

3.   Ve zvláště závažných naléhavých případech se na akty v přenesené pravomoci podle tohoto článku použije postup stanovený v článku 106.

4.   Komise vydává licence a oznámení pro přístup a využívání dat složky Copernicus a informací složky Copernicus, včetně přidělovacích ustanovení, v souladu s datovou politikou složky Copernicus definovanou v tomto nařízení a v použitelných aktech v přenesené pravomoci přijatých podle odstavce 2.

HLAVA VIII

OSTATNÍ SLOŽKY PROGRAMU

OSTATNÍ SLOŽKY PROGRAMU

KAPITOLA I

KAPITOLA I

SSA

SSA

Oddíl 1

Oddíl 1

Dílčí složka SST

Dílčí složka SST

Článek 54

Oblast působnosti dílčí složky SST

1.   Dílčí složka SST podporuje tyto činnosti:

| a) | vytvoření, rozvoj a provoz sítě pozemních nebo kosmických senzorů SST členských států, včetně senzorů vyvinutých ESA nebo soukromým sektorem Unie a senzorů Unie provozovaných na vnitrostátní úrovni za účelem průzkumu a sledování kosmických objektů a vytvoření evropského katalogu kosmických objektů; |
| --- | --- |

a)

vytvoření, rozvoj a provoz sítě pozemních nebo kosmických senzorů SST členských států, včetně senzorů vyvinutých ESA nebo soukromým sektorem Unie a senzorů Unie provozovaných na vnitrostátní úrovni za účelem průzkumu a sledování kosmických objektů a vytvoření evropského katalogu kosmických objektů;

| b) | zpracování a analýzu dat SST na vnitrostátní úrovni za účelem vytváření informací SST a služeb SST podle čl. 55 odst. 1; |
| --- | --- |

b)

zpracování a analýzu dat SST na vnitrostátní úrovni za účelem vytváření informací SST a služeb SST podle čl. 55 odst. 1;

| c) | poskytování služeb SST podle čl. 55 odst. 1 uživatelům SST uvedeným v článku 56; |
| --- | --- |

c)

poskytování služeb SST podle čl. 55 odst. 1 uživatelům SST uvedeným v článku 56;

| d) | sledování iniciativ zaměřených na podporu rozvoje a zavádění technologií pro odstraňování celistvých kosmických objektů na konci jejich životnosti, technologických systémů na předcházení vzniku kosmické tříště a její odstraňování a mezinárodních iniciativ v oblasti řízení kosmické dopravy, jakož i usilování o součinnost s takovými iniciativami. |
| --- | --- |

d)

sledování iniciativ zaměřených na podporu rozvoje a zavádění technologií pro odstraňování celistvých kosmických objektů na konci jejich životnosti, technologických systémů na předcházení vzniku kosmické tříště a její odstraňování a mezinárodních iniciativ v oblasti řízení kosmické dopravy, jakož i usilování o součinnost s takovými iniciativami.

2.   Dílčí složka SST poskytuje rovněž technickou a administrativní podporu k zajištění přechodu mezi programem a rámcem pro podporu SST zřízeným rozhodnutím č. 541/2014/EU.

Článek 55

Služby SST

1.   Služby SST zahrnují:

| a) | posuzování rizika vzájemných kolizí celistvých kosmických objektů nebo kolizí celistvých kosmických objektů s kosmickou tříští a potenciální vydávání upozornění na riziko kolize během startu, rané orbitální fáze, zvyšování oběžné dráhy, provozu na oběžné dráze a během fází vedoucí k ukončení kosmické mise; |
| --- | --- |

a)

posuzování rizika vzájemných kolizí celistvých kosmických objektů nebo kolizí celistvých kosmických objektů s kosmickou tříští a potenciální vydávání upozornění na riziko kolize během startu, rané orbitální fáze, zvyšování oběžné dráhy, provozu na oběžné dráze a během fází vedoucí k ukončení kosmické mise;

| b) | detekci a charakterizaci fragmentace, rozlomení či kolizí těles na oběžné dráze; |
| --- | --- |

b)

detekci a charakterizaci fragmentace, rozlomení či kolizí těles na oběžné dráze;

| c) | posuzování rizika nekontrolovaného vstupu kosmických objektů a kosmickou tříští zpět do zemské atmosféry a vypracování souvisejících informací včetně odhadu doby a pravděpodobného místa možného dopadu; |
| --- | --- |

c)

posuzování rizika nekontrolovaného vstupu kosmických objektů a kosmickou tříští zpět do zemské atmosféry a vypracování souvisejících informací včetně odhadu doby a pravděpodobného místa možného dopadu;

| d) | rozvoj činností v rámci přípravy:






  i) | snižování množství kosmické tříště s cílem omezovat její vznik; a |
| --- | --- | --- |

d)

rozvoj činností v rámci přípravy:

i)

snižování množství kosmické tříště s cílem omezovat její vznik; a

| ii) | řešení problému kosmické tříště prostřednictvím nakládání se stávající kosmickou tříští. |
| --- | --- |

ii)

řešení problému kosmické tříště prostřednictvím nakládání se stávající kosmickou tříští.

2.   Služby SST jsou bezplatné a jsou kdykoli nepřetržitě k dispozici a jsou přizpůsobovány potřebám uživatelů uvedených v článku 56.

3.   Členské státy účastnící se dílčí složky SST, Komise a v příslušných případech ani kontaktní místo SST uvedené v čl. 58 odst. 1 nejsou odpovědné za:

| a) | škody způsobené neposkytnutím služeb SST nebo jejich přerušením; |
| --- | --- |

a)

škody způsobené neposkytnutím služeb SST nebo jejich přerušením;

| b) | zpožděné poskytnutí služeb SST; |
| --- | --- |

b)

zpožděné poskytnutí služeb SST;

| c) | poskytnutí nepřesných informací v rámci služeb SST, |
| --- | --- |

c)

poskytnutí nepřesných informací v rámci služeb SST,

| d) | opatření přijatá v reakci na poskytnuté služby SST. |
| --- | --- |

d)

opatření přijatá v reakci na poskytnuté služby SST.

Článek 56

Uživatelé SST

1.   Mezi uživatele SST z Unie patří:

| a) | hlavní uživatelé SST: členské státy, ESVČ, Komise, Rada, agentura, jakož i veřejní a soukromí vlastníci a provozovatelé celistvých kosmických objektů usazení v Unii; |
| --- | --- |

a)

hlavní uživatelé SST: členské státy, ESVČ, Komise, Rada, agentura, jakož i veřejní a soukromí vlastníci a provozovatelé celistvých kosmických objektů usazení v Unii;

| b) | jiní než hlavní uživatelé SST: další veřejné a soukromé subjekty usazené v Unii. |
| --- | --- |

b)

jiní než hlavní uživatelé SST: další veřejné a soukromé subjekty usazené v Unii.

Hlavní uživatelé SST mají přístup ke všem službám SST uvedeným v čl. 55 odst. 1.

Jiní než hlavní uživatelé SST mohou mít přístup ke službám SST uvedeným v čl. 55 odst. 1 písm. b) c) a d).

2.   Mezinárodní uživatelé SST zahrnují třetí země, mezinárodní organizace, které nemají ústředí v Unii, a soukromé subjekty, které nejsou usazeny v Unii. Přístup ke službách SST podle čl. 55 odst. 1 písm. d) mají za těchto podmínek:

| a) | třetí země a mezinárodní organizace, které nemají ústředí v Unii, mohou mít přístup ke službám SST podle čl. 8 odst. 2; |
| --- | --- |

a)

třetí země a mezinárodní organizace, které nemají ústředí v Unii, mohou mít přístup ke službám SST podle čl. 8 odst. 2;

| b) | soukromé subjekty, které nejsou usazeny v Unii, mohou mít přístup ke službám SST na základě mezinárodní dohody uzavřené Unií v souladu s čl. 8 odst. 2 se třetí zemí, v níž jsou usazeny, jež jim tento přístup umožní. |
| --- | --- |

b)

soukromé subjekty, které nejsou usazeny v Unii, mohou mít přístup ke službám SST na základě mezinárodní dohody uzavřené Unií v souladu s čl. 8 odst. 2 se třetí zemí, v níž jsou usazeny, jež jim tento přístup umožní.

3. Žádná mezinárodní dohoda se nevyžaduje pro přístup ke službám SST, které jsou veřejně přístupné a které jsou uvedeny v čl. 55 odst. 1 písm. a), b). a c).

3.   Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout podrobná ustanovení týkající se přístupu ke službám SST a příslušných postupů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

Článek 57

Účast členských států v dílčí složce SST

1.   Členské státy, které si přejí účastnit se poskytování služeb SST podle článku 55 pokrývajících všechny oběžné dráhy, musí Komisi předložit jeden společný návrh, v němž prokážou splnění těchto kritérií:

| a) | vlastnictví buď vhodných senzorů SST, které jsou k dispozici pro dílčí složku SST, a lidské zdroje pro jejich provozování, anebo vhodných kapacit pro provozní analýzu a zpracování dat zvláště navržených pro SST a k dispozici pro dílčí složku SST, nebo přístup k jednomu nebo druhému; |
| --- | --- |

a)

vlastnictví buď vhodných senzorů SST, které jsou k dispozici pro dílčí složku SST, a lidské zdroje pro jejich provozování, anebo vhodných kapacit pro provozní analýzu a zpracování dat zvláště navržených pro SST a k dispozici pro dílčí složku SST, nebo přístup k jednomu nebo druhému;

| b) | počáteční posouzení bezpečnostních rizik každého prostředku SST provedené a validované příslušným členským státem; |
| --- | --- |

b)

počáteční posouzení bezpečnostních rizik každého prostředku SST provedené a validované příslušným členským státem;

| c) | akční plán zohledňující plán koordinace přijatý podle článku 6 rozhodnutí č. 541/2014/EU pro provádění činností uvedených v článku 54 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

c)

akční plán zohledňující plán koordinace přijatý podle článku 6 rozhodnutí č. 541/2014/EU pro provádění činností uvedených v článku 54 tohoto nařízení;

| d) | rozdělení různých činností mezi členy odborných týmů určených podle článku 58 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

d)

rozdělení různých činností mezi členy odborných týmů určených podle článku 58 tohoto nařízení;

| e) | pravidla pro sdílení dat nezbytných k dosažení cílů uvedených v článku 4 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

e)

pravidla pro sdílení dat nezbytných k dosažení cílů uvedených v článku 4 tohoto nařízení.

Pokud jde o kritéria stanovená v prvním pododstavci písm. a) a b), každý členský stát, který si přeje účastnit se poskytování služeb SST, musí prokázat splnění těchto kritérií zvlášť.

Pokud jde o kritéria stanovená v prvním pododstavci písm. c) až e), všechny členské státy, které si přejí účastnit se poskytování služeb SST, musí prokázat splnění těchto kritérií souhrnně.

2.   Kritéria uvedená v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) a b) tohoto článku se považují za splněná členskými státy účastnícími se dílčí složky SST, jejichž určené národní subjekty jsou členy konsorcia vytvořeného v souladu čl. 7 odst. 3 rozhodnutí č. 541/2014/EU ke dni ... [datum vstupu tohoto nařízení v platnost].

3.   Pokud nebyl předložen žádný společný návrh v souladu s odstavcem 1 nebo pokud Komise usoudí, že předložený návrh není v souladu s kritérii uvedenými v odstavci 1, může nejméně pět členských států podat Komisi nový společný návrh a prokázat, že splňuje kritéria stanovená v odstavci 1.

4.   Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout podrobná ustanovení týkající se postupů a prvků uvedených v odst. 1 až 3 tohoto článku. Uvedené prováděcí akty se přijmou přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

Článek 58

Organizační rámec účasti členských států v dílčí složce SST

1.   Každý členský stát, který předložil společný návrh, u kterého Komise zjistila, že je v souladu s čl. 57 odst. 1, nebo který byl Komisí vybrán postupem podle čl. 57 odst. 3, určí ustavující národní subjekt usazený na jejich území, aby je zastupoval. Určený ustavující národní subjekt je orgán veřejné správy členského státu nebo subjekt pověřený výkonem takové veřejné správy.

2.   Ustavující národní subjekty určené podle odstavce 1 tohoto článku uzavřou dohodu, která vytváří partnerství SST (dále jen „dohoda o partnerství SST“) a stanoví pravidla a mechanismy pro jejich spolupráci při provádění činností podle článku 54. Dohoda o partnerství SST musí zejména obsahovat prvky zmíněné v čl. 57 odst. 1 písm. c) d) a e) a vytvoření struktury řízení rizik, aby bylo zajištěno provádění ustanovení o využívání a bezpečné výměně dat SST a informací SST.

3.   Ustavující národní subjekty vyvíjejí unijní služby SST vysoké kvality v souladu s víceletým plánem, příslušnými klíčovými ukazateli výkonnosti a uživatelskými požadavky, na základě činností odborných týmů podle odstavce 6 tohoto článku. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout víceletý plán a klíčové ukazatele výkonnosti. Tyto prováděcí akty jsou přijaty v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 107 odst. 3

4.   Ustavující národní subjekty vytvoří síť stávajících a potenciálních budoucích senzorů pro jejich koordinované a optimalizované provozování za účelem vytvoření a aktualizace společného evropského katalogu, aniž jsou dotčeny výsady členských států v oblasti národní bezpečnosti.

5.   Členské státy účastnící se dílčí složky SST provádějí bezpečnostní akreditaci na základě obecných bezpečnostních požadavků podle čl. 34 odst. 2.

6.   Členské státy, které se účastní dílčí složky SST, určí odborné týmy, které budou mít na starosti konkrétní otázky týkající se různých činností SST. Odborné týmy jsou stálé, řízené a personálně obsazené ustavujícími národními subjekty členských států, které je určily, a mohou zahrnovat odborníky z každého ustavujícího národního subjektu.

7.   Ustavující národní subjekty a odborné týmy zajistí ochranu dat SST, informací SST a služeb SST.

8.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme podrobná pravidla týkající se fungování organizačního rámce účasti členských států na dílčí složce SST. Tato pravidla se vztahují také na zapojení některého členského státu do dohody o partnerství SST v pozdější fází v důsledku toho, že se stal stranou dohody o partnerství SST podle odstavce 2 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

Článek 59

Kontaktní místo SST

1.   Komise s přihlédnutím k doporučením ustavujících národních subjektů vybere kontaktní místo SST na základě nejlepších odborných znalostí v otázkách bezpečnosti a poskytování služeb. Kontaktní místo SST:

| a) | poskytuje nezbytná bezpečná rozhraní k centralizaci, uchovávání a zpřístupňování informací SST uživatelům SST, jak je uvedeno v článku 56, přičemž musí být zajištěno vhodné nakládání s nimi a sledovatelnost; |
| --- | --- |

a)

poskytuje nezbytná bezpečná rozhraní k centralizaci, uchovávání a zpřístupňování informací SST uživatelům SST, jak je uvedeno v článku 56, přičemž musí být zajištěno vhodné nakládání s nimi a sledovatelnost;

| b) | zajišťuje podávání zpráv o výkonnosti služeb SST partnerství SST, jak je uvedeno v čl. 58 odst. 2 a Komisi; |
| --- | --- |

b)

zajišťuje podávání zpráv o výkonnosti služeb SST partnerství SST, jak je uvedeno v čl. 58 odst. 2 a Komisi;

| c) | získává nezbytnou zpětnou vazbu pro partnerství SST, jak je uvedeno v čl. 58 odst. 2, aby bylo zajištěno požadované sladění služeb SST s očekáváními uživatelů; |
| --- | --- |

c)

získává nezbytnou zpětnou vazbu pro partnerství SST, jak je uvedeno v čl. 58 odst. 2, aby bylo zajištěno požadované sladění služeb SST s očekáváními uživatelů;

| d) | podporuje a propaguje služby SST a podněcuje k jejich využívání. |
| --- | --- |

d)

podporuje a propaguje služby SST a podněcuje k jejich využívání.

2.   Ustavující národní subjekty v takovém případě uzavřou s kontaktním místem SST potřebná prováděcí ujednání.

Oddíl 2

Oddíl 2

Dílčí složky kosmické počasí a blízkozemní tělesa

Dílčí složky kosmické počasí a blízkozemní tělesa

Článek 60

Činnosti v rámci dílčí složky kosmické počasí

1.   Dílčí složka kosmické počasí může podporovat tyto činnosti:

| a) | posouzení a identifikaci potřeb uživatelů v odvětvích uvedených v odst. 2 písm. b) za účelem stanovení služeb v oblasti kosmického počasí, které mají být poskytovány; |
| --- | --- |

a)

posouzení a identifikaci potřeb uživatelů v odvětvích uvedených v odst. 2 písm. b) za účelem stanovení služeb v oblasti kosmického počasí, které mají být poskytovány;

| b) | poskytování služeb dílčí složky kosmické počasí uživatelům této dílčí složky, podle zjištěných potřeb a technických požadavků těchto uživatelů. |
| --- | --- |

b)

poskytování služeb dílčí složky kosmické počasí uživatelům této dílčí složky, podle zjištěných potřeb a technických požadavků těchto uživatelů.

2.   Služby dílčí složky kosmické počasí musí být k dispozici kdykoli a nepřetržitě. Komise prostřednictvím prováděcích aktů vybere tyto služby podle následujících pravidel:

| a) | Komise stanoví prioritu služeb dílčí složky kosmické počasí, které mají být poskytovány na úrovni Unie, podle potřeb uživatelů, technologické připravenosti služeb a výsledku posouzení rizik; |
| --- | --- |

a)

Komise stanoví prioritu služeb dílčí složky kosmické počasí, které mají být poskytovány na úrovni Unie, podle potřeb uživatelů, technologické připravenosti služeb a výsledku posouzení rizik;

| b) | služby dílčí složky kosmické počasí mohou přispívat k činnostem civilní ochrany a k ochraně široké škály odvětví, jako jsou kosmické odvětví, doprava, globální družicové navigační systémy, elektrické rozvodné sítě a komunikace. |
| --- | --- |

b)

služby dílčí složky kosmické počasí mohou přispívat k činnostem civilní ochrany a k ochraně široké škály odvětví, jako jsou kosmické odvětví, doprava, globální družicové navigační systémy, elektrické rozvodné sítě a komunikace.

Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 107 odst. 2.

3.   Veřejné nebo soukromé subjekty, které budou poskytovat služby dílčí složky kosmické počasí, se vybírají prostřednictvím výzev k podávání nabídek.

Článek 61

Činnosti v rámci dílčí složky blízkozemní tělesa

1.   Dílčí složka blízkozemní tělesa může podporovat tyto činnosti:

| a) | mapování kapacit členských států pro odhalování a monitorování blízkozemních těles; |
| --- | --- |

a)

mapování kapacit členských států pro odhalování a monitorování blízkozemních těles;

| b) | podporu vytváření sítí zařízení a výzkumných středisek členských států; |
| --- | --- |

b)

podporu vytváření sítí zařízení a výzkumných středisek členských států;

| c) | vývoj služby uvedené v odstavci 2; |
| --- | --- |

c)

vývoj služby uvedené v odstavci 2;

| d) | vývoj rutinní služby rychlé reakce schopné charakterizovat nově objevená blízkozemní tělesa; |
| --- | --- |

d)

vývoj rutinní služby rychlé reakce schopné charakterizovat nově objevená blízkozemní tělesa;

| e) | vytvoření evropského katalogu blízkozemních těles. |
| --- | --- |

e)

vytvoření evropského katalogu blízkozemních těles.

2.   Komise může ve své oblasti působnosti zavést postupy s cílem koordinovat při zapojení vhodných subjektů OSN opatření Unie a vnitrostátních veřejných orgánů zabývajících se civilní ochranou v případě, že je zjištěno blízkozemní těleso, které se blíží k Zemi.

KAPITOLA II

KAPITOLA II

GOVSATCOM

GOVSATCOM

Článek 62

Oblast působnosti složky GOVSATCOM

V rámci složky GOVSATCOM se kapacity a služby družicové komunikace kombinují do společného souboru Unie obsahujícího kapacity a služby družicové komunikace s přiměřenými požadavky na bezpečnost. Tato složka zahrnuje:

| a) | vývoj, vybudování a provozní činnosti infrastruktury pozemního segmentu podle článku 67 a případně kosmické infrastruktury uvedené v čl. 102 odst. 2; |
| --- | --- |

a)

vývoj, vybudování a provozní činnosti infrastruktury pozemního segmentu podle článku 67 a případně kosmické infrastruktury uvedené v čl. 102 odst. 2;

| b) | pořízení vládních a komerčních kapacit a služeb družicové komunikace a uživatelského zařízení nezbytného pro poskytování služeb složky GOVSATCOM; |
| --- | --- |

b)

pořízení vládních a komerčních kapacit a služeb družicové komunikace a uživatelského zařízení nezbytného pro poskytování služeb složky GOVSATCOM;

| c) | opatření nezbytná pro další interoperabilitu a normalizaci uživatelského zařízení GOVSATCOM. |
| --- | --- |

c)

opatření nezbytná pro další interoperabilitu a normalizaci uživatelského zařízení GOVSATCOM.

Článek 63

Kapacity a služby poskytované v rámci složky GOVSATCOM

1.   Poskytování kapacit a služeb složky GOVSATCOM je stanoveno v portfoliu služeb uvedeném v odstavci 3 tohoto článku a v souladu s provozními požadavky uvedenými v odstavci 2 tohoto článku, specifickými bezpečnostními požadavky na GOVSATCOM podle čl. 34 odst. 2 a v mezích pravidel pro sdílení a prioritizaci podle článku 66.

Přístup ke kapacitám a službám složky GOVSATCOM je pro institucionální a vládní uživatele složky GOVSATCOM bezplatný, pokud Komise nevymezí v souladu s čl. 66 odst. 2 cenovou politiku.

2.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme provozní požadavky na služby složky GOVSATCOM v podobě technických specifikací pro případy použití složky GOVSATCOM týkající se zejména krizového řízení, dohledu a řízení klíčové infrastruktury, včetně diplomatických komunikačních sítí. Uvedené provozní požadavky vycházejí z podrobné analýzy požadavků uživatelů složky GOVSATCOM a zohledňují požadavky vyplývající ze stávajících uživatelských zařízení a sítí. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

3.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme portfolio služeb pro služby složky GOVSATCOM v podobě seznamu kategorií kapacit a služeb družicové komunikace a jejich atributů, včetně zeměpisného pokrytí, kmitočtu, šířky pásma, uživatelského zařízení a bezpečnostních prvků. Portfolio služeb zohlední stávající komerčně dostupné služby, aby nedošlo k narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. Tyto prováděcí akty musí být pravidelně aktualizovány, musí být založeny na provozních a bezpečnostních požadavcích uvedených v odstavci 1 tohoto článku a musí upřednostňovat služby poskytované uživatelům podle jejich relevantnosti a úrovně kritičnosti. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

4.   Uživatelé složky GOVSATCOM mají přístup ke kapacitám a službám složky GOVSATCOM uvedeným v portfoliu služeb uvedeným v odstavci 3 tohoto článku. Tento přístup se poskytuje prostřednictvím center složky GOVSATCOM podle čl. 67 odst. 1.

Článek 64

Poskytovatelé kapacit a služeb družicové komunikace

Kapacity a služby družicové komunikace v rámci složky GOVSATCOM mohou poskytovat tyto subjekty:

| a) | účastníci GOVSATCOM uvedení ve článku 68; a |
| --- | --- |

a)

účastníci GOVSATCOM uvedení ve článku 68; a

| b) | právnické osoby, které jsou řádně akreditovány k poskytování kapacit nebo služeb družicové komunikace v souladu s postupem bezpečnostní akreditace, uvedené v článku 37 na základě obecných bezpečnostních požadavků pro složku GOVSATCOM, jak je uvedeno v čl. 34 odst. 2. |
| --- | --- |

b)

právnické osoby, které jsou řádně akreditovány k poskytování kapacit nebo služeb družicové komunikace v souladu s postupem bezpečnostní akreditace, uvedené v článku 37 na základě obecných bezpečnostních požadavků pro složku GOVSATCOM, jak je uvedeno v čl. 34 odst. 2.

Článek 65

Uživatelé složky GOVSATCOM

1.   Uživateli složky GOVSATCOM mohou být následující subjekty, pokud jim jsou svěřeny úkoly týkající se dohledu nad mimořádnými událostmi a misemi, provozními činnostmi a infrastrukturami, jež jsou klíčové z hlediska bezpečnosti, a jejich řízení:

| a) | orgán veřejné moci Unie nebo členského státu nebo subjekt pověřený výkonem takové veřejné moci; |
| --- | --- |

a)

orgán veřejné moci Unie nebo členského státu nebo subjekt pověřený výkonem takové veřejné moci;

| b) | fyzická nebo právnická osoba, která vyvíjí činnost jménem subjektu uvedeného v písmenu a)tohoto odstavce a pod jeho kontrolou. |
| --- | --- |

b)

fyzická nebo právnická osoba, která vyvíjí činnost jménem subjektu uvedeného v písmenu a)tohoto odstavce a pod jeho kontrolou.

2.   K používání kapacit a služeb složky GOVSATCOM musí být uživatelé složky GOVSATCOM řádně oprávněni účastníkem podle článku 67 a musí splňovat obecné bezpečnostní požadavky uvedené v čl. 34 odst. 2, které jsou stanoveny pro GOVSATCOM.

Článek 66

Sdílení a prioritizace

1.   Sdružené kapacity, služby a uživatelské zařízení družicové komunikace se sdílí a prioritizují mezi účastníky GOVSATCOM uvedenými v článku 68 na základě analýzy bezpečnostních rizik uživatelů. Tato analýza zohlední stávající komunikační infrastrukturu a dostupnost stávajících schopností, jakož i jejich zeměpisné pokrytí na unijní a vnitrostátní úrovni. Při tomto sdílení a prioritizaci jsou upřednostňováni uživatelé složky GOVSATCOM podle své relevantnosti a úrovně kritičnosti.

2.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme podrobná pravidla pro sdílení a prioritizaci kapacit, služeb a uživatelských zařízení satelitní komunikace, přičemž zohlední očekávanou poptávku po různých případech použití a analýzu bezpečnostních rizik pro tyto případy použití a případně nákladovou efektivitu.

Stanovením cenové politiky v těchto pravidlech Komise zajistí, aby poskytování kapacit a služeb složky GOVSATCOM nenarušovalo trh, a aby kapacity složky GOVSATCOM byly dostatečné.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

3.   Sdílení a prioritizaci kapacit a služeb družicové komunikace mezi uživateli GOVSATCOM, kteří jsou oprávněni stejným účastníkem GOVSATCOM, určuje a provádí uvedený účastník GOVSATCOM.

Článek 67

Infrastruktura a provoz pozemního segmentu

1.   Pozemní segment zahrnuje infrastrukturu nezbytnou k tomu, aby bylo umožněno poskytování služeb uživatelům složky GOVSATCOM v souladu s článkem 66, zejména pokud jde o centra složky GOVSATCOM, která jsou v rámci této složky pořízena k propojení uživatelů složky GOVSATCOM s poskytovateli kapacit a služeb družicové komunikace. Pozemní segment a jeho provoz musí být v souladu s obecnými bezpečnostními požadavky uvedenými v čl. 34 odst. 2stanoveným pro složku GOVSATCOM.

2.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví umístění infrastruktury pozemního segmentu. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3 a není jimi dotčeno právo členského státu rozhodnout, že nepřijme žádnou takovou infrastrukturu.

Článek 68

Účastníci GOVSATCOM a příslušné orgány

1.   Členské státy, Rada, Komise a ESVČ jsou účastníky GOVSATCOM, pokud opravňují uživatele GOVSATCOM, nebo poskytují kapacity družicové komunikace, či místa pozemních segmentů nebo část zařízení pozemního segmentu.

Pokud Rada, Komise nebo ESVČ opravňují uživatele složky GOVSATCOM, nebo poskytují kapacity družicové komunikace či místa pozemních segmentů nebo část zařízení pozemního segmentu na území členského státu, nesmí být toto oprávnění nebo poskytování v rozporu s ustanoveními o neutralitě nebo neangažovanosti zakotvenými v ústavním právu tohoto členského státu.

2.   Agentury Unie se mohou stát účastníky GOVSATCOM pouze tehdy, je-li to nezbytné k vykonávání jejich úkolů, a v souladu s podrobnými pravidly stanovenými správní dohodou uzavřenou mezi dotčenou agenturou a orgánem Unie provádějícím dozor nad ní.

3.   Třetí země a mezinárodní organizace se mohou stát účastníky GOVSATCOM v souladu s článkem 7.

4.   Každý účastník GOVSATCOM určí jeden příslušný orgán GOVSATCOM.

5.   Příslušný orgán GOVSATCOM zajistí, aby:

| a) | používání služeb bylo v souladu s použitelnými bezpečnostními požadavky; |
| --- | --- |

a)

používání služeb bylo v souladu s použitelnými bezpečnostními požadavky;

| b) | byla určena a spravována přístupová práva pro uživatele složky GOVSATCOM; |
| --- | --- |

b)

byla určena a spravována přístupová práva pro uživatele složky GOVSATCOM;

| c) | uživatelská zařízení a související elektronická komunikační spojení a informace byly využívány a řízeny v souladu s platnými bezpečnostními požadavky; |
| --- | --- |

c)

uživatelská zařízení a související elektronická komunikační spojení a informace byly využívány a řízeny v souladu s platnými bezpečnostními požadavky;

| d) | bylo zřízeno ústřední kontaktní místo, které bude podle potřeby pomáhat při podávání zpráv o bezpečnostních rizicích a hrozbách, zejména pokud jde o detekci potenciálně škodlivého elektromagnetického rušení ovlivňujícího služby v rámci této složky. |
| --- | --- |

d)

bylo zřízeno ústřední kontaktní místo, které bude podle potřeby pomáhat při podávání zpráv o bezpečnostních rizicích a hrozbách, zejména pokud jde o detekci potenciálně škodlivého elektromagnetického rušení ovlivňujícího služby v rámci této složky.

Článek 69

Monitorování nabídky a poptávky týkající se GOVSATCOM

Za účelem optimalizace rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou týkající se služeb složky GOVSATCOM, Komise nepřetržitě monitoruje vývoj nabídky, včetně stávajících kapacit složky GOVSATCOM na oběžné dráze pro sdílení a sdružování, a poptávky týkající se kapacit a služeb složky GOVSATCOM, přičemž zohledňuje nová rizika a hrozby, jakož i nový vývoj technologií.

HLAVA IX

AGENTURA EVROPSKÉ UNIE PRO KOSMICKÝ PROGRAM

AGENTURA EVROPSKÉ UNIE PRO KOSMICKÝ PROGRAM

KAPITOLA I

KAPITOLA I

Obecná ustanovení týkající se agentury

Obecná ustanovení týkající se agentury

Článek 70

Právní postavení agentury

1.   Agentura je subjektem Unie. Má právní subjektivitu.

2.   Agentura má v každém členském státě nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, kterou vnitrostátní právo daného členského státu přiznává právnickým osobám. Může zejména nabývat nebo zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.

3.   Agenturu zastupuje její výkonný ředitel.

Článek 71

Sídlo a místní kanceláře agentury

1.   Agentura sídlí v Praze (Česko).

2.   Zaměstnanci agentury mohou být umístěni v jednom z pozemních středisek Galileo nebo EGNOS uvedených v prováděcím rozhodnutí (EU) 2016/413 nebo (EU) 2017/1406 pro výkon programových činností stanovených v příslušné dohodě.

3.   S ohledem na potřeby programu mohou být zřízeny místní kanceláře ve členských státech v souladu s postupem stanoveným v čl. 79 odst. 2.

KAPITOLA II

KAPITOLA II

Organizace agentury

Organizace agentury

Článek 72

Správní a řídicí struktura

1.   Správní a řídicí strukturu agentury tvoří:

| a) | správní rada; |
| --- | --- |

a)

správní rada;

| b) | výkonný ředitel; |
| --- | --- |

b)

výkonný ředitel;

| c) | Komise pro bezpečnostní akreditaci. |
| --- | --- |

c)

Komise pro bezpečnostní akreditaci.

2.   Správní rada, výkonný ředitel a Komise pro bezpečnostní akreditaci vzájemně spolupracují, aby zajistili fungování agentury a koordinaci v souladu s postupy stanovenými vnitřními předpisy agentury, jako jsou jednací řád správní rady, jednací řád Komise pro bezpečnostní akreditaci, finanční pravidla použitelná na agenturu, prováděcí pravidla služebního řádu úředníků Evropské unie (dále jen „služební řád“) a pravidla pro přístup k dokumentům.

Článek 73

Správní rada

1.   Správní rada sestává z jednoho zástupce z každého členského státu a čtyř zástupců Komise, přičemž všichni mají hlasovací právo. Správní rada zahrnuje i jednoho člena určeného Evropským parlamentem, bez hlasovacího práva.

2.   Předseda nebo místopředseda Komise pro bezpečnostní akreditaci, zástupce Rady, zástupce vysokého představitele a zástupce ESA jsou k účasti na zasedání správní rady přizváni jako pozorovatelé pro záležitosti, jež se jich přímo dotýkají, za podmínek stanovených v jednacím řádu správní rady.

3.   Každý člen správní rady má náhradníka. Náhradník zastupuje člena v jeho nepřítomnosti.

4.   Každý členský stát jmenuje člena správní rady a jeho náhradníka s ohledem na jejich znalosti v oblasti úkolů agentury, přičemž se přihlédne k relevantním dovednostem v oblasti řízení, správy a rozpočtu. S cílem zajistit kontinuitu činnosti správní rady Evropský parlament, Komise a členské státy usilují o omezení obměny svých zástupců ve správní radě.. Všechny strany usilují o dosažení vyváženého zastoupení žen a mužů ve správní radě.

5.   Funkční období členů správní rady a jejich náhradníků je čtyřleté a je obnovitelné.

6.   Je-li to vhodné, stanoví se účast zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací a podmínky této účasti v dohodách podle článku 98 a musí být v souladu s jednacím řádem správní rady. Tito zástupci nemají hlasovací právo.

Článek 74

Předseda správní rady

1.   Správní rada zvolí ze svých členů s volebním právem předsedu a místopředsedu. Nemůže-li předseda plnit své povinnosti, jeho místo automaticky zaujme místopředseda.

2.   Funkční období předsedy a místopředsedy je dvouleté s možností jednoho opětovného jmenování. Funkční období vždy skončí v případě, že uvedená osoba přestane být členem správní rady.

3.   Správní rada má pravomoc odvolat předsedu, místopředsedu, nebo oba dva.

Článek 75

Zasedání správní rady

1.   Zasedání správní rady svolává předseda.

2.   Výkonný ředitel agentury se účastní jednání správní rady, pokud předseda nerozhodne jinak. Výkonný ředitel agentury nemá hlasovací právo.

3.   Řádná zasedání správní rady se konají pravidelně, alespoň dvakrát do roka. Zasedání správní rady se dále konají z podnětu jejího předsedy nebo na žádost nejméně jedné třetiny jejích členů.

4.   Správní rada může přizvat jakoukoli osobu, jejíž stanovisko může být předmětem zájmu. Členům správní rady mohou být v souladu s jednacím řádem správní rady nápomocni poradci nebo odborníci.

5.   Pokud se diskuse týká využití citlivé vnitrostátní infrastruktury, jednání správní rady a hlasování se smí účastnit zástupci členských států a zástupci Komise podle zásady „vědět jen to nejnutnější“. Hlasují nicméně pouze zástupci těch členských států, které takovou infrastrukturu vlastní, a zástupci Komise. Pokud předseda správní rady nezastupuje jeden z členských států, které takovou infrastrukturu vlastní, nahradí jej zástupci členských států, které takovou infrastrukturu vlastní. Jednací řád správní rady stanoví situace, v nichž se tento postup může použít.

6.   Sekretariát správní rady zajišťuje agentura.

Článek 76

Pravidla hlasování ve správní radě

1.   Nestanoví-li toto nařízení jinak, přijímá správní rada rozhodnutí většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem.

Dvoutřetinová většina všech členů správní rady s hlasovacím právem je nezbytná pro volbu a odvolání předsedy a místopředsedy správní rady a pro přijímání rozpočtu, pracovních programů a schvalování ujednání uvedených v čl. 98 odst. 2, bezpečnostních pravidel agentury, přijetí jednacího řádu, zřízení místních kanceláří a schvalování dohod o umístění uvedených v článku 92.

2.   Každý zástupce členských států a Komise má jeden hlas. V nepřítomnosti člena s hlasovacím právem je k výkonu jeho hlasovacího práva oprávněn jeho náhradník. Rozhodnutí podle čl. 77 odst. 2 písm. a) nebo čl. 77 odst. 5, kromě záležitostí podle kapitoly II hlavy V, se přijmou pouze tehdy, pokud zástupci Komise hlasují kladně.

3.   Jednací řád správní rady stanoví podrobnější úpravu hlasování, zejména podmínky zastupování jednoho člena správní rady jiným členem, jakož i jakékoli případné požadavky na usnášeníschopnost.

Článek 77

Úkoly správní rady

1.   Správní rada zajišťuje, aby agentura vykonávala za podmínek stanovených tímto nařízením úkoly, které jsou jí svěřeny, a přijímá za tímto účelem veškerá nezbytná rozhodnutí. Tím nejsou dotčeny pravomoci vztahující se k činnostem podle kapitoly II hlavy V, které byly svěřeny Komisi pro bezpečnostní akreditaci.

2.   Správní rada rovněž:

| a) | přijme každoročně do 15. listopadu po obdržení stanoviska Komise pracovní program agentury pro nadcházející rok, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná Komisí pro bezpečnostní akreditaci podle článku 80 písm. b); |
| --- | --- |

a)

přijme každoročně do 15. listopadu po obdržení stanoviska Komise pracovní program agentury pro nadcházející rok, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná Komisí pro bezpečnostní akreditaci podle článku 80 písm. b);

| b) | přijme do 30. června prvního roku víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o fungování EU po obdržení stanoviska Komise víceletý pracovní program agentury na období daného víceletého finančního rámce, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část podle čl. 80 písm. a) tohoto nařízení vypracovaná Komisí pro bezpečnostní akreditaci. Evropský parlament je konzultován ohledně tohoto víceletého pracovního programu za předpokladu, že účelem této konzultace je výměna názorů a výsledek není pro agenturu závazný; |
| --- | --- |

b)

přijme do 30. června prvního roku víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o fungování EU po obdržení stanoviska Komise víceletý pracovní program agentury na období daného víceletého finančního rámce, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část podle čl. 80 písm. a) tohoto nařízení vypracovaná Komisí pro bezpečnostní akreditaci. Evropský parlament je konzultován ohledně tohoto víceletého pracovního programu za předpokladu, že účelem této konzultace je výměna názorů a výsledek není pro agenturu závazný;

| c) | plní úkoly týkající se rozpočtu stanovené v čl. 84 odst. 5, 6, 10 a 11; |
| --- | --- |

c)

plní úkoly týkající se rozpočtu stanovené v čl. 84 odst. 5, 6, 10 a 11;

| d) | dohlíží na provoz bezpečnostního střediska systému Galileo, jak je uvedeno v čl. 34 odst. 5 písm. b); |
| --- | --- |

d)

dohlíží na provoz bezpečnostního střediska systému Galileo, jak je uvedeno v čl. 34 odst. 5 písm. b);

| e) | přijímá v souladu s článkem 94 tohoto nařízení ujednání, kterými se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (46); |
| --- | --- |

e)

přijímá v souladu s článkem 94 tohoto nařízení ujednání, kterými se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (46);

| f) | poté, co konzultovala Komisi pro bezpečnostní akreditaci ohledně ustanovení ujednání týkajících se bezpečnostní akreditace, schvaluje ujednání podle článku 98; |
| --- | --- |

f)

poté, co konzultovala Komisi pro bezpečnostní akreditaci ohledně ustanovení ujednání týkajících se bezpečnostní akreditace, schvaluje ujednání podle článku 98;

| g) | přijímá technické postupy nezbytné pro plnění svých úkolů; |
| --- | --- |

g)

přijímá technické postupy nezbytné pro plnění svých úkolů;

| h) | přijímá výroční zprávu o činnostech a výhledech agentury, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná Komisí pro bezpečnostní akreditaci podle čl. 80 písm. c), a každoročně ji předává do 1. července Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru; |
| --- | --- |

h)

přijímá výroční zprávu o činnostech a výhledech agentury, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná Komisí pro bezpečnostní akreditaci podle čl. 80 písm. c), a každoročně ji předává do 1. července Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru;

| i) | zajišťuje, aby byly náležitě provedeny závěry a doporučení vyplývající z hodnocení a auditů podle článku 102, jakož i z vyšetřování prováděného OLAFem a ze všech zpráv o interním či externím auditu a předává rozpočtovému orgánu veškeré informace významné pro výsledek hodnotících postupů; |
| --- | --- |

i)

zajišťuje, aby byly náležitě provedeny závěry a doporučení vyplývající z hodnocení a auditů podle článku 102, jakož i z vyšetřování prováděného OLAFem a ze všech zpráv o interním či externím auditu a předává rozpočtovému orgánu veškeré informace významné pro výsledek hodnotících postupů;

| j) | je výkonným ředitelem konzultována ohledně dohody o finančním rámcovém partnerství uvedené v článku 31a a dohod o přiznání příspěvku uvedených v čl. 27 odst. 2a a čl. 29 odst. 5 před jejich podpisem; |
| --- | --- |

j)

je výkonným ředitelem konzultována ohledně dohody o finančním rámcovém partnerství uvedené v článku 31a a dohod o přiznání příspěvku uvedených v čl. 27 odst. 2a a čl. 29 odst. 5 před jejich podpisem;

| k) | přijímá bezpečnostní pravidla agentury podle článku 96; |
| --- | --- |

k)

přijímá bezpečnostní pravidla agentury podle článku 96;

| l) | schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele strategii proti podvodům; |
| --- | --- |

l)

schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele strategii proti podvodům;

| m) | podle potřeby a na návrh výkonného ředitele schvaluje organizační struktury uvedené v čl. 79 odst. 1 písm. l); |
| --- | --- |

m)

podle potřeby a na návrh výkonného ředitele schvaluje organizační struktury uvedené v čl. 79 odst. 1 písm. l);

| n) | jmenuje účetního, který může být účetním Komise,:






  i) | na něhož se vztahuje služební řád úředníků Evropské unie (dále jen „služební řád“) a pracovní řád ostatních zaměstnanců Unie (dále jen „pracovní řád“) stanovený nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (47); a |
| --- | --- | --- |

n)

jmenuje účetního, který může být účetním Komise,:

i)

na něhož se vztahuje služební řád úředníků Evropské unie (dále jen „služební řád“) a pracovní řád ostatních zaměstnanců Unie (dále jen „pracovní řád“) stanovený nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (47); a

| ii) | který je při výkonu svých povinností zcela nezávislý; |
| --- | --- |

ii)

který je při výkonu svých povinností zcela nezávislý;

| o) | přijme svůj jednací řád a zveřejní jej. |
| --- | --- |

o)

přijme svůj jednací řád a zveřejní jej.

3.   Vůči zaměstnancům agentury vykonává správní rada pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování a pravomoci orgánu zmocněného k uzavírání pracovních smluv ve smyslu služebního řádu a pracovního řádu (dále jen „pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“).

Správní rada postupem podle článku 110 služebního řádu přijme na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu rozhodnutí, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a kterým stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel informuje správní radu o výkonu těchto přenesených pravomocí. Výkonný ředitel je oprávněn tyto pravomoci přenášet na další osoby.

Při uplatňování druhého pododstavce tohoto odstavce může správní rada, pokud to vyžadují výjimečné okolnosti, rozhodnutím dočasně pozastavit přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a pravomocí, které výkonný ředitel přenesl na další osoby, a může tyto pravomoci vykonávat sama nebo je může přenést na jednoho ze svých členů nebo na jiného zaměstnance než na výkonného ředitele.

Odchylně od druhého pododstavce tohoto odstavce je správní rada povinna pravomoci uvedené v prvním pododstavci, pokud jde o přijímání zaměstnanců zapojených do činností spadajících do působnosti kapitoly II hlavy V, jejich hodnocení a změnu jejich pracovního zařazení a o disciplinární opatření přijímaná vůči těmto zaměstnancům, svěřit předsedovi Komise pro bezpečnostní akreditaci.

Postupem podle článku 110 služebního řádu přijme správní rada prováděcí pravidla ke služebnímu řádu úředníků Unie a pracovnímu řádu. Při přijímání zaměstnanců, kteří se podílejí na činnostech spadajících do působnosti kapitoly II hlavy V tohoto nařízení, jejich hodnocení a změně jejich pracovního zařazení a při přijímání příslušných disciplinárních opatření vůči těmto zaměstnancům konzultuje správní rada nejdříve Komisi pro bezpečnostní akreditaci a její připomínky náležitě zohlední.

Správní rada přijme rovněž rozhodnutí, jímž se stanoví pravidla pro vysílání národních odborníků do agentury. Před přijetím tohoto rozhodnutí konzultuje správní rada Komisi pro bezpečnostní akreditaci ohledně vysílání národních odborníků podílejících se na činnostech spojených s bezpečnostní akreditací podle kapitoly II hlavy V, a její připomínky náležitým způsobem zohlední.

4.   Správní rada jmenuje výkonného ředitele a může jeho funkční období prodloužit nebo ukončit podle článku 89.

5.   S výjimkou činností vykonávaných podle kapitoly II hlavy V, správní rada vykonává disciplinární pravomoc nad výkonným ředitelem ve vztahu k plnění jeho úkolů, zejména pokud jde o bezpečnostní otázky spadající do pravomoci agentury,.

Článek 78

Výkonný ředitel

1.   Agenturu řídí její výkonný ředitel. Výkonný ředitel je odpovědný správní radě.

Tímto odstavcem není dotčena samostatnost ani nezávislost Komise pro bezpečnostní akreditaci a zaměstnanců agentury pod jejím dohledem v souladu s článkem 82 ani pravomoci svěřené Komise pro bezpečnostní akreditaci podle článku 38 a jejímu předsedovi podle článku 81.

2.   Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise a správní rady, plní výkonný ředitel své povinnosti nezávisle a nesmí požadovat ani přijímat pokyny od žádné vlády nebo jakéhokoli subjektu.

Článek 79

Úkoly výkonného ředitele

1.   Výkonný ředitel plní tyto úkoly:

| a) | zastupuje agenturu a podepisuje dohody podle čl. 27 odst. 3, čl. 29 odst. 5 a článku 31; |
| --- | --- |

a)

zastupuje agenturu a podepisuje dohody podle čl. 27 odst. 3, čl. 29 odst. 5 a článku 31;

| b) | připravuje činnost správní rady a podílí se na činnosti správní rady bez hlasovacího práva s výhradou čl. 75 odst. 2; |
| --- | --- |

b)

připravuje činnost správní rady a podílí se na činnosti správní rady bez hlasovacího práva s výhradou čl. 75 odst. 2;

| c) | provádí rozhodnutí správní rady; |
| --- | --- |

c)

provádí rozhodnutí správní rady;

| d) | připravuje víceleté a roční pracovní programy agentury a předkládá je správní radě ke schválení, s výjimkou částí připravených a přijatých Komisí pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 80 písm. a) a b); |
| --- | --- |

d)

připravuje víceleté a roční pracovní programy agentury a předkládá je správní radě ke schválení, s výjimkou částí připravených a přijatých Komisí pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 80 písm. a) a b);

| e) | provádí víceleté a roční pracovní programy, s výjimkou částí prováděných předsedou Komise pro bezpečnostní akreditaci; |
| --- | --- |

e)

provádí víceleté a roční pracovní programy, s výjimkou částí prováděných předsedou Komise pro bezpečnostní akreditaci;

| f) | vypracovává pro každé zasedání správní rady zprávu o pokroku v provádění ročního pracovního programu a případně víceletého pracovního programu, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná předsedou Komise pro bezpečnostní akreditaci; |
| --- | --- |

f)

vypracovává pro každé zasedání správní rady zprávu o pokroku v provádění ročního pracovního programu a případně víceletého pracovního programu, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná předsedou Komise pro bezpečnostní akreditaci;

| g) | připravuje výroční zprávu o činnostech agentury a jejích výhledech, s výjimkou části připravené a schválené Komisí pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 80 písm. c), která se týká činností podle hlavy V, a předkládá ji správní radě ke schválení; |
| --- | --- |

g)

připravuje výroční zprávu o činnostech agentury a jejích výhledech, s výjimkou části připravené a schválené Komisí pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 80 písm. c), která se týká činností podle hlavy V, a předkládá ji správní radě ke schválení;

| h) | zajišťuje každodenní správu agentury a přijímá veškerá nezbytná opatření k zajištění fungování agentury v souladu s tímto nařízením, včetně vnitřních správních pokynů a vydávání oznámení; |
| --- | --- |

h)

zajišťuje každodenní správu agentury a přijímá veškerá nezbytná opatření k zajištění fungování agentury v souladu s tímto nařízením, včetně vnitřních správních pokynů a vydávání oznámení;

| i) | sestavuje návrh výkazu odhadu příjmů a výdajů agentury v souladu s článkem 84 a plní rozpočet v souladu s článkem 85; |
| --- | --- |

i)

sestavuje návrh výkazu odhadu příjmů a výdajů agentury v souladu s článkem 84 a plní rozpočet v souladu s článkem 85;

| j) | zajišťuje, aby byla agentura jakožto provozovatel bezpečnostního střediska systému Galileo schopna reagovat na pokyny vydávané na základě rozhodnutí (SZBP) 2021/... (10) a plnit svoji úlohu podle článku 6 rozhodnutí č. 1104/2011/EU; |
| --- | --- |

j)

zajišťuje, aby byla agentura jakožto provozovatel bezpečnostního střediska systému Galileo schopna reagovat na pokyny vydávané na základě rozhodnutí (SZBP) 2021/... (10) a plnit svoji úlohu podle článku 6 rozhodnutí č. 1104/2011/EU;

| k) | zajišťuje předávání všech příslušných informací, zejména s ohledem na bezpečnost, v rámci struktury agentury podle čl. 72 odst. 1; |
| --- | --- |

k)

zajišťuje předávání všech příslušných informací, zejména s ohledem na bezpečnost, v rámci struktury agentury podle čl. 72 odst. 1;

| l) | v úzké spolupráci s předsedou Komise pro bezpečnostní akreditaci v případě otázek vztahujících se k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací podle kapitoly II hlavy V určuje organizační struktury agentury a předkládá je ke schválení správní radě. Uvedené struktury odrážejí specifické vlastnosti různých složek programu; |
| --- | --- |

l)

v úzké spolupráci s předsedou Komise pro bezpečnostní akreditaci v případě otázek vztahujících se k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací podle kapitoly II hlavy V určuje organizační struktury agentury a předkládá je ke schválení správní radě. Uvedené struktury odrážejí specifické vlastnosti různých složek programu;

| m) | vykonává vůči zaměstnancům agentury pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování podle čl. 77 odst. 3 prvního pododstavce v rozsahu, v němž jsou na něj přeneseny tyto pravomoci v souladu s čl. 77 odst. 3 druhým pododstavcem; |
| --- | --- |

m)

vykonává vůči zaměstnancům agentury pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování podle čl. 77 odst. 3 prvního pododstavce v rozsahu, v němž jsou na něj přeneseny tyto pravomoci v souladu s čl. 77 odst. 3 druhým pododstavcem;

| n) | zajišťuje, že jsou Komisi pro bezpečnostní akreditaci, orgánům uvedeným v čl. 38 odst. 3 a čl. 82 odst. 3 a předsedovi Komise pro bezpečnostní akreditaci poskytovány služby sekretariátu a všechny zdroje potřebné pro jejich řádné fungování; |
| --- | --- |

n)

zajišťuje, že jsou Komisi pro bezpečnostní akreditaci, orgánům uvedeným v čl. 38 odst. 3 a čl. 82 odst. 3 a předsedovi Komise pro bezpečnostní akreditaci poskytovány služby sekretariátu a všechny zdroje potřebné pro jejich řádné fungování;

| o) | s výjimkou části akčního plánu týkající se činností podle kapitoly II hlavy V, vypracovává akční plán s cílem zajistit, aby došlo k přijetí opatření v návaznosti na zjištění a doporučení vyplývající z hodnocení podle článku 102, a dvakrát ročně předkládá Komisi zprávu o pokroku, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná Komisí pro bezpečnostní akreditaci, přičemž tato zpráva se rovněž předloží pro informaci správní radě; |
| --- | --- |

o)

s výjimkou části akčního plánu týkající se činností podle kapitoly II hlavy V, vypracovává akční plán s cílem zajistit, aby došlo k přijetí opatření v návaznosti na zjištění a doporučení vyplývající z hodnocení podle článku 102, a dvakrát ročně předkládá Komisi zprávu o pokroku, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná Komisí pro bezpečnostní akreditaci, přičemž tato zpráva se rovněž předloží pro informaci správní radě;

| p) | přijímá tato opatření na ochranu finančních zájmů Unie:






  i) | preventivní opatření proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti, přičemž uplatňuje účinná dohledová opatření; |
| --- | --- | --- |

p)

přijímá tato opatření na ochranu finančních zájmů Unie:

i)

preventivní opatření proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti, přičemž uplatňuje účinná dohledová opatření;

| ii) | při zjištění nesrovnalostí vymáhá neoprávněně vyplacené částky a případně ukládá účinné, přiměřené a odrazující správní a finanční sankce; |
| --- | --- |

ii)

při zjištění nesrovnalostí vymáhá neoprávněně vyplacené částky a případně ukládá účinné, přiměřené a odrazující správní a finanční sankce;

| q) | vypracovává strategii agentury proti podvodům, která je přiměřená riziku podvodů, s ohledem na analýzu nákladů a přínosů prováděných opatření a s přihlédnutím ke zjištěním a doporučením plynoucím z vyšetřování OLAFu, a předkládá ji správní radě ke schválení; |
| --- | --- |

q)

vypracovává strategii agentury proti podvodům, která je přiměřená riziku podvodů, s ohledem na analýzu nákladů a přínosů prováděných opatření a s přihlédnutím ke zjištěním a doporučením plynoucím z vyšetřování OLAFu, a předkládá ji správní radě ke schválení;

| r) | je-li k tomu vyzván, podává o plnění svých povinností zprávu Evropskému parlamentu. Rada může výkonného ředitele vyzvat, aby podal zprávu o plnění jeho povinností. |
| --- | --- |

r)

je-li k tomu vyzván, podává o plnění svých povinností zprávu Evropskému parlamentu. Rada může výkonného ředitele vyzvat, aby podal zprávu o plnění jeho povinností.

2.   Výkonný ředitel rozhoduje o tom, zda je za účelem účinného a účelného provádění úkolů agentury nutné vyslat jednoho či více zaměstnanců do jednoho či více členských států. Před rozhodnutím o zřízení místní kanceláře musí výkonný ředitel získat předchozí souhlas Komise, správní rady a příslušného členského státu nebo příslušných členských států. Rozhodnutím se určí rozsah činností, jež mají být v místní kanceláři prováděny, a to způsobem, který zabrání zbytečným nákladům a zdvojování administrativních funkcí agentury. Je-li to možné, zahrne se do návrhu jednotného programového dokumentu uvedeného v čl. 84 odst. 6 dopad, pokud jde o přidělování zaměstnanců a rozpočet.

Článek 80

Řídící úkoly Komise pro bezpečnostní akreditaci

Kromě úkolů uvedených v článku 38 Komise pro bezpečnostní akreditaci v rámci řízení agentury:

| a) | připravuje a schvaluje část víceletého pracovního programu, která se týká provozních činností podle kapitoly II hlavy V a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a předloží ji včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do víceletého pracovního programu; |
| --- | --- |

a)

připravuje a schvaluje část víceletého pracovního programu, která se týká provozních činností podle kapitoly II hlavy V a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a předloží ji včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do víceletého pracovního programu;

| b) | připravuje a schvaluje část ročního pracovního programu, která se týká provozních činností podle kapitoly II hlavy V a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a předloží ji včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do ročního pracovního programu; |
| --- | --- |

b)

připravuje a schvaluje část ročního pracovního programu, která se týká provozních činností podle kapitoly II hlavy V a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a předloží ji včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do ročního pracovního programu;

| c) | připravuje a schvaluje část výroční zprávy, která se týká činností agentury a výhledů podle kapitoly II hlavy V a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností a výhledů, a předloží ji včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do výroční zprávy. |
| --- | --- |

c)

připravuje a schvaluje část výroční zprávy, která se týká činností agentury a výhledů podle kapitoly II hlavy V a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností a výhledů, a předloží ji včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do výroční zprávy.

Článek 81

Předseda Komise pro bezpečnostní akreditaci

1.   Komise pro bezpečnostní akreditaci volí ze svých členů předsedu a místopředsedu dvoutřetinovou většinou všech členů s hlasovacím právem. Pokud po dvou zasedáních Komise pro bezpečnostní akreditaci není dosaženo dvoutřetinové většiny, je vyžadována prostá většina.

2.   Nemůže-li předseda plnit své povinnosti, jeho místo automaticky zaujme místopředseda.

3.   Komise pro bezpečnostní akreditaci má pravomoc odvolat předsedu, místopředsedu, nebo oba dva. Rozhodnutí o odvolání přijímá dvoutřetinovou většinou hlasů.

4.   Funkční období předsedy a místopředsedy Komise pro bezpečnostní akreditaci je dvouleté s možností jednoho opětovného jmenování. Každé funkční období končí v okamžiku, kdy příslušná osoba přestane být členem Komise pro bezpečnostní akreditaci.

Článek 82

Organizační hlediska Komise pro bezpečnostní akreditaci

1.   Komise pro bezpečnostní akreditaci má přístup k veškerým lidským a materiálním zdrojům, které jsou nezbytné k nezávislému plnění jejích úkolů. Má přístup k veškerým informacím, které jsou pro plnění jejích úkolů užitečné a které jsou v držení jiných subjektů agentury, aniž jsou dotčeny zásady samostatnosti a nezávislosti uvedené v čl. 37 písm. i).

2.   Komise pro bezpečnostní akreditaci a zaměstnanci agentury, nad nimiž vykonává dohled, vykonávají svou činnost způsobem, který v souladu s cíli různých složek programu zaručuje samostatnost a nezávislost na ostatních činnostech agentury, zejména na provozních činnostech spojených s využitím systémů. Zaměstnance agentury pod dohledem Komise pro bezpečnostní akreditaci nelze zároveň přidělit na jiné úkoly v rámci agentury.

Za tímto účelem se v rámci agentury zajistí účinné organizační oddělení zaměstnanců zapojených do činností podle kapitoly II hlavy V od ostatních zaměstnanců agentury. Komise pro bezpečnostní akreditaci neprodleně informuje výkonného ředitele, správní radu a Komisi o veškerých okolnostech, které by mohly ohrozit její samostatnost nebo nezávislost. V případě, že nebude nalezeno žádné řešení v rámci agentury, posoudí situaci Komise po konzultování příslušných stran. Na základě výsledků tohoto posouzení přijme Komise příslušná zmírňující opatření, která má agentura uplatňovat, a informuje o nich Evropský parlament a Radu.

3.   Komise pro bezpečnostní akreditaci zřídí zvláštní podřízené subjekty, které se budou na základě jejích pokynů zabývat specifickými otázkami. Při zajišťování kontinuity své činnosti Komise pro bezpečnostní akreditaci zejména zřídí panel, který provádí přezkumy bezpečnostních analýz a testy a vypracovává příslušné zprávy o riziku s cílem napomoci jí při přípravě jejích rozhodnutí. Komise pro bezpečnostní akreditaci může zřizovat skupiny odborníků, aby přispívaly k práci tohoto panelu, a tyto skupiny rozpouštět.

Článek 83

Úkoly předsedy Komise pro bezpečnostní akreditaci

1.   Předseda Komise pro bezpečnostní akreditaci zajistí, aby tato komise vykonávala své činnosti bezpečnostní akreditace nezávisle, a plní tyto úkoly:

| a) | pod dohledem Komise pro bezpečnostní akreditaci řídí bezpečnostní akreditaci; |
| --- | --- |

a)

pod dohledem Komise pro bezpečnostní akreditaci řídí bezpečnostní akreditaci;

| b) | pod dohledem Komise pro bezpečnostní akreditaci provádí příslušnou část víceletých a ročních pracovních programů agentury podle kapitoly II hlavy V; |
| --- | --- |

b)

pod dohledem Komise pro bezpečnostní akreditaci provádí příslušnou část víceletých a ročních pracovních programů agentury podle kapitoly II hlavy V;

| c) | spolupracuje s výkonným ředitelem a pomáhá mu s vypracováním návrhu plánu pracovních míst podle čl. 84 odst. 4 a organizačních struktur agentury; |
| --- | --- |

c)

spolupracuje s výkonným ředitelem a pomáhá mu s vypracováním návrhu plánu pracovních míst podle čl. 84 odst. 4 a organizačních struktur agentury;

| d) | připravuje část zprávy o pokroku, která se týká provozních činností podle kapitoly II hlavy V, a předkládá ji Komisi pro bezpečnostní akreditaci a výkonnému řediteli včas, aby mohla být zahrnuta do zprávy o pokroku; |
| --- | --- |

d)

připravuje část zprávy o pokroku, která se týká provozních činností podle kapitoly II hlavy V, a předkládá ji Komisi pro bezpečnostní akreditaci a výkonnému řediteli včas, aby mohla být zahrnuta do zprávy o pokroku;

| e) | připravuje část výroční zprávy a akčního plánu, která se týká provozních činností podle kapitoly II hlavy V, a předkládá ji včas výkonnému řediteli; |
| --- | --- |

e)

připravuje část výroční zprávy a akčního plánu, která se týká provozních činností podle kapitoly II hlavy V, a předkládá ji včas výkonnému řediteli;

| f) | zastupuje agenturu, pokud jde o činnosti a rozhodnutí podle kapitoly II hlavy V; |
| --- | --- |

f)

zastupuje agenturu, pokud jde o činnosti a rozhodnutí podle kapitoly II hlavy V;

| g) | vykonává vůči zaměstnancům agentury, kteří se podílejí na činnostech podle kapitoly II hlavy V, pravomoci uvedené v čl. 77 odst. 3 prvním pododstavci, které na něj byly přeneseny v souladu s čl. 77 odst. 3 čtvrtým pododstavcem. |
| --- | --- |

g)

vykonává vůči zaměstnancům agentury, kteří se podílejí na činnostech podle kapitoly II hlavy V, pravomoci uvedené v čl. 77 odst. 3 prvním pododstavci, které na něj byly přeneseny v souladu s čl. 77 odst. 3 čtvrtým pododstavcem.

2.   Pokud jde o činnosti podle kapitoly II hlavy V, Evropský parlament a Rada mohou předsedu Komise pro bezpečnostní akreditaci vyzvat k výměně názorů před těmito orgány na práci a výhledy agentury, a to i pokud jde o víceletý a roční pracovní program.

KAPITOLA III

KAPITOLA III

Finanční ustanovení týkající se agentury

Finanční ustanovení týkající se agentury

Článek 84

Rozpočet agentury

1.   Aniž jsou dotčeny další zdroje a příspěvky, zahrnují příjmy agentury příspěvek Unie, jenž je zapsán do rozpočtu Unie, s cílem zajistit rovnováhu mezi příjmy a výdaji. Agentura může získat granty ad hoc z rozpočtu Unie.

2.   Výdaje agentury zahrnují výdaje na zaměstnance, správní výdaje a výdaje na infrastrukturu, provozní náklady a výdaje spojené s činností Komisí pro bezpečnostní akreditaci, včetně subjektů uvedených v čl. 38 odst. 3 a čl. 82 odst. 3, a se smlouvami a dohodami uzavřenými agenturou za účelem plnění úkolů, kterými je pověřena.

3.   Příjmy a výdaje musí být vyrovnané.

4.   Výkonný ředitel vypracuje v úzké spolupráci s předsedou Komise pro bezpečnostní akreditaci pro činnosti podle kapitoly II hlavy V návrh výkazu odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok, přičemž jasně rozliší mezi prvky návrhu výkazu odhadu souvisejícími s činnostmi v oblasti bezpečnostní akreditace a prvky souvisejícími s ostatními činnostmi agentury. Předseda Komise pro bezpečnostní akreditaci může vypracovat stanovisko k tomuto návrhu a výkonný ředitel předá návrh výkazu odhadu spolu s tímto stanoviskem správní radě a Komisi pro bezpečnostní akreditaci spolu s návrhem plánu pracovních míst.

5.   Každoročně sestaví správní rada na základě návrhu výkazu odhadu příjmů a výdajů a v případě činností podle kapitoly II hlavy V úzké spolupráci s Komisí pro bezpečnostní akreditaci odhad příjmů a výdajů pro agenturu pro následující rozpočtový rok.

6.   Každoročně do 31. ledna předá správní rada návrh jednotného programového dokumentu, včetně mimo jiné výkazu odhadu, návrhu plánu pracovních míst a předběžného ročního pracovního programu, Komisi a třetím zemím nebo mezinárodním organizacím, se kterými agentura uzavřela ujednání v souladu s článkem 98.

7.   Komise předá výkaz odhadu příjmů a výdajů Evropskému parlamentu a Radě („rozpočtový orgán“) spolu s návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie.

8.   Na základě tohoto výkazu odhadu Komise zapracuje ty položky odhadu, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši dotace, která má být poskytnuta ze souhrnného rozpočtu, do návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie. Komise předloží návrh souhrnného rozpočtu rozpočtovému orgánu v souladu s článkem 314 Smlouvy o fungování EU.

9.   Rozpočtový orgán schvaluje prostředky na příspěvek pro agenturu a přijímá plán pracovních míst agentury.

10.   Rozpočet přijímá správní rada. Rozpočet se stává konečným po konečném schválení souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se rozpočet odpovídajícím způsobem upraví.

11.   Správní rada oznámí co nejdříve rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, jenž by mohl mít významné finanční dopady na rozpočet, zejména veškeré projekty související s nemovitostmi, jako je nájem či koupě budov. Uvědomí o tom Komisi.

12.   Pokud některá složka rozpočtového orgánu oznámí svůj záměr vydat stanovisko, předá toto stanovisko správní radě do šesti týdnů ode dne oznámení tohoto záměru.

Článek 85

Plnění rozpočtu agentury

1.   Rozpočet agentury plní výkonný ředitel.

2.   Výkonný ředitel každoročně sdělí rozpočtovému orgánu veškeré informace potřebné k výkonu jeho hodnotících povinností.

Článek 86

Předložení účetní závěrky a absolutorium

Předložení předběžné a konečné účetní závěrky agentury a udělení absolutoria se řídí pravidly a harmonogramem finančního nařízení a rámcového finančního nařízení pro subjekty uvedené v článku 70 finančního nařízení.

Článek 87

Finanční ustanovení týkající se agentury

Správní rada přijme po konzultaci s Komisí finanční pravidla použitelná pro agenturu. Tato pravidla se mohou odchýlit od rámcového finančního nařízení pro subjekty uvedené v článku 70 finančního nařízení pouze tehdy, pokud to vyžadují zvláštní potřeby fungování agentury, a s předchozím souhlasem Komise.

KAPITOLA IV

KAPITOLA IV

Lidské zdroje agentury

Lidské zdroje agentury

Článek 88

Zaměstnanci agentury

1.   Na zaměstnance agentury se vztahují služební řád, pracovní řád a prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pracovnímu řádu společně přijatá orgány Evropské unie.

2.   Zaměstnanci agentury jsou zaměstnanci přijatí podle potřeby agenturou pro plnění jejích úkolů. Musí mít bezpečnostní prověrku odpovídající stupni utajení informací, s nimiž nakládají.

3.   Vnitřní předpisy agentury, jako jsou jednací řád správní rady, jednací řád Komise pro bezpečnostní akreditaci, finanční pravidla použitelná na agenturu, pravidla provádějící služební řád a pravidla pro přístup k dokumentům zaručují samostatnost a nezávislost zaměstnanců vykonávajících činnosti bezpečnostní akreditace na zaměstnancích vykonávajících jiné činnosti agentury podle čl. 37 písm. i).

Článek 89

Jmenování výkonného ředitele a jeho funkční období

1.   Výkonný ředitel se přijme jako dočasný zaměstnanec agentury v souladu s čl. 2 písm. a) pracovního řádu.

Výkonného ředitele jmenuje správní rada na základě zásluh a doložených správních a řídících dovedností i relevantních schopností a zkušeností ze seznamu alespoň tří kandidátů navržených Komisí po otevřeném a transparentním výběrovém řízení, které následovalo po zveřejnění výzvy k projevení zájmu v Úředním věstníku Evropské unie nebo jinde.

Kandidát vybraný správní radou na pozici výkonného ředitele může být vyzván, aby při nejbližší příležitosti učinil prohlášení před Evropským parlamentem a zodpověděl otázky jeho poslanců.

Pro účely uzavření smluv s výkonným ředitelem zastupuje agenturu předseda správní rady.

Správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování výkonného ředitele dvoutřetinovou většinou svých členů.

2.   Funkční období výkonného ředitele je pětileté. Na konci uvedeného období provede Komise hodnocení výsledků výkonného ředitele, v němž zohlední budoucí úkoly a výzvy agentury.

Na návrh Komise, v němž zohlední posouzení uvedené v prvním pododstavci, může správní rada funkční období výkonného ředitele jednou prodloužit na dobu nejvýše pěti let.

Rozhodnutí o prodloužení funkčního období výkonného ředitele přijímá správní rada dvoutřetinovou většinou svých členů.

Výkonný ředitel, jehož funkční období bylo prodlouženo, se poté, co jeho prodloužený mandát skončí, nemůže zúčastnit výběrového řízení na totéž místo.

Správní rada informuje Evropský parlament o svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele. Výkonný ředitel může být vyzván, aby před tímto prodloužením učinil prohlášení před příslušnými výbory Evropského parlamentu a zodpověděl otázky jejich poslanců.

3.   Správní rada může výkonného ředitele na návrh Komise nebo jedné třetiny svých členů odvolat rozhodnutím dvoutřetinové většiny svých členů.

4.   Evropský parlament a Rada mohou výkonného ředitele vyzvat k výměně názorů před těmito orgány na práci a výhledy agentury, a to i pokud jde o víceletý a roční pracovní program. Tato výměna názorů se nemůže týkat otázek vztahujících se k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací podle kapitoly II hlavy V.

Článek 90

Vysílání národních odborníků do agentury

Agentura může zaměstnávat národní odborníky z členských států, jakož i podle článku 98 odst. 2 národní odborníky ze třetích zemí a mezinárodních organizací, které se účastní činností agentury. Tito odborníci musí mít bezpečnostní prověrku odpovídající stupni utajení informací, s nimiž nakládají, podle čl. 43 odst. 2. Na tyto zaměstnance se nevztahuje služební řád, ani pracovní řád.

KAPITOLA V

KAPITOLA V

Jiná ustanovení

Jiná ustanovení

Článek 91

Výsady a imunity

Na agenturu a její zaměstnance se vztahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie připojený ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU.

Článek 92

Dohoda o sídle a dohody o umístění místních kanceláří

1.   Nezbytná ujednání, jež se týkají umístění agentury v hostitelském členském státě, v němž se nachází sídlo agentury, a zařízení, které dá k dispozici tento členský stát, a zvláštní pravidla, která se v hostitelském členském státě použijí na výkonného ředitele, členy správní rady, zaměstnance agentury a jejich rodinné příslušníky, se stanoví v dohodě o sídle. Dohoda o sídle se uzavře mezi agenturou a dotčeným členským státem, v němž se sídlo nachází, poté, co k tomu správní rada udělí souhlas.

2.   Pokud je to pro provoz místní kanceláře agentury, zřízené podle čl. 79 odst. 2, nezbytné, uzavře se po obdržení schválení správní radou dohoda o umístění místní kanceláře mezi agenturou a dotčeným členským státem, kde se kancelář nachází

3.   Hostitelské členské státy agentury zajistí co nejlepší podmínky k jejímu plynulému a efektivnímu fungování, včetně vícejazyčné, evropsky zaměřené školní výuky a vhodných dopravních spojení.

Článek 93

Úprava používání jazyků pro agenturu

1.   Na agenturu se vztahuje nařízení Rady č. 1 (48).

2.   Překladatelské služby potřebné pro fungování agentury zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.

Článek 94

Politika přístupu k dokumentům, které má agentura v držení

1.   Na dokumenty v držení agentury se vztahuje nařízení (ES) č. 1049/2001.

2.   Správní rada přijme prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1049/2001.

3.   Proti rozhodnutím přijatým agenturou podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat stížnost veřejnému ochránci práv nebo žalobu k Soudnímu dvoru Evropské unie podle článků 228 a 263 Smlouvy o fungování EU.

Článek 95

Předcházení podvodům agenturou

1.   Za účelem usnadnění boje proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání podle nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 přistoupí agentura do šesti měsíců od svého zprovoznění k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (49) a s použitím vzorového rozhodnutí stanoveného v příloze k uvedené dohodě přijme vhodné předpisy, které se budou vztahovat na všechny její zaměstnance.

2.   Evropský účetní dvůr má pravomoc provádět audit na základě dokumentů a inspekcí na místě u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří od agentury obdrželi finanční prostředky Unie.

3.   OLAF může provádět vyšetřování včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 a v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 s cílem stanovit, zda v souvislosti s grantem nebo zakázkou financovanou agenturou nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie.

4.   Dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu, které agentura uzavře nebo přijme, obsahují ustanovení, která Evropský účetní dvůr a OLAF výslovně zmocňují k provádění těchto auditů či vyšetřování v souladu s jejich příslušnými pravomocemi. Tím nejsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3.

Článek 96

Ochrana utajovaných informací EU nebo citlivých neutajovaných informací agenturou

Agentura po předchozí konzultaci s Komisí přijme vlastní bezpečnostní pravidla rovnocenná bezpečnostním pravidlům Komise na ochranu utajovaných informací EU a citlivých neutajovaných informací, včetně pravidel týkajících se výměny, zpracovávání a uchovávání takových informací v souladu s rozhodnutími (EU, Euratom) 2015/443 a (EU, Euratom) 2015/444.

Článek 97

Odpovědnost agentury

1.   Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.

2.   Soudní dvůr Evropské unie má soudní pravomoc rozhodovat na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené agenturou.

3.   V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí agentura v souladu s obecnými zásadami, které jsou společné právním řádům členských států, škody způsobené jejími útvary nebo jejími zaměstnanci při plnění jejich povinností.

4.   Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat spory o náhradě škody uvedené v odstavci 3.

5.   Osobní odpovědnost zaměstnanců agentury vůči agentuře se řídí ustanoveními služebního řádu nebo pracovního řádu, která se na ně vztahují.

Článek 98

Spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi

1.   Agentura je otevřena účasti třetích zemí a mezinárodních organizací, které uzavřely s Unií za tímto účelem mezinárodní dohody.

2.   Podle příslušných ustanovení dohod podle odstavce 1 tohoto článku a v článku 43 se vypracují ujednání, jež určí zejména povahu, rozsah a způsob účasti dotčených třetích zemí a mezinárodních organizací na činnostech agentury, včetně ustanovení o účasti na iniciativách, které agentura provádí, finančních příspěvcích a zaměstnancích. Pokud jde o záležitosti týkající se zaměstnanců, tato ujednání musí být v každém případě v souladu se služebním řádem. V případě potřeby zahrnují rovněž ustanovení o výměně utajovaných informací se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a jejich ochraně. Tato ustanovení podléhají předchozímu schválení Komisí.

3.   Správní rada přijme strategii pro vztahy se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi v otázkách, které spadají do působnosti agentury, a to v rámci pro mezinárodní dohody uvedeném v odstavci 1.

4.   Komise zajistí, aby agentura v rámci svých vztahů se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi jednala v mezích svého mandátu a stávajícího institucionálního rámce tím, že s výkonným ředitelem agentury uzavře příslušné pracovní ujednání.

Článek 99

Střet zájmů

1.   Členové správní rady a Komise pro bezpečnostní akreditaci, výkonný ředitel, vyslaní národní odborníci a pozorovatelé učiní prohlášení o závazcích a prohlášení o zájmech, v nichž uvedou, zda mají nebo nemají jakékoli přímé nebo nepřímé zájmy, které by mohly být považovány za újmu jejich nezávislosti. Tato prohlášení musí být:

| a) | správná a úplná; |
| --- | --- |

a)

správná a úplná;

| b) | učiněná písemně při nástupu dotčených osob do funkce; |
| --- | --- |

b)

učiněná písemně při nástupu dotčených osob do funkce;

| c) | každoročně obnovována; a |
| --- | --- |

c)

každoročně obnovována; a

| d) | podle potřeby aktualizována, zejména v případě relevantních osobních změn, k nimž došlo u dotčených osob. |
| --- | --- |

d)

podle potřeby aktualizována, zejména v případě relevantních osobních změn, k nimž došlo u dotčených osob.

2.   Členové správní rady a Komise pro bezpečnostní akreditaci, výkonný ředitel, vyslaní národní odborníci, pozorovatelé a externí odborníci, kteří spolupracují na činnosti pracovních skupin ad hoc, učiní před každým zasedáním, kterého se účastní, správné a úplné prohlášení o tom, zda mají či nemají jakékoli zájmy, které by mohly být považovány za újmu jejich nezávislosti ve vztahu k bodům na pořadu jednání a pokud některý z členů takový zájem má, zdrží se tento člen v takových bodech účasti na jednání a hlasování.

3.   Správní rada a Komise pro bezpečnostní akreditaci stanoví ve svém jednacím řádu podrobnou úpravu, pokud jde o prohlášení o zájmech uvedené v odstavcích 1 a 2 a o předcházení střetům zájmů a jejich řešení.

HLAVA X

TVORBA PROGRAMŮ, MONITOROVÁNÍ, HODNOCENÍ A KONTROLA

TVORBA PROGRAMŮ, MONITOROVÁNÍ, HODNOCENÍ A KONTROLA

Článek 100

Pracovní program

Program se provádí prostřednictvím pracovních programů uvedených v článku 110 finančního nařízení, které jsou specifické a zcela samostatné pracovní programy pro jednotlivé složky programu. V pracovních programech se stanoví akce spolu se souvisejícím rozpočtem, které jsou nutné pro dosažení cílů programu, a případně i celková částka vyhrazená pro operace kombinování zdrojů.

Komise přijme pracovní programy prováděcími akty. Uvedené prováděcí akty se přijmou přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

Článek 101

Monitorování a podávání zpráv

1.   Ukazatele pro podávání zpráv o pokroku při plnění obecných a specifických cílů tohoto programu stanovených v článku 4 jsou uvedeny v příloze.

2.   Za účelem zajištění účinného posouzení pokroku programu při plnění jeho cílů je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 105 akty v přenesené pravomoci, jimiž se mění ukazatelé v příloze, je-li to považováno za nezbytné, a za účelem doplnění tohoto nařízení o ustanovení týkající se zavedení rámce pro monitorování a hodnocení.

3.   Ve zvláště závažných naléhavých případech se na akty v přenesené pravomoci podle tohoto článku použije postup stanovený v článku 106.

4.   Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění programu a jeho výsledků byly shromažďovány účinně, efektivně a včas.

Za tímto účelem se pro příjemce finančních prostředků Unie a, je-li to vhodné i pro členské státy, stanoví přiměřené požadavky na podávání zpráv.

5.   Pro účely odstavce 1 platí, že příjemci finančních prostředků Unie poskytují odpovídající informace. Údaje nezbytné k ověření výkonnosti by měly být shromažďovány účinně, efektivně a včas.

Článek 102

Hodnocení

1.   Komise provádí hodnocení programu včas, aby je bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu.

2.   Do 30. června 2024 a následně každé čtyři roky Komise vyhodnotí provádění programu. Toto hodnocení se týká všech složek a akcí programu. V hodnocení se posuzuje:

| a) | výkonnost služeb poskytovaných v rámci programu; |
| --- | --- |

a)

výkonnost služeb poskytovaných v rámci programu;

| b) | vývoj potřeb uživatelů programu; a |
| --- | --- |

b)

vývoj potřeb uživatelů programu; a

| c) | při hodnocení provádění p složek SSA a GOVSATCOM vývoj kapacit dostupných pro sdílení a sdružování, nebo při hodnocení provádění složek Galileo, Copernicus a EGNOS vývoj dat a služeb nabízených konkurenty. |
| --- | --- |

c)

při hodnocení provádění p složek SSA a GOVSATCOM vývoj kapacit dostupných pro sdílení a sdružování, nebo při hodnocení provádění složek Galileo, Copernicus a EGNOS vývoj dat a služeb nabízených konkurenty.

U každé složky programu hodnocení rovněž na základě analýzy nákladů a přínosů posoudí dopad vývoje uvedeného v prvním pododstavci písm. c), včetně potřeby změn cenové politiky nebo potřeby další kosmické nebo pozemní infrastruktury.

V případě potřeby hodnocení doplní příslušný návrh.

3.   Komise sdělí závěry hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

4.   Subjekty zapojené do provádění tohoto nařízení poskytnou Komisi data a informace nezbytné k hodnocení podle odstavce 1.

5.   Do 30. června 2024 a poté každé čtyři roky posoudí Komise na základě svých vlastních pokynů výsledky agentury s ohledem na její cíle, mandát a úkoly. Hodnocení vychází z analýzy nákladů a přínosů. Toto hodnocení se týká zejména případné potřeby změnit mandát agentury a finančních dopadů takové změny a zakládá se na analýze nákladů a přínosů. Zaměří se také na uplatňování politiky agentury v oblasti střetu zájmů a na nezávislost a samostatnost Komise pro bezpečnostní akreditaci. Komise může rovněž hodnotit výkonnost agentury za účelem posouzení možnosti svěřit jí dodatečné úkoly v souladu s čl. 29 odst. 3. V případě potřeby hodnocení doplní příslušný návrh.

Pokud Komise usoudí, že s ohledem na cíle, mandát a úkoly agentury již neexistují důvody, aby agentura v provádění svých činností pokračovala, může navrhnout, aby toto nařízení bylo odpovídajícím způsobem změněno.

Zprávu o hodnocení agentury a jeho závěry předá Komise Evropskému parlamentu, Radě, správní radě a Komisi pro bezpečnostní akreditaci agentury. Zjištění vyplývající z hodnocení zveřejní.

Článek 103

Audity

Audity týkající se použití příspěvku Unie prováděné osobami nebo subjekty včetně auditů, jež nebyly pověřeny orgány či institucemi Unie, jsou základem celkové jistoty podle článku 127 finančního nařízení.

Článek 104

Ochrana osobních údajů a soukromí

1.   Všechny osobní údaje, s nimiž je nakládáno v souvislosti s plněním úkolů a činností stanovených tímto nařízením, též agenturou, jsou zpracovávány v souladu s právními předpisy platnými v oblasti ochrany osobních údajů, zejména s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (50) a (EU) 2018/1725 (51).

2.   Správní rada stanoví opatření pro uplatňování nařízení (EU) 2018/1725 ze strany agentury, včetně opatření pro jmenování pověřence agentury pro ochranu osobních údajů. Tato opatření se stanoví po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů.

HLAVA XI

PŘENESENÍ PRAVOMOCI A PROVÁDĚCÍ OPATŘENÍ

PŘENESENÍ PRAVOMOCI A PROVÁDĚCÍ OPATŘENÍ

Článek 105

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 53 a 101 je svěřena Komisi do 31. prosince 2028.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článcích 53 a 101 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 53 a 101 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 106

Postup pro naléhavé případy

1.   Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody pro použití postupu pro naléhavé případy.

2.   Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky postupem uvedeným v č. 105 odst. 6. V takovém případě zruší Komise tento akt neprodleně poté, co jí Evropský parlament nebo Rada oznámí rozhodnutí o vyslovení námitek.

Článek 107

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor pro program. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

Výbor pro program zasedá v následujících různých specifických složeních:

| a) | Galileo a EGNOS; |
| --- | --- |

a)

Galileo a EGNOS;

| b) | Copernicus; |
| --- | --- |

b)

Copernicus;

| c) | SSA; |
| --- | --- |

c)

SSA;

| d) | GOVSATCOM; |
| --- | --- |

d)

GOVSATCOM;

| e) | ve složení pro bezpečnost: všechny bezpečnostní aspekty programu, aniž je dotčena úloha Komise pro bezpečnostní akreditaci. Zástupci ESA a agentury mohou být přizváni k účasti jako pozorovatelé. K účasti je přizvána rovněž ESVČ; |
| --- | --- |

e)

ve složení pro bezpečnost: všechny bezpečnostní aspekty programu, aniž je dotčena úloha Komise pro bezpečnostní akreditaci. Zástupci ESA a agentury mohou být přizváni k účasti jako pozorovatelé. K účasti je přizvána rovněž ESVČ;

| f) | horizontální složení: strategický dohled nad prováděním programu, soudržnost různých složek programu, průřezová opatření a přerozdělování rozpočtových prostředků podle článku 11. |
| --- | --- |

f)

horizontální složení: strategický dohled nad prováděním programu, soudržnost různých složek programu, průřezová opatření a přerozdělování rozpočtových prostředků podle článku 11.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.

3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

4.   Pokud výbor pro program nevydá žádné stanovisko k návrhu prováděcího aktu uvedeného v čl. 34 odst. 2 tohoto nařízení, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.

5.   V souladu s mezinárodními dohodami uzavřenými Unií mohou být zástupci třetích zemí nebo mezinárodních organizací přizváni jako pozorovatelé na zasedání výboru pro program za podmínek stanovených jednacím řádem tohoto výboru s přihlédnutím k bezpečnosti Unie.

6.   Výbor pro program v souladu se svým jednacím řádem zřídí fórum uživatelů jakožto pracovní skupinu, která poskytuje výboru pro program poradenství ohledně otázky uživatelských požadavků, vývoje služeb a rozšiřování uživatelské základny. Cílem fóra uživatelů je zajistit nepřetržité a účinné zapojení uživatelů, přičemž se schází ve specifických složeních pro každou složku programu.

HLAVA XII

PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 108

Informace, komunikace a publicita

1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ těchto prostředků a zajišťují jejich viditelnost, zejména při propagaci opatření a jejich výsledků, tím, že poskytují ucelené, účelné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně sdělovacích prostředků a veřejnosti.

2.   Komise provádí informační a komunikační činnosti týkající se tohoto programu, akcí uskutečněných v rámci tohoto programu a dosažených výsledků.

Finanční zdroje přidělené na tento program rovněž přispívají k institucionální komunikaci politických priorit Unie, pokud tyto priority souvisejí s cíli uvedenými v článku 4.

3.   Agentura může z vlastní iniciativy provádět komunikační činnost v oblasti své působnosti. Přidělování zdrojů na komunikační činnost nesmí být na úkor účinného plnění úkolů uvedených v článku 29. Uvedené komunikační činnosti se provádějí v souladu s příslušnými plány pro komunikaci a šíření informací přijatými správní radou.

Článek 109

Zrušení

1.   Nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2021.

2.   Odkazy na zrušené akty se považují za odkazy na toto nařízení.

Článek 110

Přechodná ustanovení a kontinuita služeb po roce 2027

1.   Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna opatření zahájených podle nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) 1285/2013 a (EU) 377/2014 a podle rozhodnutí č. 541/2014/EU, která se na tato opatření použijí až do jejich ukončení. Zejména konsorcium zřízené podle čl. 7 odst. 3 rozhodnutí č. 541/2014/EU poskytuje služby SST tří měsíce po podpisu dohody o vytvoření partnerství SST podle článku 58 tohoto nařízení ustavujícími národními subjekty.

2.   Finanční krytí tohoto programu může rovněž zahrnovat výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytné pro zajištění přechodu mezi programem a opatřeními přijatými podle nařízení (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a podle rozhodnutí č. 541/2014/EU.

3.   V případě potřeby lze do rozpočtu Unie na období po roce 2027 zapsat prostředky na krytí výdajů nezbytných k dosažení cílů stanovených v článku 4, aby bylo možno řídit akce, jež nebudou dokončeny do konce programu, jakož i výdaje pokrývající kriticky důležité provozní činnosti a poskytování služeb, mimo jiné prostřednictvím dohody o finančním rámcovém partnerství a dohod o přiznání příspěvku.

Článek 111

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2021.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V ...

za Evropský parlament

předseda

...

za Radu

předseda nebo předsedkyně

...

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 17. dubna 2019 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 19. dubna 2021. Postoj Evropského parlamentu ze dne ... (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/...(+) ze dne..., kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků (Úř. věst. L ..., ..., s. ...).

3

+

(1)  Číslo nařízení obsaženého v dokumentu ST 7064/20 (2018/0224(COD)).

1

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rad (EU) 2021/523 ze dne 24. března 2021, kterým se zřizuje Program InvestEU a mění nařízení (EU) 2015/1017 (Úř. věst. L 107, 26.3.2021, s. 30).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/...(++) ze dne ..., kterým se zřizuje Evropský obranný fond a zrušuje nařízení (EU) 2018/1092 (Úř. věst. L ..., ..., s. ...).

5

++

(2)  Číslo nařízení obsaženého v dokumentu ST 6748 (2018/0254 (COD)).

2

(6)  Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 28.

6

(7)  Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4.

7

(8)  Rozhodnutí Rady 2013/755/EU ze dne 25. listopadu 2013 o přidružení zámořských zemí a území k Evropské unii („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (Úř. věst. L 344, 19.12.2013, s. 1).

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

9

(10)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).

10

(11)  Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).

11

(12)  Nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (Úř. věst. L 283, 31.10.2017, s. 1).

12

(13)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 ze dne 5. července 2017 o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Unie (Úř. věst. L 198, 28.7.2017, s. 29).

13

(14)  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

14

(15)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU ze dne 14. března 2012 o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra (Úř. věst. L 81, 21.3.2012, s. 7).

15

(16)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 ze dne 22. září 2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS, kterým se ruší nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 (Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 11).

16

(17)  Úř. věst. L 261, 6.8.2004, s. 64.

17

(18)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 541/2014/EU ze dne 16. dubna 2014, kterým se zřizuje rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (Úř. věst. EU L 158, 27.5.2014, s. 227).

18

(19)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/...(+) o bezpečnosti systémů a služeb zavedených, provozovaných nebo využívaných v rámci Kosmického programu, které mohou mít dopad na bezpečnost Evropské unie, a o zrušení rozhodnutí 2014/496/SZBP (Úř. věst. L ..., s. ...).

19

+

(3)  Číslo rozhodnutí obsaženého v dokumentu ST 10108/19.

3

(20)  Rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (Úř. věst. L 201, 3.8.2010, s. 30).

20

(4)  Číslo rozhodnutí obsaženého v dokumentu ST 10108/19.

4

(21)  Rozhodnutí Rady ze dne 23. září 2013 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (2013/488/EU) (Úř. věst. L 274, 15.10.2013, s. 1).

21

(22)  Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 ze dne 13. března 2015 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 53).

22

(23)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/452 ze dne 19. března 2019, kterým se stanoví rámec pro prověřování přímých zahraničních investic směřujících do Unie (Úř. věst. L 79 I, 21.3.2019, s. 1).

23

(24)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1139 ze dne 4. července 2018 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Agentury Evropské unie pro bezpečnost letectví, kterým se mění nařízení (ES) č. 2111/2005, (ES) č. 1008/2008, (EU) č. 996/2010, (EU) č. 376/2014 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/30/EU a 2014/53/EU a kterým se zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 a (ES) č. 216/2008 a nařízení Rady (EHS) č. 3922/91 (Úř. věst. L 212, 22.8.2018, s. 1).

24

(25)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 ze dne 11. prosince 2013 o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 876/2002 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 1).

25

(26)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/224 ze dne 8. února 2017, kterým se stanoví technické a provozní specifikace, jež umožňují, aby obchodní služba poskytovaná systémem vytvořeným v rámci programu Galileo odpovídala funkci podle čl. 2 odst. 4 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (Úř. věst. L 34, 9.2.2017, s. 36).

26

(27)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 ze dne 3. dubna 2014, kterým se zavádí program Copernicus a zrušuje nařízení (EU) č. 911/2010 (Úř. věst. L 122, 24.4.2014, s. 44).

27

(28)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 ze dne 22. září 2010 o Evropském programu monitorování Země (GMES) a jeho počátečních provozních činnostech (2011–2013) (Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 1).

28

(29)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (Úř. věst. L 108, 25.4.2007, s. 1).

29

(30)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES ze dne 17. listopadu 2003 o opakovaném použití informací veřejného sektoru (Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 90).

30

(31)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1159/2013 ze dne 12. července 2013, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 o Evropském programu monitorování Země (GMES) stanovením registračních a licenčních podmínek pro uživatele GMES a určením kritérií pro omezení přístupu ke zvláštním údajům GMES a informacím služeb GMES (Úř. věst. L 309, 19.11.2013, s. 1).

31

(32)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

32

(33)  Rozhodnutí 2010/803/EU, přijaté vzájemnou dohodou mezi zástupci vlád členských států ze dne 10. prosince 2010 o umístění sídla Agentury pro evropský GNSS (Úř. věst. L 342, 28.12.2010, s. 15).

33

(34)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/413 ze dne 18. března 2016 o určení lokalizace pozemní infrastruktury systému vytvořeného v rámci programu Galileo, o stanovení opatření nezbytných pro její fungování a o zrušení prováděcího rozhodnutí 2012/117/EU (Úř. věst. L 74, 19.3.2016, s. 45).

34

(35)  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

35

(36)  Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

36

(37)  Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/443 ze dne 13. března 2015 o bezpečnosti v Komisi (Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 41).

37

(5)  Číslo nařízení obsaženého v dokumentu ST 7064/20 (2018/0224 (COD)).

5

(38)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/...(+) ze dne ..., kterým se zavádí program Digitální Evropa a zrušuje nařízení (EU) 2015/2240 (Úř. věst. L ..., ..., s. ...).

38

+

(6)  Číslo rozhodnutí obsaženého v dokumentu (2018/0227 (COD)).

6

(39)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU ze dne 25. října 2011 o podmínkách přístupu k veřejné regulované službě nabízené globálním družicovým navigačním systémem vytvořeným na základě programu Galileo (Úř. věst. L 287, 4.11.2011, s. 1).

39

(40)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).

40

(41)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243).

41

(42)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES (Úř. věst. L 216, 20.8.2009, s. 76).

42

(43)  Rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci ze dne 15. září 2015, kterým se doplňuje rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU, pokud jde o společné minimální standardy, které musí splňovat příslušné orgány PRS C(2015) 6123.

43

(7)  Číslo rozhodnutí obsaženého v dokumentu ST 10108/19.

7

(44)  Směrnice Rady 2008/114/ES ze dne 8. prosince 2008 o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu (Úř. věst. L 345, 23.12.2008, s. 75).

44

(8)  Číslo rozhodnutí obsaženého v dokumentu ST 10108/19.

8

(9)  Pro Úř. věst.: vložte prosím číslo rozhodnutí obsaženého v dokumentu ST 10108/19.

9

(45)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/1406 ze dne 31. července 2017, kterým se určuje umístění pozemní infrastruktury systému EGNOS (Úř. věst. L 200, 1.8.2017, s. 4).

45

(46)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43).

46

(47)  Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1.

47

(10)  Číslo rozhodnutí obsaženého v dokumentu ST 10108/19.

10

(48)  Nařízení Rady č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (Úř. věst. 17, 6.10.1958, s. 385).

48

(49)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 15.

49

(50)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (text s významem pro EHP) (Úř. věst. EU L 119, 4.5.2016, s. 1).

50

(51)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

51

---

PŘÍLOHA

KLÍČOVÉ UKAZATELE

Klíčové ukazatele strukturují monitorování výkonnosti programu s ohledem na jeho cíle uvedené v článku 4 s cílem minimalizovat administrativní zátěž a náklady.

| 1. | Za tímto účelem se pro každoroční podávání zpráv shromažďují údaje týkající se následujícího souboru klíčových ukazatelů, pro něž jsou v dohodách uzavřených s pověřenými subjekty stanoveny podrobnosti provádění, jako jsou metriky, číselné údaje a související nominální hodnoty a prahové hodnoty, včetně kvantitativních údajů a kvalitativních případových studií, podle platných požadavků na mise a očekávané výkonnosti.






  1.1. | Specifický cíl uvedený v čl. 4 odst. 2 písm. a)







  Ukazatel 1 | : | Přesnost navigačních a časoměrných služeb poskytovaných zvlášť systémem Galileo a zvlášť systémem EGNOS |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukazatel 2 | : | Dostupnost a kontinuita služeb poskytovaných zvlášť systémem Galileo a zvlášť systémem EGNOS |
| Ukazatel 3 | : | Geografické pokrytí službami EGNOS a počet zveřejněných postupů EGNOS (APV-I i LPV-200) |
| Ukazatel 4 | : | Spokojenost uživatelů v Unii, pokud jde o služby složek Galileo a EGNOS |
| Ukazatel 5 | : | Podíl přijímačů využívajících systémy Galileo a EGNOS v celosvětovém měřítku a na trhu s přijímači globálního družicového navigačního systému / družicového rozšiřujícího systému (GNSS/SBAS) EU |

1.

1.1.

Specifický cíl uvedený v čl. 4 odst. 2 písm. a)

Ukazatel 1

:

Přesnost navigačních a časoměrných služeb poskytovaných zvlášť systémem Galileo a zvlášť systémem EGNOS

Ukazatel 2

:

Dostupnost a kontinuita služeb poskytovaných zvlášť systémem Galileo a zvlášť systémem EGNOS

Ukazatel 3

:

Geografické pokrytí službami EGNOS a počet zveřejněných postupů EGNOS (APV-I i LPV-200)

Ukazatel 4

:

Spokojenost uživatelů v Unii, pokud jde o služby složek Galileo a EGNOS

Ukazatel 5

:

Podíl přijímačů využívajících systémy Galileo a EGNOS v celosvětovém měřítku a na trhu s přijímači globálního družicového navigačního systému / družicového rozšiřujícího systému (GNSS/SBAS) EU

| 1.2. | Specifický cíl uvedený v čl. 4 odst. 2 písm. b)







  Ukazatel 1 | : | Počet uživatelů služeb složky Copernicus, dat složky Copernicus a služeb přístupu k datům a informacím (DIAS) z Unie, včetně pokud možno informací, jako je druh uživatele a zeměpisné rozdělení a odvětví činnosti uživatelů |
| --- | --- | --- | --- |
| Ukazatel 2 | : | Případně počet žádostí o aktivaci služeb složky Copernicus nebo provedených aktivací |
| Ukazatel 3 | : | Spokojenost uživatelů z Unie se službami složky Copernicus a službami DIAS |
| Ukazatel 4 | : | Spolehlivost, dostupnost a kontinuita služeb a datového toku složky Copernicus |
| Ukazatel 5 | : | Počet nových informačních produktů poskytovaných v portfoliu každé služby složky Copernicus |
| Ukazatel 6 | : | Objem dat generovaných družicemi Sentinel |

1.2.

Specifický cíl uvedený v čl. 4 odst. 2 písm. b)

Ukazatel 1

:

Počet uživatelů služeb složky Copernicus, dat složky Copernicus a služeb přístupu k datům a informacím (DIAS) z Unie, včetně pokud možno informací, jako je druh uživatele a zeměpisné rozdělení a odvětví činnosti uživatelů

Ukazatel 2

:

Případně počet žádostí o aktivaci služeb složky Copernicus nebo provedených aktivací

Ukazatel 3

:

Spokojenost uživatelů z Unie se službami složky Copernicus a službami DIAS

Ukazatel 4

:

Spolehlivost, dostupnost a kontinuita služeb a datového toku složky Copernicus

Ukazatel 5

:

Počet nových informačních produktů poskytovaných v portfoliu každé služby složky Copernicus

Ukazatel 6

:

Objem dat generovaných družicemi Sentinel

| 1.3. | Specifický cíl uvedený v čl. 4 odst. 2 písm. c)

  Ukazatel 1: Počet uživatelů složky SSA, včetně pokud možno informací, jako je druh uživatele a zeměpisné rozdělení a odvětví činnosti uživatelů

  Ukazatel 2: Dostupnost služeb |
| --- | --- |

1.3.

Specifický cíl uvedený v čl. 4 odst. 2 písm. c)

Ukazatel 1: Počet uživatelů složky SSA, včetně pokud možno informací, jako je druh uživatele a zeměpisné rozdělení a odvětví činnosti uživatelů

Ukazatel 2: Dostupnost služeb

| 1.4. | Specifický cíl uvedený v čl. 4 odst. 2 písm. d)







  Ukazatel 1 | : | Počet uživatelů složky GOVSATCOM, včetně pokud možno informací, jako je druh uživatele a zeměpisné rozdělení a odvětví činnosti uživatelů |
| --- | --- | --- | --- |
| Ukazatel 2 | : | Dostupnost služeb |

1.4.

Specifický cíl uvedený v čl. 4 odst. 2 písm. d)

Ukazatel 1

:

Počet uživatelů složky GOVSATCOM, včetně pokud možno informací, jako je druh uživatele a zeměpisné rozdělení a odvětví činnosti uživatelů

Ukazatel 2

:

Dostupnost služeb

| 1.5. | Specifický cíl uvedený v čl. 4 odst. 2 písm. e)







  Ukazatel 1 | : | Počet vypuštění v rámci programu (včetně počtů podle typu nosných raket) |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.

Specifický cíl uvedený v čl. 4 odst. 2 písm. e)

Ukazatel 1

:

Počet vypuštění v rámci programu (včetně počtů podle typu nosných raket)

| 1.6. | Specifický cíl uvedený v čl. 4 odst. 2 písm. f)







  Ukazatel 1 | : | Počet a umístění kosmických center v Unii |
| --- | --- | --- | --- |
| Ukazatel 2 | : | Podíl malých a středních podniků usazených v Unii na celkové hodnotě smluv v rámci programu |

1.6.

Specifický cíl uvedený v čl. 4 odst. 2 písm. f)

Ukazatel 1

:

Počet a umístění kosmických center v Unii

Ukazatel 2

:

Podíl malých a středních podniků usazených v Unii na celkové hodnotě smluv v rámci programu

| 2. | Hodnocení uvedené v článku 102 zohlední další prvky, jako jsou:






  2.1. | výkonnost konkurentů v oblasti navigace a pozorování Země; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

výkonnost konkurentů v oblasti navigace a pozorování Země;

| 2.2. | rozšiřování uživatelské základny služeb složek Galileo a EGNOS; |
| --- | --- |

2.2.

rozšiřování uživatelské základny služeb složek Galileo a EGNOS;

| 2.3. | integrita služeb složky EGNOS; |
| --- | --- |

2.3.

integrita služeb složky EGNOS;

| 2.4. | využívání služeb složky Copernicus jeho hlavními uživateli; |
| --- | --- |

2.4.

využívání služeb složky Copernicus jeho hlavními uživateli;

| 2.5. | počet politik Unie nebo členských států využívajících složku Copernicus; |
| --- | --- |

2.5.

počet politik Unie nebo členských států využívajících složku Copernicus;

| 2.6. | analýza samostatnosti dílčí složky SST a úrovně nezávislosti Unie v této oblasti; |
| --- | --- |

2.6.

analýza samostatnosti dílčí složky SST a úrovně nezávislosti Unie v této oblasti;

| 2.7. | aktuálnost sítí pro činnosti v oblasti dílčí složky NEO; |
| --- | --- |

2.7.

aktuálnost sítí pro činnosti v oblasti dílčí složky NEO;

| 2.8. | posouzení kapacit složky GOVSATCOM, pokud jde o uživatelské potřeby uvedené v článcích 69 a 102; |
| --- | --- |

2.8.

posouzení kapacit složky GOVSATCOM, pokud jde o uživatelské potřeby uvedené v článcích 69 a 102;

| 2.9. | spokojenost uživatelů se službami složek SSA a GOVSATCOM; |
| --- | --- |

2.9.

spokojenost uživatelů se službami složek SSA a GOVSATCOM;

| 2.10. | podíl startů raket Ariane a Vega na celkovém trhu na základě veřejně dostupných údajů; |
| --- | --- |

2.10.

podíl startů raket Ariane a Vega na celkovém trhu na základě veřejně dostupných údajů;

| 2.11. | rozvoj navazujícího odvětví měřený počtem nových společností využívajících unijní kosmická data, informace a služby, počtem vytvořených pracovních míst a obratem podle členských států, jsou-li k dispozici, za použití průzkumů Komise (Eurostatu), jsou-li k dispozici; |
| --- | --- |

2.11.

rozvoj navazujícího odvětví měřený počtem nových společností využívajících unijní kosmická data, informace a služby, počtem vytvořených pracovních míst a obratem podle členských států, jsou-li k dispozici, za použití průzkumů Komise (Eurostatu), jsou-li k dispozici;

| 2.12. | rozvoj unijního základního kosmického odvětví měřený počtem vytvořených pracovních míst a obratem podle členských států a celkovým podílem evropského kosmického průmyslu na celosvětovém trhu, jsou-li k dispozici, s využitím průzkumů Komise (Eurostatu), jsou-li k dispozici. |
| --- | --- |

2.12.

rozvoj unijního základního kosmického odvětví měřený počtem vytvořených pracovních míst a obratem podle členských států a celkovým podílem evropského kosmického průmyslu na celosvětovém trhu, jsou-li k dispozici, s využitím průzkumů Komise (Eurostatu), jsou-li k dispozici.

---

| 3.5.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/84 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/84

---

Odůvodnění Rady: Postoj Rady (EU) č. 11/2021 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU

(2021/C 162/02)

I.   ÚVOD

| 1. | Dne 6. června 2018 Komise předložila Evropskému parlamentu a Radě výše uvedený návrh nařízení (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Evropský hospodářský a sociální výbor přijal stanovisko dne 17. října 2018 (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Výbor regionů přijal stanovisko ve dnech 5. a 6. prosince 2018 (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Dne 13. března 2019 potvrdil Výbor stálých zástupců obecnou shodu (4). Rozumělo se, že prvky uvedené v textu v závorkách byly ponechány mimo rámec jednání, neboť k tomu, aby Rada mohla stanovit svůj postoj, vyžadovaly tyto prvky dokončení jednání o víceletém finančním rámci na období 2021–2027. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Evropský parlament přijal své stanovisko v prvním čtení dne 17. dubna 2019 (5). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Politické dohody o víceletém finančním rámci na období 2021–2027 bylo dosaženo dne 21. července 2020. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Dne 4. listopadu 2020 byl předsednictví udělen mandát k vyjednávání (6), a jednání tak byla obnovena. Celkem se uskutečnily tři trialogy. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Dne 14. ledna 2021 zaslal předseda Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku předsednictví dopis, v němž uvedl, že pokud Rada formálně předloží Parlamentu svůj postoj v podobě obsažené v příloze uvedeného dopisu, doporučí plenárnímu zasedání Parlamentu, aby postoj Rady schválilo beze změn, s výhradou následného přezkumu právníky-lingvisty. |
| --- | --- |

8.

II.   CÍL

Účelem uvedeného nařízení je zavést kosmický program Unie, včetně jeho cílů, rozpočtu a pravidel pro provádění. To umožní kombinovat a zefektivnit stávající nařízení týkající se programů Galileo, EGNOS, Copernicus a rámce pro podporu pozorování a sledování vesmíru (SST) a zohlednit nové činnosti, jako např. GOVSATCOM.

Uvedeným nařízením se rovněž zřizuje Agentura Evropské unie pro kosmický program (EUSPA), která nahrazuje Agenturu EU pro GNSS (GSA).

III.   ANALÝZA POSTOJE RADY V PRVNÍM ČTENÍ

A.   Obecné souvislosti

Na základě hlasování na plenárním zasedání Parlament a Rada vedly jednání s cílem uzavřít dohodu na začátku druhého čtení na základě postoje Rady v prvním čtení, který by Parlament mohl schválit beze změn. Znění postoje Rady v prvním čtení plně zohledňuje kompromis dosažený mezi oběma spolunormotvůrci.

B.   Klíčové otázky

Prvky dohodnuté v obecné shodě nebyly změněny, s výhradou oprav ze strany právníků-lingvistů. Mezi hlavní body kompromisního znění dosaženého s Parlamentem patří:

| — | doba trvání programu; |
| --- | --- |

—

doba trvání programu;

| — | pravidla pro účast třetích zemí a mezinárodních organizací na kosmickém programu; |
| --- | --- |

—

pravidla pro účast třetích zemí a mezinárodních organizací na kosmickém programu;

| — | pravidla upravující přístup třetích zemí a mezinárodních organizací ke službám SST, složky GOVSATCOM a veřejné regulované službě složky Galileo; |
| --- | --- |

—

pravidla upravující přístup třetích zemí a mezinárodních organizací ke službám SST, složky GOVSATCOM a veřejné regulované službě složky Galileo;

| — | podrobné informace o vlastnictví a využívání prostředků; |
| --- | --- |

—

podrobné informace o vlastnictví a využívání prostředků;

| — | rozpočet a jeho rozdělení podle kategorií výdajů; |
| --- | --- |

—

rozpočet a jeho rozdělení podle kategorií výdajů;

| — | pravidla pro kumulativní a alternativní financování; |
| --- | --- |

—

pravidla pro kumulativní a alternativní financování;

| — | podmínky způsobilosti a účasti pro zachování bezpečnosti, integrity a odolnosti provozních systémů Unie; |
| --- | --- |

—

podmínky způsobilosti a účasti pro zachování bezpečnosti, integrity a odolnosti provozních systémů Unie;

| — | úloha EUMETSAT a dalších subjektů; |
| --- | --- |

—

úloha EUMETSAT a dalších subjektů;

| — | pracovní program; |
| --- | --- |

—

pracovní program;

| — | nezbytné prováděcí akty a akty v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

—

nezbytné prováděcí akty a akty v přenesené pravomoci.

IV.   ZÁVĚR

Postoj Rady plně odráží kompromis, jehož bylo za pomoci Komise dosaženo během jednání mezi Evropským parlamentem a Radou. Tento kompromis je potvrzen dopisem, který předseda Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku zaslal dne 14. ledna 2021 předsedovi Výboru stálých zástupců. V tomto dopise předseda Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku uvádí, že doporučí členům tohoto výboru a následně plenárnímu zasedání, aby postoj Rady v prvním čtení schválili v Evropském parlamentu ve druhém čtení beze změn, s výhradou ověření právníky-lingvisty obou orgánů.

---

(1)  Dokument 9898/18 + ADD 1.

(2)  Dokument 13686/18.

(3)  Dokument 15568/18.

(4)  Dokument 7481/19 + COR 1.

(5)  Dokument P8_TA(2019)0402.

(6)  Dokument 12594/20.

---