# Den Europæiske Unions C 169/2021

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 169 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 64. årgang5. maj 2021 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 169

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

64. årgang5. maj 2021

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | III   Forberedende retsakter |
| | RÅDET |
| 2021/C 169/01 | Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 14/2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1295/2013Vedtaget af Rådet den 13. april 2021 (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 169/02 | Rådets begrundelse: Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 14/2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1295/2013 | 26 |

Indhold

Side

III   Forberedende retsakter

RÅDET

2021/C 169/01

Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 14/2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1295/2013Vedtaget af Rådet den 13. april 2021 (
  1
  )

1

1

2021/C 169/02

Rådets begrundelse: Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 14/2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1295/2013

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

III Forberedende retsakter

RÅDET

| 5.5.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 169/1

---

RÅDETS FØRSTEBEHANDLINGSHOLDNING (EU) Nr. 14/2021

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1295/2013

Vedtaget af Rådet den 13. april 2021

(EØS-relevant tekst)

2021/C 169/01

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 167, stk. 5, og artikel 173, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kultur, kunst, kulturarv og kulturel mangfoldighed er af stor værdi for det europæiske samfund ud fra et kulturelt, uddannelsesmæssigt, demokratisk, miljømæssigt, socialt, menneskeretligt og økonomisk synspunkt og bør fremmes og støttes. Både i Romerklæringen af 25. marts 2017 og under Det Europæiske Råd den 14. og 15. december 2017 erklæredes det, at uddannelse og kultur er nøglen til at opbygge rummelige og sammenhængende samfund for alle og til at bevare den europæiske konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Kultur, kunst, kulturarv og kulturel mangfoldighed er af stor værdi for det europæiske samfund ud fra et kulturelt, uddannelsesmæssigt, demokratisk, miljømæssigt, socialt, menneskeretligt og økonomisk synspunkt og bør fremmes og støttes. Både i Romerklæringen af 25. marts 2017 og under Det Europæiske Råd den 14. og 15. december 2017 erklæredes det, at uddannelse og kultur er nøglen til at opbygge rummelige og sammenhængende samfund for alle og til at bevare den europæiske konkurrenceevne.

| (2) | I artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) anføres det, at Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører et mindretal. Disse værdier er fælles for medlemsstaterne i et samfund, hvor pluralisme, ikkeforskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd er gældende. Disse værdier er yderligere bekræftet og formuleret i de rettigheder, friheder og principper, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), der har samme juridiske værdi som traktaterne, jf. artikel 6 i TEU. Navnlig er ytrings- og informationsfriheden og friheden for kunst og videnskab nedfældet i henholdsvis chartrets artikel 11 og 13. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) anføres det, at Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører et mindretal. Disse værdier er fælles for medlemsstaterne i et samfund, hvor pluralisme, ikkeforskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd er gældende. Disse værdier er yderligere bekræftet og formuleret i de rettigheder, friheder og principper, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), der har samme juridiske værdi som traktaterne, jf. artikel 6 i TEU. Navnlig er ytrings- og informationsfriheden og friheden for kunst og videnskab nedfældet i henholdsvis chartrets artikel 11 og 13.

| (3) | I artikel 3 i TEU fastsættes det yderligere, at Unionens mål er at fremme freden, sine værdier og befolkningernes velfærd, og at den bl.a. skal respektere medlemsstaternes rige kulturelle og sproglige mangfoldighed og sikre, at den europæiske kulturarv beskyttes og udvikles. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 3 i TEU fastsættes det yderligere, at Unionens mål er at fremme freden, sine værdier og befolkningernes velfærd, og at den bl.a. skal respektere medlemsstaternes rige kulturelle og sproglige mangfoldighed og sikre, at den europæiske kulturarv beskyttes og udvikles.

| (4) | Meddelelsen fra Kommissionen af 22. maj 2018 med titlen »En ny europæisk kulturdagsorden« fastsætter desuden mål for de kulturelle og kreative sektorer. Den sigter mod at udnytte styrkerne ved kultur og kulturel mangfoldighed til at skabe social samhørighed og social velfærd ved at fremme den grænseoverskridende dimension af de kulturelle og kreative sektorer og fremme deres evne til at vokse, til at opmuntre til kulturbaseret kreativitet inden for uddannelse og innovation, til at skabe beskæftigelse og vækst samt til at styrke internationale kulturelle forbindelser. Sammen med andre af Unionens programmer og fonde vil programmet Et Kreativt Europa (»programmet«) støtte den nye europæiske kulturdagsorden. Kulturens og den kunstneriske udfoldelses iboende værdi bør bevares og fremmes, og kunstnerisk virksomhed bør være af central betydning for programmet. Dette er også i overensstemmelse med UNESCO's konvention fra 2005 om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, der trådte i kraft den 18. marts 2007, og som Unionen og dens medlemsstater er parter i. |
| --- | --- |

(4)

Meddelelsen fra Kommissionen af 22. maj 2018 med titlen »En ny europæisk kulturdagsorden« fastsætter desuden mål for de kulturelle og kreative sektorer. Den sigter mod at udnytte styrkerne ved kultur og kulturel mangfoldighed til at skabe social samhørighed og social velfærd ved at fremme den grænseoverskridende dimension af de kulturelle og kreative sektorer og fremme deres evne til at vokse, til at opmuntre til kulturbaseret kreativitet inden for uddannelse og innovation, til at skabe beskæftigelse og vækst samt til at styrke internationale kulturelle forbindelser. Sammen med andre af Unionens programmer og fonde vil programmet Et Kreativt Europa (»programmet«) støtte den nye europæiske kulturdagsorden. Kulturens og den kunstneriske udfoldelses iboende værdi bør bevares og fremmes, og kunstnerisk virksomhed bør være af central betydning for programmet. Dette er også i overensstemmelse med UNESCO's konvention fra 2005 om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, der trådte i kraft den 18. marts 2007, og som Unionen og dens medlemsstater er parter i.

| (5) | For at fremme dette fælles område med kulturel mangfoldighed for Europas befolkning er det vigtigt at fremme den tværnationale udbredelse af kunstneriske og kulturelle værker, samlinger og produkter ved at tilskynde til dialog og kulturel udveksling samt tværnational mobilitet for kunstnere og fagfolk på det kulturelle og kreative område. |
| --- | --- |

(5)

For at fremme dette fælles område med kulturel mangfoldighed for Europas befolkning er det vigtigt at fremme den tværnationale udbredelse af kunstneriske og kulturelle værker, samlinger og produkter ved at tilskynde til dialog og kulturel udveksling samt tværnational mobilitet for kunstnere og fagfolk på det kulturelle og kreative område.

| (6) | Beskyttelse og forbedring af kulturarven fremmer fri deltagelse i kulturlivet i overensstemmelse med De Forenede Nationers verdenserklæring om menneskerettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder. Kulturarven spiller derfor en vigtig rolle i opbygningen af et fredeligt og demokratisk samfund, i processerne for bæredygtig udvikling og ved fremme af den kulturelle mangfoldighed. |
| --- | --- |

(6)

Beskyttelse og forbedring af kulturarven fremmer fri deltagelse i kulturlivet i overensstemmelse med De Forenede Nationers verdenserklæring om menneskerettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder. Kulturarven spiller derfor en vigtig rolle i opbygningen af et fredeligt og demokratisk samfund, i processerne for bæredygtig udvikling og ved fremme af den kulturelle mangfoldighed.

| (7) | Fremme af den europæiske kulturelle mangfoldighed er baseret på friheden til kunstnerisk udfoldelse, kunstneres og kulturaktørers kapacitet og kompetencer, eksistensen af blomstrende og modstandsdygtige kulturelle og kreative sektorer og kunstneres og kulturaktørers evne til at skabe, forny og producere deres værker og distribuere dem til et større og mere forskelligartet europæisk publikum. Dette udvider de kulturelle og kreative sektorers forretningspotentiale, øger adgang til og fremme af kreativt indhold, kunstrelateret forskning og kreativitet og bidrager til bæredygtig vækst og jobskabelse. Desuden bidrager fremme af kreativitet og ny viden til at styrke konkurrenceevnen og til at sætte gang i innovationen i de industrielle værdikæder. Unionens rige kulturelle og sproglige mangfoldighed er et vigtigt aktiv for det europæiske projekt. Samtidig er det europæiske kulturelle og kreative marked kendetegnet ved særlige geografiske forhold, sproglige forhold eller begge, hvilket kan forårsage markedsfragmentering. Der er derfor behov for at fortsætte bestræbelserne på at sikre, at de kulturelle og kreative sektorer fuldt ud drager fordel af det europæiske indre marked og navnlig af det digitale indre marked. |
| --- | --- |

(7)

Fremme af den europæiske kulturelle mangfoldighed er baseret på friheden til kunstnerisk udfoldelse, kunstneres og kulturaktørers kapacitet og kompetencer, eksistensen af blomstrende og modstandsdygtige kulturelle og kreative sektorer og kunstneres og kulturaktørers evne til at skabe, forny og producere deres værker og distribuere dem til et større og mere forskelligartet europæisk publikum. Dette udvider de kulturelle og kreative sektorers forretningspotentiale, øger adgang til og fremme af kreativt indhold, kunstrelateret forskning og kreativitet og bidrager til bæredygtig vækst og jobskabelse. Desuden bidrager fremme af kreativitet og ny viden til at styrke konkurrenceevnen og til at sætte gang i innovationen i de industrielle værdikæder. Unionens rige kulturelle og sproglige mangfoldighed er et vigtigt aktiv for det europæiske projekt. Samtidig er det europæiske kulturelle og kreative marked kendetegnet ved særlige geografiske forhold, sproglige forhold eller begge, hvilket kan forårsage markedsfragmentering. Der er derfor behov for at fortsætte bestræbelserne på at sikre, at de kulturelle og kreative sektorer fuldt ud drager fordel af det europæiske indre marked og navnlig af det digitale indre marked.

| (8) | Den digitale omstilling udgør et paradigmeskift for de kulturelle og kreative sektorer. Den har ændret vaner, relationer og produktions- og forbrugsmodeller. Dette indebærer en række udfordringer. Samtidig giver den digitale omstilling de kulturelle og kreative sektorer nye muligheder med hensyn til skabelse af, distribution af og adgang til europæiske værker, hvilket gavner det europæiske samfund som helhed. Programmet bør tilskynde de kulturelle og kreative sektorer til at udnytte disse muligheder. |
| --- | --- |

(8)

Den digitale omstilling udgør et paradigmeskift for de kulturelle og kreative sektorer. Den har ændret vaner, relationer og produktions- og forbrugsmodeller. Dette indebærer en række udfordringer. Samtidig giver den digitale omstilling de kulturelle og kreative sektorer nye muligheder med hensyn til skabelse af, distribution af og adgang til europæiske værker, hvilket gavner det europæiske samfund som helhed. Programmet bør tilskynde de kulturelle og kreative sektorer til at udnytte disse muligheder.

| (9) | Programmet bør tage hensyn til de kulturelle og kreative sektorers dobbelte karakter og anerkende både kulturens iboende og kunstneriske værdi og disse sektorers økonomiske værdi, herunder disse sektorers bredere samfundsmæssige bidrag til vækst, konkurrenceevne, kreativitet og innovation. Programmet bør også tage hensyn til kulturens positive virkning på interkulturel dialog, social samhørighed og formidling af viden. Dette kræver stærke europæiske kulturelle og kreative sektorer, navnlig en dynamisk europæisk audiovisuel industri med tanke på dens evne til at nå ud til et forskelligartet publikum og dens økonomiske betydning, herunder dens økonomiske betydning for andre kreative sektorer. Imidlertid er konkurrencen på de globale audiovisuelle markeder blevet yderligere intensiveret som følge af uddybningen af den digitale omstilling, f.eks. ændringer i medieproduktion og -forbrug samt globale platformes styrkede position, hvad angår distribution af indhold. Der er derfor behov for at øge støtten til den europæiske industri. |
| --- | --- |

(9)

Programmet bør tage hensyn til de kulturelle og kreative sektorers dobbelte karakter og anerkende både kulturens iboende og kunstneriske værdi og disse sektorers økonomiske værdi, herunder disse sektorers bredere samfundsmæssige bidrag til vækst, konkurrenceevne, kreativitet og innovation. Programmet bør også tage hensyn til kulturens positive virkning på interkulturel dialog, social samhørighed og formidling af viden. Dette kræver stærke europæiske kulturelle og kreative sektorer, navnlig en dynamisk europæisk audiovisuel industri med tanke på dens evne til at nå ud til et forskelligartet publikum og dens økonomiske betydning, herunder dens økonomiske betydning for andre kreative sektorer. Imidlertid er konkurrencen på de globale audiovisuelle markeder blevet yderligere intensiveret som følge af uddybningen af den digitale omstilling, f.eks. ændringer i medieproduktion og -forbrug samt globale platformes styrkede position, hvad angår distribution af indhold. Der er derfor behov for at øge støtten til den europæiske industri.

| (10) | Som EU-aktionen vedrørende de europæiske kulturhovedstæder, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 445/2014/EU (4), (»de europæiske kulturhovedstæder«) illustrerer, spiller de kulturelle og kreative sektorer en vigtig rolle med hensyn til at styrke og puste nyt liv i Unionens territorier. På denne måde er de kulturelle og kreative sektorer centrale drivkræfter for fremme af kvalitetsbaseret turisme samt regional, lokal og bymæssig udvikling i hele Unionen. |
| --- | --- |

(10)

Som EU-aktionen vedrørende de europæiske kulturhovedstæder, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 445/2014/EU (4), (»de europæiske kulturhovedstæder«) illustrerer, spiller de kulturelle og kreative sektorer en vigtig rolle med hensyn til at styrke og puste nyt liv i Unionens territorier. På denne måde er de kulturelle og kreative sektorer centrale drivkræfter for fremme af kvalitetsbaseret turisme samt regional, lokal og bymæssig udvikling i hele Unionen.

| (11) | For at programmet skal kunne virke, bør det tage hensyn til den specifikke karakter af og de specifikke udfordringer for de forskellige kulturelle og kreative sektorer, deres forskellige målgrupper og deres særlige behov gennem skræddersyede tilgange inden for et programområde, der er dedikeret til den audiovisuelle sektor (»programområdet Media«), et programområde, der er dedikeret til de andre kulturelle og kreative sektorer (»programområdet Kultur«) og et tværsektorielt programområde (»det tværsektorielle programområde«). |
| --- | --- |

(11)

For at programmet skal kunne virke, bør det tage hensyn til den specifikke karakter af og de specifikke udfordringer for de forskellige kulturelle og kreative sektorer, deres forskellige målgrupper og deres særlige behov gennem skræddersyede tilgange inden for et programområde, der er dedikeret til den audiovisuelle sektor (»programområdet Media«), et programområde, der er dedikeret til de andre kulturelle og kreative sektorer (»programområdet Kultur«) og et tværsektorielt programområde (»det tværsektorielle programområde«).

| (12) | Programmet bør støtte aktioner og aktiviteter med en europæisk merværdi, som supplerer regionale, nationale og internationale programmer og politikker samt andre EU-programmer og -politikker og har en positiv virkning på de europæiske borgere, og bør støtte udvikling og fremme af tværnationalt samarbejde og tværnationale udvekslinger inden for de kulturelle og kreative sektorer. Gennem disse aktioner og aktiviteter bidrager programmet til at styrke europæisk identitet og europæiske værdier og samtidig fremme kulturel og sproglig mangfoldighed. |
| --- | --- |

(12)

Programmet bør støtte aktioner og aktiviteter med en europæisk merværdi, som supplerer regionale, nationale og internationale programmer og politikker samt andre EU-programmer og -politikker og har en positiv virkning på de europæiske borgere, og bør støtte udvikling og fremme af tværnationalt samarbejde og tværnationale udvekslinger inden for de kulturelle og kreative sektorer. Gennem disse aktioner og aktiviteter bidrager programmet til at styrke europæisk identitet og europæiske værdier og samtidig fremme kulturel og sproglig mangfoldighed.

| (13) | Musik i alle dens former og udtryk, og især moderne musik og livemusik, er en væsentlig del af Unionens kulturelle, kunstneriske og økonomiske landskab og arv. Den indgår som et element i social samhørighed og udgør et centralt middel til at styrke økonomisk og kulturel udvikling. Programområdet Kultur bør derfor tage musikbranchen i betragtning. |
| --- | --- |

(13)

Musik i alle dens former og udtryk, og især moderne musik og livemusik, er en væsentlig del af Unionens kulturelle, kunstneriske og økonomiske landskab og arv. Den indgår som et element i social samhørighed og udgør et centralt middel til at styrke økonomisk og kulturel udvikling. Programområdet Kultur bør derfor tage musikbranchen i betragtning.

| (14) | Programområdet Kultur bør anspore til netværkssamarbejde mellem kreative samfund og fremme grænseoverskridende og tværfagligt samarbejde ved hjælp af forskellige færdigheder såsom kunstneriske, kreative, digitale og teknologiske færdigheder. |
| --- | --- |

(14)

Programområdet Kultur bør anspore til netværkssamarbejde mellem kreative samfund og fremme grænseoverskridende og tværfagligt samarbejde ved hjælp af forskellige færdigheder såsom kunstneriske, kreative, digitale og teknologiske færdigheder.

| (15) | Det tværsektorielle programområde sigter mod at udnytte potentialet for samarbejde mellem forskellige kulturelle og kreative sektorer samt at håndtere de fælles udfordringer, som de står over for. Der kan opnås fordele i form af videnoverførsel og administrativ effektivitet ved en fælles tværgående tilgang. I den forbindelse bidrager programkontorerne til at nå programmets mål og dets gennemførelse. |
| --- | --- |

(15)

Det tværsektorielle programområde sigter mod at udnytte potentialet for samarbejde mellem forskellige kulturelle og kreative sektorer samt at håndtere de fælles udfordringer, som de står over for. Der kan opnås fordele i form af videnoverførsel og administrativ effektivitet ved en fælles tværgående tilgang. I den forbindelse bidrager programkontorerne til at nå programmets mål og dets gennemførelse.

| (16) | Det er nødvendigt med en EU-indsats i den audiovisuelle sektor for at supplere Unionens politikker vedrørende det digitale indre marked. Dette vedrører navnlig moderniseringen af den ophavsretlige ramme ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/789 (5) og (EU) 2019/790 (6) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU (7), ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1808 (8). Direktiv (EU) 2019/789 og (EU) 2019/790 tilstræber at styrke kapaciteten hos europæiske audiovisuelle aktører til at skabe, finansiere, producere og formidle værker, der indtager en fremtrædende plads i forskellige medier (f.eks. TV, biografer eller video on demand), og som er tilgængelige og tiltrækker publikum i et mere åbent og konkurrencepræget marked i og uden for Europa. Disse direktiver har også til formål at skabe en velfungerende markedsplads for skabende kunstnere og rettighedshavere, navnlig for pressepublikationer og onlineplatforme, og sikre rimeligt vederlag til ophavsmænd og udøvende kunstnere, hvilket er aspekter, der bør tages hensyn til i hele programmet. Desuden bør støtten øges for at tage højde for den seneste markedsudvikling, navnlig globale distributionsplatformes styrkede position sammenlignet med de nationale TV-selskaber, der traditionelt investerer i produktionen af europæiske værker. Eftersom som markedsforholdene og audiovisuelle aktører fortsat udvikler sig, bør der fastsættes specifikke kriterier for definitionen af uafhængige produktionsselskaber i forbindelse med gennemførelsen af programmet. |
| --- | --- |

(16)

Det er nødvendigt med en EU-indsats i den audiovisuelle sektor for at supplere Unionens politikker vedrørende det digitale indre marked. Dette vedrører navnlig moderniseringen af den ophavsretlige ramme ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/789 (5) og (EU) 2019/790 (6) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU (7), ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1808 (8). Direktiv (EU) 2019/789 og (EU) 2019/790 tilstræber at styrke kapaciteten hos europæiske audiovisuelle aktører til at skabe, finansiere, producere og formidle værker, der indtager en fremtrædende plads i forskellige medier (f.eks. TV, biografer eller video on demand), og som er tilgængelige og tiltrækker publikum i et mere åbent og konkurrencepræget marked i og uden for Europa. Disse direktiver har også til formål at skabe en velfungerende markedsplads for skabende kunstnere og rettighedshavere, navnlig for pressepublikationer og onlineplatforme, og sikre rimeligt vederlag til ophavsmænd og udøvende kunstnere, hvilket er aspekter, der bør tages hensyn til i hele programmet. Desuden bør støtten øges for at tage højde for den seneste markedsudvikling, navnlig globale distributionsplatformes styrkede position sammenlignet med de nationale TV-selskaber, der traditionelt investerer i produktionen af europæiske værker. Eftersom som markedsforholdene og audiovisuelle aktører fortsat udvikler sig, bør der fastsættes specifikke kriterier for definitionen af uafhængige produktionsselskaber i forbindelse med gennemførelsen af programmet.

| (17) | Programmet bør gøre det muligt for organisationer i den kulturelle og kreative sektor at deltage heri så bredt som muligt og for disse organisationer at få adgang til programmet på den bredest mulige måde, uanset deres geografiske oprindelse Programmet bør støtte disse organisationer og de bedste talenter, uanset hvor de befinder sig, så de kan være aktive på tværs af grænser og internationalt. Programområdet Media bør tage hensyn til forskelle imellem landene for så vidt angår produktion og distribution af audiovisuelt indhold samt adgang til audiovisuelt indhold og tendenser vedrørende forbrug af audiovisuelt indhold, navnlig deres sproglige og geografiske karakteristika, og derved skabe mere lige vilkår, udvide deltagelsen af og øge samarbejdet mellem medlemsstater med forskellige audiovisuelle kapaciteter og støtte europæiske talenter, uanset hvor de befinder sig, så de kan være aktive på tværs af grænser og internationalt. Der bør også tages hensyn til de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi, jf. artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). |
| --- | --- |

(17)

Programmet bør gøre det muligt for organisationer i den kulturelle og kreative sektor at deltage heri så bredt som muligt og for disse organisationer at få adgang til programmet på den bredest mulige måde, uanset deres geografiske oprindelse Programmet bør støtte disse organisationer og de bedste talenter, uanset hvor de befinder sig, så de kan være aktive på tværs af grænser og internationalt. Programområdet Media bør tage hensyn til forskelle imellem landene for så vidt angår produktion og distribution af audiovisuelt indhold samt adgang til audiovisuelt indhold og tendenser vedrørende forbrug af audiovisuelt indhold, navnlig deres sproglige og geografiske karakteristika, og derved skabe mere lige vilkår, udvide deltagelsen af og øge samarbejdet mellem medlemsstater med forskellige audiovisuelle kapaciteter og støtte europæiske talenter, uanset hvor de befinder sig, så de kan være aktive på tværs af grænser og internationalt. Der bør også tages hensyn til de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi, jf. artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

| (18) | De særlige aktioner under programmet såsom EU-tiltaget vedrørende det europæiske kulturarvsmærke, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1194/2011/EU (9), (»det europæiske kulturarvsmærke«), de europæiske kulturarvsdage, europæiske priser for moderne musik, rock- og popmusik, litteratur, kulturarv og arkitektur og de europæiske kulturhovedstæder er nået direkte ud til millioner af europæiske borgere, har demonstreret de sociale og økonomiske gevinster ved europæiske kulturpolitikker og bør derfor fortsættes og udvides, når det er muligt. Programområdet Kultur bør støtte netværksaktiviteter mellem steder, der har fået tildelt det europæiske kulturarvsmærke. Muligheden for at udvide de europæiske priser til nye områder og sektorer, navnlig teater, bør også overvejes. |
| --- | --- |

(18)

De særlige aktioner under programmet såsom EU-tiltaget vedrørende det europæiske kulturarvsmærke, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1194/2011/EU (9), (»det europæiske kulturarvsmærke«), de europæiske kulturarvsdage, europæiske priser for moderne musik, rock- og popmusik, litteratur, kulturarv og arkitektur og de europæiske kulturhovedstæder er nået direkte ud til millioner af europæiske borgere, har demonstreret de sociale og økonomiske gevinster ved europæiske kulturpolitikker og bør derfor fortsættes og udvides, når det er muligt. Programområdet Kultur bør støtte netværksaktiviteter mellem steder, der har fået tildelt det europæiske kulturarvsmærke. Muligheden for at udvide de europæiske priser til nye områder og sektorer, navnlig teater, bør også overvejes.

| (19) | Kultur er nøglen til at styrke rummelige og sammenhængende samfund. I forbindelse med migrationsspørgsmål og integrationsudfordringer spiller kultur en grundlæggende rolle med hensyn til at tilbyde muligheder for interkulturel dialog og at integrere migranter og flygtninge og hjælpe dem med at føle sig som en del af værtssamfundet og udvikle gode relationer mellem migranter og nye samfund. |
| --- | --- |

(19)

Kultur er nøglen til at styrke rummelige og sammenhængende samfund. I forbindelse med migrationsspørgsmål og integrationsudfordringer spiller kultur en grundlæggende rolle med hensyn til at tilbyde muligheder for interkulturel dialog og at integrere migranter og flygtninge og hjælpe dem med at føle sig som en del af værtssamfundet og udvikle gode relationer mellem migranter og nye samfund.

| (20) | For at bidrage til et rummeligt samfund bør programmet fremme og øge den kulturelle deltagelse i hele Unionen, navnlig for så vidt angår personer med handicap og personer fra dårligt stillede grupper. |
| --- | --- |

(20)

For at bidrage til et rummeligt samfund bør programmet fremme og øge den kulturelle deltagelse i hele Unionen, navnlig for så vidt angår personer med handicap og personer fra dårligt stillede grupper.

| (21) | I overensstemmelse med Davoserklæringen af 22. januar 2018 med titlen »Towards a high-quality Baukultur for Europe« (»Baukultur« af høj kvalitet for Europa) bør der tages skridt til at fremme en ny, integreret tilgang til udformning af et bygget miljø af høj kvalitet, som er forankret i kulturen, som styrker social samhørighed, som sikrer et bæredygtigt miljø og som bidrager til sundhed og velfærd i befolkningen som helhed. Ved denne tilgang bør der ikke udelukkende lægges vægt på byområder, men også på perifere områders og landdistrikters sammenkobling. Begrebet baukultur omfatter alle faktorer, der har en direkte indflydelse på livskvaliteten for borgere og lokalsamfund, og derved fremmer inklusion, sammenhængskraft og bæredygtighed på meget konkret vis. |
| --- | --- |

(21)

I overensstemmelse med Davoserklæringen af 22. januar 2018 med titlen »Towards a high-quality Baukultur for Europe« (»Baukultur« af høj kvalitet for Europa) bør der tages skridt til at fremme en ny, integreret tilgang til udformning af et bygget miljø af høj kvalitet, som er forankret i kulturen, som styrker social samhørighed, som sikrer et bæredygtigt miljø og som bidrager til sundhed og velfærd i befolkningen som helhed. Ved denne tilgang bør der ikke udelukkende lægges vægt på byområder, men også på perifere områders og landdistrikters sammenkobling. Begrebet baukultur omfatter alle faktorer, der har en direkte indflydelse på livskvaliteten for borgere og lokalsamfund, og derved fremmer inklusion, sammenhængskraft og bæredygtighed på meget konkret vis.

| (22) | Ytringsfrihed og kunstnerisk frihed er kernen i dynamiske kulturelle og kreative sektorer. Navnlig nyhedsmediesektoren har brug for et frit, mangfoldigt og pluralistisk medielandskab. Sammen med direktiv 2010/13/EU bør programmet således fremme et frit, mangfoldigt og pluralistisk medielandskab og tilskynde til krydsninger og tværgående aktiviteter til støtte for nyhedsmediesektoren. Programmet bør yde støtte til nye mediefagfolk og styrke udviklingen af kritisk tænkning blandt borgerne ved at fremme mediekendskab. |
| --- | --- |

(22)

Ytringsfrihed og kunstnerisk frihed er kernen i dynamiske kulturelle og kreative sektorer. Navnlig nyhedsmediesektoren har brug for et frit, mangfoldigt og pluralistisk medielandskab. Sammen med direktiv 2010/13/EU bør programmet således fremme et frit, mangfoldigt og pluralistisk medielandskab og tilskynde til krydsninger og tværgående aktiviteter til støtte for nyhedsmediesektoren. Programmet bør yde støtte til nye mediefagfolk og styrke udviklingen af kritisk tænkning blandt borgerne ved at fremme mediekendskab.

| (23) | Programmet bør også stimulere interessen for og forbedre adgangen til europæiske audiovisuelle værker, navnlig gennem foranstaltninger til publikumsudvikling, herunder filmkundskab. |
| --- | --- |

(23)

Programmet bør også stimulere interessen for og forbedre adgangen til europæiske audiovisuelle værker, navnlig gennem foranstaltninger til publikumsudvikling, herunder filmkundskab.

| (24) | Kunstneres og kulturarbejderes mobilitet på tværs af grænserne under programområdet Kultur kan bidrage til bedre forbundne, stærkere og mere bæredygtige kulturelle og kreative sektorer i Unionen, da dette er en måde at fremskynde udvikling af færdigheder og læringskurven i de kulturelle og kreative sektorer, at forbedre interkulturel bevidsthed og at fremme grænseoverskridende fælles skabelse, samproduktion og udbredelse og formidling af værker. |
| --- | --- |

(24)

Kunstneres og kulturarbejderes mobilitet på tværs af grænserne under programområdet Kultur kan bidrage til bedre forbundne, stærkere og mere bæredygtige kulturelle og kreative sektorer i Unionen, da dette er en måde at fremskynde udvikling af færdigheder og læringskurven i de kulturelle og kreative sektorer, at forbedre interkulturel bevidsthed og at fremme grænseoverskridende fælles skabelse, samproduktion og udbredelse og formidling af værker.

| (25) | Samarbejdsprojekterne, navnlig mindre projekter, bør i betragtning af de særlige forhold, der gør sig gældende for de kulturelle og kreative sektorer, være kernen i programområdet Kultur. Kommissionen bør derfor lette deltagelsen i programmet ved at gennemføre en væsentlig forenkling af de bureaukratiske procedurer, hovedsagelig i ansøgningsfasen, og, for mindre projekters vedkommende, ved at muliggøre højere medfinansieringssatser. |
| --- | --- |

(25)

Samarbejdsprojekterne, navnlig mindre projekter, bør i betragtning af de særlige forhold, der gør sig gældende for de kulturelle og kreative sektorer, være kernen i programområdet Kultur. Kommissionen bør derfor lette deltagelsen i programmet ved at gennemføre en væsentlig forenkling af de bureaukratiske procedurer, hovedsagelig i ansøgningsfasen, og, for mindre projekters vedkommende, ved at muliggøre højere medfinansieringssatser.

| (26) | I tråd med artikel 8 og 10 i TEUF bør programmet i alle sine aktiviteter støtte integration af kønsaspektet og af målsætningerne om ikkeforskelsbehandling og bør, når det er relevant, fastsætte passende kriterier for kønsbalance. Kvinder er aktivt engageret i kulturelle og kreative sektorer som forfattere, fagfolk, lærere, kunstnere og publikum. Det er imidlertid mindre sandsynligt, at kvinder beklæder stillinger med beslutningsansvar i kulturelle, kunstneriske og kreative institutioner. Derfor bør programmet fremme kvindelige talenter for at støtte kvinders kunstneriske og erhvervsmæssige karrierer. |
| --- | --- |

(26)

I tråd med artikel 8 og 10 i TEUF bør programmet i alle sine aktiviteter støtte integration af kønsaspektet og af målsætningerne om ikkeforskelsbehandling og bør, når det er relevant, fastsætte passende kriterier for kønsbalance. Kvinder er aktivt engageret i kulturelle og kreative sektorer som forfattere, fagfolk, lærere, kunstnere og publikum. Det er imidlertid mindre sandsynligt, at kvinder beklæder stillinger med beslutningsansvar i kulturelle, kunstneriske og kreative institutioner. Derfor bør programmet fremme kvindelige talenter for at støtte kvinders kunstneriske og erhvervsmæssige karrierer.

| (27) | Under hensyntagen til den fælles meddelelse af 8. juni 2016 med titlen »En EU-strategi for internationale kulturelle forbindelser«, som blev godkendt ved Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2017 om mandatet med henblik på trepartsmødet om 2018-budgetforslaget (10), og Rådets konklusioner af 24. maj 2017 om en strategisk EU-tilgang til internationale kulturelle forbindelser bør europæiske finansieringsinstrumenter og især programmet anerkende betydningen af kulturen i internationale forbindelser samt dens rolle i forbindelse med fremme af europæiske værdier ved hjælp af særlige og målrettede aktioner, der er udformet til at have en klar EU-indvirkning på den globale scene. |
| --- | --- |

(27)

Under hensyntagen til den fælles meddelelse af 8. juni 2016 med titlen »En EU-strategi for internationale kulturelle forbindelser«, som blev godkendt ved Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2017 om mandatet med henblik på trepartsmødet om 2018-budgetforslaget (10), og Rådets konklusioner af 24. maj 2017 om en strategisk EU-tilgang til internationale kulturelle forbindelser bør europæiske finansieringsinstrumenter og især programmet anerkende betydningen af kulturen i internationale forbindelser samt dens rolle i forbindelse med fremme af europæiske værdier ved hjælp af særlige og målrettede aktioner, der er udformet til at have en klar EU-indvirkning på den globale scene.

| (28) | I tråd med meddelelsen fra Kommissionen af 22. juli 2014 med titlen »På vej mod en integreret tilgang til kulturarv i Europa« bør de relevante politikker og instrumenter sikre de varige resultater af det europæiske år for kulturarv 2018, som på en vellykket og effektiv måde integrerede kultur i andre politikområder, navnlig gennem en deltagelsesbaseret tilgang til forvaltning, ved at frembringe den langsigtede og bæredygtige værdi af Europas kulturarv og udvikle en mere integreret tilgang til dens bevarelse og værdsættelse og støtte til den bæredygtige beskyttelse, genopbygningen, tilpasningen til nye anvendelser og fremme af dens værdier gennem bevidstgørelse og netværksaktiviteter. I kultursektoren bør det overvejes at støtte kunstnere, skabende kunstnere og kunsthåndværkere, der har færdigheder inden for traditionelle håndværk med tilknytning til restaurering af kulturarv. Navnlig i den audiovisuelle sektor er kulturarvsværker en afgørende kilde til erindring og kulturel mangfoldighed og repræsenterer potentielle markedsmuligheder. I denne forbindelse bidrager audiovisuelle arkiver og biblioteker til bevarelse, genanvendelse og ny markedsudvikling for kulturarvsværker. |
| --- | --- |

(28)

I tråd med meddelelsen fra Kommissionen af 22. juli 2014 med titlen »På vej mod en integreret tilgang til kulturarv i Europa« bør de relevante politikker og instrumenter sikre de varige resultater af det europæiske år for kulturarv 2018, som på en vellykket og effektiv måde integrerede kultur i andre politikområder, navnlig gennem en deltagelsesbaseret tilgang til forvaltning, ved at frembringe den langsigtede og bæredygtige værdi af Europas kulturarv og udvikle en mere integreret tilgang til dens bevarelse og værdsættelse og støtte til den bæredygtige beskyttelse, genopbygningen, tilpasningen til nye anvendelser og fremme af dens værdier gennem bevidstgørelse og netværksaktiviteter. I kultursektoren bør det overvejes at støtte kunstnere, skabende kunstnere og kunsthåndværkere, der har færdigheder inden for traditionelle håndværk med tilknytning til restaurering af kulturarv. Navnlig i den audiovisuelle sektor er kulturarvsværker en afgørende kilde til erindring og kulturel mangfoldighed og repræsenterer potentielle markedsmuligheder. I denne forbindelse bidrager audiovisuelle arkiver og biblioteker til bevarelse, genanvendelse og ny markedsudvikling for kulturarvsværker.

| (29) | I tråd med meddelelsen fra Kommissionen af 10. marts 2020 med titlen »En ny industristrategi for Europa« bør Unionen udnytte sine stærke sider, navnlig sin mangfoldighed, sine talenter, sine værdier, sin levevis og sine innovatorer og skabere. |
| --- | --- |

(29)

I tråd med meddelelsen fra Kommissionen af 10. marts 2020 med titlen »En ny industristrategi for Europa« bør Unionen udnytte sine stærke sider, navnlig sin mangfoldighed, sine talenter, sine værdier, sin levevis og sine innovatorer og skabere.

| (30) | Programmets succes bygger på udviklingen af innovative og effektive projekter, der skaber god praksis med hensyn til tværnationalt europæisk samarbejde i de kulturelle og kreative sektorer. Sådanne succeshistorier bør så vidt muligt fremhæves for at opfordre til støtte til nye forretningsmodeller og færdigheder, fremme traditionel kunnen samt omsætte kreative og tværfaglige løsninger til økonomisk og social værdi. |
| --- | --- |

(30)

Programmets succes bygger på udviklingen af innovative og effektive projekter, der skaber god praksis med hensyn til tværnationalt europæisk samarbejde i de kulturelle og kreative sektorer. Sådanne succeshistorier bør så vidt muligt fremhæves for at opfordre til støtte til nye forretningsmodeller og færdigheder, fremme traditionel kunnen samt omsætte kreative og tværfaglige løsninger til økonomisk og social værdi.

| (31) | På visse betingelser bør programmet være åbent for deltagelse af medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik og Unionens strategiske partnere. |
| --- | --- |

(31)

På visse betingelser bør programmet være åbent for deltagelse af medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik og Unionens strategiske partnere.

| (32) | Tredjelande, der er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), kan deltage i EU-programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (11), som fastsætter, at programmerne gennemføres på grundlag af en afgørelse vedtaget i henhold til nævnte aftale. Tredjelande kan også deltage på grundlag af andre retlige instrumenter. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning med et krav om, at tredjelande skal give den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Revisionsretten de fornødne rettigheder og den fornødne adgang, således at de fuldt ud kan udøve deres respektive beføjelser. |
| --- | --- |

(32)

Tredjelande, der er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), kan deltage i EU-programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (11), som fastsætter, at programmerne gennemføres på grundlag af en afgørelse vedtaget i henhold til nævnte aftale. Tredjelande kan også deltage på grundlag af andre retlige instrumenter. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning med et krav om, at tredjelande skal give den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Revisionsretten de fornødne rettigheder og den fornødne adgang, således at de fuldt ud kan udøve deres respektive beføjelser.

| (33) | Tredjelande bør sigte mod fuldt ud at deltage i programmet. Tredjelande, der ikke opfylder betingelserne for at deltage i programområdet Media og det tværsektorielle programområde, men som deltager i programområdet Kultur, bør imidlertid have mulighed for at oprette og støtte programkontorer for at fremme programmet i deres land og stimulere det grænseoverskridende samarbejde inden for de kulturelle og kreative sektorer. |
| --- | --- |

(33)

Tredjelande bør sigte mod fuldt ud at deltage i programmet. Tredjelande, der ikke opfylder betingelserne for at deltage i programområdet Media og det tværsektorielle programområde, men som deltager i programområdet Kultur, bør imidlertid have mulighed for at oprette og støtte programkontorer for at fremme programmet i deres land og stimulere det grænseoverskridende samarbejde inden for de kulturelle og kreative sektorer.

| (34) | Undtagelser fra forpligtelsen til at opfylde betingelserne i direktiv 2010/13/EU bør underlægges kontrol og indrømmes til lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i behørigt begrundede tilfælde under hensyntagen til det audiovisuelle markeds særlige situation i det pågældende land og graden af integration i den europæiske audiovisuelle politikramme. Fremskridt hen imod opnåelsen af målene i direktiv 2010/13/EU bør overvåges regelmæssigt. Desuden bør deltagelse i aktioner, der finansieres af programområdet Media, fastlægges fra sag til sag i det eller de relevante arbejdsprogrammer. |
| --- | --- |

(34)

Undtagelser fra forpligtelsen til at opfylde betingelserne i direktiv 2010/13/EU bør underlægges kontrol og indrømmes til lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i behørigt begrundede tilfælde under hensyntagen til det audiovisuelle markeds særlige situation i det pågældende land og graden af integration i den europæiske audiovisuelle politikramme. Fremskridt hen imod opnåelsen af målene i direktiv 2010/13/EU bør overvåges regelmæssigt. Desuden bør deltagelse i aktioner, der finansieres af programområdet Media, fastlægges fra sag til sag i det eller de relevante arbejdsprogrammer.

| (35) | Programmet bør fremme samarbejde mellem Unionen og internationale organisationer såsom UNESCO, Europarådet, herunder Eurimages og Det Europæiske Audiovisuelle Observatorium (»observatoriet«), Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) og Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret. Programmet bør også støtte Unionens forpligtelse vedrørende målene for bæredygtig udvikling, især den kulturelle dimension. For så vidt angår den audiovisuelle sektor bør programmet sikre Unionens bidrag til observatoriets arbejde. |
| --- | --- |

(35)

Programmet bør fremme samarbejde mellem Unionen og internationale organisationer såsom UNESCO, Europarådet, herunder Eurimages og Det Europæiske Audiovisuelle Observatorium (»observatoriet«), Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) og Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret. Programmet bør også støtte Unionens forpligtelse vedrørende målene for bæredygtig udvikling, især den kulturelle dimension. For så vidt angår den audiovisuelle sektor bør programmet sikre Unionens bidrag til observatoriets arbejde.

| (36) | For at afspejle betydningen af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer og nå De Forenede Nationers mål for bæredygtig udvikling har programmet til formål at bidrage til at integrere klimaforanstaltninger og til at nå et overordnet mål om, at 30 % af udgifterne i EU-budgettet støtter klimamål. I overensstemmelse med den europæiske grønne pagt som en plan for bæredygtig vækst bør aktionerne i henhold til denne forordning overholde princippet om ikke at gøre skade. Relevante foranstaltninger bør blive fastlagt og iværksat under gennemførelsen af programmet, uden at programmets grundlæggende karakter ændres, og de bør blive revurderet som led i de relevante evaluerings- og revisionsprocesser. |
| --- | --- |

(36)

For at afspejle betydningen af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer og nå De Forenede Nationers mål for bæredygtig udvikling har programmet til formål at bidrage til at integrere klimaforanstaltninger og til at nå et overordnet mål om, at 30 % af udgifterne i EU-budgettet støtter klimamål. I overensstemmelse med den europæiske grønne pagt som en plan for bæredygtig vækst bør aktionerne i henhold til denne forordning overholde princippet om ikke at gøre skade. Relevante foranstaltninger bør blive fastlagt og iværksat under gennemførelsen af programmet, uden at programmets grundlæggende karakter ændres, og de bør blive revurderet som led i de relevante evaluerings- og revisionsprocesser.

| (37) | Med henblik på forenkling og effektivitet bør Kommissionen kunne opdele budgetmæssige forpligtelser i årlige trancher. I så fald bør Kommissionen udbetale de årlige trancher under hensyn til fremskridtene for de aktioner, der modtager finansiel bistand, deres anslåede behov og de disponible budgetmidler. Kommissionen bør meddele støttemodtagerne en vejledende tidsplan for forpligtelsen for de enkelte årlige trancher. |
| --- | --- |

(37)

Med henblik på forenkling og effektivitet bør Kommissionen kunne opdele budgetmæssige forpligtelser i årlige trancher. I så fald bør Kommissionen udbetale de årlige trancher under hensyn til fremskridtene for de aktioner, der modtager finansiel bistand, deres anslåede behov og de disponible budgetmidler. Kommissionen bør meddele støttemodtagerne en vejledende tidsplan for forpligtelsen for de enkelte årlige trancher.

| (38) | Horisontale finansielle regler, der er vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet på grundlag af artikel 322 i TEUF, finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (12) (»finansforordningen«) og fastlægger navnlig proceduren for opstilling og gennemførelse af budgettet ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte gennemførelse og fastsætter kontrol med finansielle aktørers ansvar. Regler, der er vedtaget på grundlag af artikel 322 i TEUF, omfatter også en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af EU-budgettet. |
| --- | --- |

(38)

Horisontale finansielle regler, der er vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet på grundlag af artikel 322 i TEUF, finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (12) (»finansforordningen«) og fastlægger navnlig proceduren for opstilling og gennemførelse af budgettet ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte gennemførelse og fastsætter kontrol med finansielle aktørers ansvar. Regler, der er vedtaget på grundlag af artikel 322 i TEUF, omfatter også en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af EU-budgettet.

| (39) | »LUX — Europa-Parlamentets og Det Europæiske Filmakademis europæiske publikumsfilmpris« har gjort sig gældende som en særlig europæisk pris, der fremmer og formidler europæiske film, som afspejler europæisk identitet og værdier uden for de nationale grænser, og som bygger på samarbejde med et fællesskab af anerkendte filmskabere og europæiske filmorganisationer og -netværk. |
| --- | --- |

(39)

»LUX — Europa-Parlamentets og Det Europæiske Filmakademis europæiske publikumsfilmpris« har gjort sig gældende som en særlig europæisk pris, der fremmer og formidler europæiske film, som afspejler europæisk identitet og værdier uden for de nationale grænser, og som bygger på samarbejde med et fællesskab af anerkendte filmskabere og europæiske filmorganisationer og -netværk.

| (40) | Siden det blev oprettet, har Det Europæiske Ungdomsorkester udviklet en enestående ekspertise med hensyn til at fremme adgang til musik såvel som interkulturel dialog, gensidig respekt og forståelse gennem kultur, samtidig med at det har støttet unge musikeres internationale karriereudvikling og uddannelse. Det særlige ved Det Europæiske Ungdomsorkester er, at det er et europæisk orkester, der er oprettet på baggrund af en beslutning fra Europa-Parlamentet, og som overskrider kulturelle grænser og består af unge musikere, der er udvalgt i hele Europa på grundlag af seriøse kunstneriske kriterier gennem en grundig og gennemsigtig årlig udvælgelsesprøve i alle medlemsstaterne. Dette særlige bidrag til Europas kulturelle mangfoldighed og identitet bør anerkendes for eksempel ved at fastsætte aktioner, som Det Europæiske Ungdomsorkester og lignende europæiske kulturelle enheder kan ansøge om at deltage i. Der bør være mulighed for flerårig finansiering til sådanne enheder for at sikre, at de fungerer stabilt. |
| --- | --- |

(40)

Siden det blev oprettet, har Det Europæiske Ungdomsorkester udviklet en enestående ekspertise med hensyn til at fremme adgang til musik såvel som interkulturel dialog, gensidig respekt og forståelse gennem kultur, samtidig med at det har støttet unge musikeres internationale karriereudvikling og uddannelse. Det særlige ved Det Europæiske Ungdomsorkester er, at det er et europæisk orkester, der er oprettet på baggrund af en beslutning fra Europa-Parlamentet, og som overskrider kulturelle grænser og består af unge musikere, der er udvalgt i hele Europa på grundlag af seriøse kunstneriske kriterier gennem en grundig og gennemsigtig årlig udvælgelsesprøve i alle medlemsstaterne. Dette særlige bidrag til Europas kulturelle mangfoldighed og identitet bør anerkendes for eksempel ved at fastsætte aktioner, som Det Europæiske Ungdomsorkester og lignende europæiske kulturelle enheder kan ansøge om at deltage i. Der bør være mulighed for flerårig finansiering til sådanne enheder for at sikre, at de fungerer stabilt.

| (41) | Organisationer i de kulturelle og kreative sektorer, der dækker et stort geografisk område i Europa, og hvis aktiviteter omfatter levering af kulturelle tjenesteydelser direkte til de europæiske borgere, og som derigennem har potentiale til at have direkte indvirkning på den europæiske identitet, bør være berettigede til EU-støtte. |
| --- | --- |

(41)

Organisationer i de kulturelle og kreative sektorer, der dækker et stort geografisk område i Europa, og hvis aktiviteter omfatter levering af kulturelle tjenesteydelser direkte til de europæiske borgere, og som derigennem har potentiale til at have direkte indvirkning på den europæiske identitet, bør være berettigede til EU-støtte.

| (42) | For at sikre en effektiv tildeling af midler fra Unionens almindelige budget er det nødvendigt at sikre at alle aktioner og aktiviteter, der gennemføres under programmet, har europæisk merværdi. Det er også nødvendigt at sikre, at de komplementerer medlemsstaternes aktiviteter. Der bør sigtes mod at opnå sammenhæng, komplementaritet og synergier med finansieringsprogrammer, der støtter politikområder med tætte forbindelser til hinanden, idet det sikres, at potentielle støttemodtagere er opmærksomme på de forskellige finansieringsmuligheder, samt med horisontale politikker såsom Unionens konkurrencepolitik. |
| --- | --- |

(42)

For at sikre en effektiv tildeling af midler fra Unionens almindelige budget er det nødvendigt at sikre at alle aktioner og aktiviteter, der gennemføres under programmet, har europæisk merværdi. Det er også nødvendigt at sikre, at de komplementerer medlemsstaternes aktiviteter. Der bør sigtes mod at opnå sammenhæng, komplementaritet og synergier med finansieringsprogrammer, der støtter politikområder med tætte forbindelser til hinanden, idet det sikres, at potentielle støttemodtagere er opmærksomme på de forskellige finansieringsmuligheder, samt med horisontale politikker såsom Unionens konkurrencepolitik.

| (43) | Finansiel støtte bør anvendes til at afhjælpe markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssig måde, og aktioner bør ikke overlappe eller fortrænge privat finansiering eller fordreje konkurrencen på det indre marked. |
| --- | --- |

(43)

Finansiel støtte bør anvendes til at afhjælpe markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssig måde, og aktioner bør ikke overlappe eller fortrænge privat finansiering eller fordreje konkurrencen på det indre marked.

| (44) | Det er vigtigt, at programmet tager fat på de strukturelle udfordringer i Europas kulturelle og kreative sektorer, som er blevet forværret af covid-19-pandemien. Programmet omfatter den grundlæggende rolle, som europæisk kultur og europæiske medier spiller for borgernes velfærd og for at sætte dem i stand til at træffe informerede beslutninger. Programmet bør sammen med andre relevante EU-finansieringsprogrammer og Next Generation EU støtte genopretningen af de kulturelle og kreative sektorer på kort sigt, øge deres modstandsdygtighed og konkurrenceevne på længere sigt for bedst muligt at håndtere eventuelle større kriser i fremtiden og understøtte deres digitale og økologiske omstilling. |
| --- | --- |

(44)

Det er vigtigt, at programmet tager fat på de strukturelle udfordringer i Europas kulturelle og kreative sektorer, som er blevet forværret af covid-19-pandemien. Programmet omfatter den grundlæggende rolle, som europæisk kultur og europæiske medier spiller for borgernes velfærd og for at sætte dem i stand til at træffe informerede beslutninger. Programmet bør sammen med andre relevante EU-finansieringsprogrammer og Next Generation EU støtte genopretningen af de kulturelle og kreative sektorer på kort sigt, øge deres modstandsdygtighed og konkurrenceevne på længere sigt for bedst muligt at håndtere eventuelle større kriser i fremtiden og understøtte deres digitale og økologiske omstilling.

| (45) | Programmets politiske mål forfølges også gennem finansielle instrumenter og budgetgarantier inden for rammerne af politikområderne i Invest EU-programmet 2021-2027, som blandt andet fortsat letter adgangen til finansiering for små og mellemstore virksomheder og organisationer fra de kulturelle og kreative sektorer. |
| --- | --- |

(45)

Programmets politiske mål forfølges også gennem finansielle instrumenter og budgetgarantier inden for rammerne af politikområderne i Invest EU-programmet 2021-2027, som blandt andet fortsat letter adgangen til finansiering for små og mellemstore virksomheder og organisationer fra de kulturelle og kreative sektorer.

| (46) | Indvirkning, kvalitet og effektivitet i forbindelse med gennemførelsen af projekter under programmet bør være centrale evalueringskriterier ved udvælgelsen af de pågældende projekter. Under hensyntagen til den tekniske ekspertise, der er nødvendig for at vurdere forslag inden for rammerne af programmets specifikke aktioner, kan medlemmer af udvalg til evaluering af sådanne forslag (»evalueringsudvalg«) bestå af eksterne eksperter. Ved udvælgelsen af de nationale eksperter bør der tages behørigt hensyn til deres faglige baggrund og det pågældende udvalgs kønsbalance. |
| --- | --- |

(46)

Indvirkning, kvalitet og effektivitet i forbindelse med gennemførelsen af projekter under programmet bør være centrale evalueringskriterier ved udvælgelsen af de pågældende projekter. Under hensyntagen til den tekniske ekspertise, der er nødvendig for at vurdere forslag inden for rammerne af programmets specifikke aktioner, kan medlemmer af udvalg til evaluering af sådanne forslag (»evalueringsudvalg«) bestå af eksterne eksperter. Ved udvælgelsen af de nationale eksperter bør der tages behørigt hensyn til deres faglige baggrund og det pågældende udvalgs kønsbalance.

| (47) | Programmet bør indeholde et realistisk og overkommeligt system af kvalitative og kvantitative præstationsindikatorer, der kan ledsage aktionerne og løbende overvåge deres præstation. En sådan overvågning samt informations- og kommunikationsaktioner vedrørende programmet og dets aktioner bør ske på grundlag af programmets tre områder. |
| --- | --- |

(47)

Programmet bør indeholde et realistisk og overkommeligt system af kvalitative og kvantitative præstationsindikatorer, der kan ledsage aktionerne og løbende overvåge deres præstation. En sådan overvågning samt informations- og kommunikationsaktioner vedrørende programmet og dets aktioner bør ske på grundlag af programmets tre områder.

| (48) | I betragtning af betydningen og kompleksiteten af at indsamle og analysere data og måle kulturpolitikkernes indvirkning bør Kommissionen bidrage til at indsamle dokumentation og statistiske data om tendenserne og udviklingen i de kulturelle og kreative sektorer ved at gøre brug af sin og andre relevante forskningsinstitutioners ekspertise, og Kommissionen bør regelmæssigt rapportere til Europa-Parlamentet og Rådet om de indsamlede data. |
| --- | --- |

(48)

I betragtning af betydningen og kompleksiteten af at indsamle og analysere data og måle kulturpolitikkernes indvirkning bør Kommissionen bidrage til at indsamle dokumentation og statistiske data om tendenserne og udviklingen i de kulturelle og kreative sektorer ved at gøre brug af sin og andre relevante forskningsinstitutioners ekspertise, og Kommissionen bør regelmæssigt rapportere til Europa-Parlamentet og Rådet om de indsamlede data.

| (49) | Programmet bør oprettes for en periode på syv år, så dets varighed tilpasses varigheden af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 som fastsat i Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 (13) (»den flerårige finansielle ramme 2021-2027«). |
| --- | --- |

(49)

Programmet bør oprettes for en periode på syv år, så dets varighed tilpasses varigheden af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 som fastsat i Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 (13) (»den flerårige finansielle ramme 2021-2027«).

| (50) | Denne forordning fastlægger en finansieringsramme for programmet, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. punkt 18 i den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (14), for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure. |
| --- | --- |

(50)

Denne forordning fastlægger en finansieringsramme for programmet, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. punkt 18 i den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (14), for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure.

| (51) | Finansforordningen finder anvendelse på programmet. Finansforordningen fastsætter regler for gennemførelsen af EU-budgettet, herunder regler for tilskud, også til tredjeparter, priser, udbud, indirekte forvaltning, finansielle instrumenter, budgetgarantier, finansiel bistand og godtgørelse af nationale eksperter. |
| --- | --- |

(51)

Finansforordningen finder anvendelse på programmet. Finansforordningen fastsætter regler for gennemførelsen af EU-budgettet, herunder regler for tilskud, også til tredjeparter, priser, udbud, indirekte forvaltning, finansielle instrumenter, budgetgarantier, finansiel bistand og godtgørelse af nationale eksperter.

| (52) | Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra deres evne til at nå aktionernes specifikke mål og levere resultater, navnlig under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og behovet for administrativ forenkling, navnlig i ansøgningsprocessen, til gavn for alle involverede parter samt den forventede risiko for manglende overholdelse. I forbindelse med et sådant valg bør anvendelse af faste beløb, enhedsomkostninger og faste takster samt finansiering, der ikke er knyttet til omkostningerne som omhandlet i finansforordningens artikel 125, stk. 1, overvejes. |
| --- | --- |

(52)

Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra deres evne til at nå aktionernes specifikke mål og levere resultater, navnlig under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og behovet for administrativ forenkling, navnlig i ansøgningsprocessen, til gavn for alle involverede parter samt den forventede risiko for manglende overholdelse. I forbindelse med et sådant valg bør anvendelse af faste beløb, enhedsomkostninger og faste takster samt finansiering, der ikke er knyttet til omkostningerne som omhandlet i finansforordningens artikel 125, stk. 1, overvejes.

| (53) | I overensstemmelse med finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (15) og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 (16), (Euratom, EF) nr. 2185/96 (17) og (EU) 2017/1939 (18) skal Unionens finansielle interesser beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger, herunder foranstaltninger vedrørende forebyggelse, opdagelse, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder, herunder svig, vedrørende tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og, hvor det er relevant, vedrørende pålæggelse af administrative sanktioner. Navnlig har OLAF i overensstemmelse med forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og (EU, Euratom) nr. 883/2013 beføjelse til at foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, med henblik på at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) er i overensstemmelse med forordning (EU) 2017/1939 beføjet til at efterforske og retsforfølge strafbare handlinger til skade for Unionens finansielle interesser som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (19). I overensstemmelse med finansforordningen skal enhver person eller enhed, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om beskyttelse af Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, Revisionsretten og for så vidt angår de medlemsstater, der deltager i et forstærket samarbejde i henhold til forordning (EU) 2017/1939, EPPO de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at eventuelle tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, tildeler tilsvarende rettigheder. |
| --- | --- |

(53)

I overensstemmelse med finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (15) og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 (16), (Euratom, EF) nr. 2185/96 (17) og (EU) 2017/1939 (18) skal Unionens finansielle interesser beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger, herunder foranstaltninger vedrørende forebyggelse, opdagelse, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder, herunder svig, vedrørende tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og, hvor det er relevant, vedrørende pålæggelse af administrative sanktioner. Navnlig har OLAF i overensstemmelse med forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og (EU, Euratom) nr. 883/2013 beføjelse til at foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, med henblik på at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) er i overensstemmelse med forordning (EU) 2017/1939 beføjet til at efterforske og retsforfølge strafbare handlinger til skade for Unionens finansielle interesser som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (19). I overensstemmelse med finansforordningen skal enhver person eller enhed, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om beskyttelse af Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, Revisionsretten og for så vidt angår de medlemsstater, der deltager i et forstærket samarbejde i henhold til forordning (EU) 2017/1939, EPPO de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at eventuelle tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, tildeler tilsvarende rettigheder.

| (54) | Det bør være muligt at tildele kvalitetsforslag til aktioner, der er støtteberettigede i henhold til programmet, men som ikke kan finansieres i henhold hertil på grund af budgetmæssige begrænsninger, »Seal of Excellence«-mærket baseret på et specifikt sæt kriterier. »Seal of Excellence«-mærket anerkender forslagets kvalitet og forenkler søgningen efter alternativ finansiering inden for rammerne af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling eller Den Europæiske Socialfond Plus. For aktioner, der kan tildeles »Seal of Excellence«-mærket, bør der gives yderligere oplysninger i forbindelse med de relevante indkaldelser af forslag. |
| --- | --- |

(54)

Det bør være muligt at tildele kvalitetsforslag til aktioner, der er støtteberettigede i henhold til programmet, men som ikke kan finansieres i henhold hertil på grund af budgetmæssige begrænsninger, »Seal of Excellence«-mærket baseret på et specifikt sæt kriterier. »Seal of Excellence«-mærket anerkender forslagets kvalitet og forenkler søgningen efter alternativ finansiering inden for rammerne af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling eller Den Europæiske Socialfond Plus. For aktioner, der kan tildeles »Seal of Excellence«-mærket, bør der gives yderligere oplysninger i forbindelse med de relevante indkaldelser af forslag.

| (55) | I betragtning af artikel 349 i TEUF og under hensyntagen til meddelelse fra Kommissionen af 24. oktober 2017 med titlen »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« bør de i nævnte artikel omhandlede regioners specifikke bidrag til den kulturelle mangfoldighed i Unionen samt deres rolle med hensyn til at fremme udvekslinger, herunder gennem mobilitet, og samarbejde med personer og organisationer fra tredjelande, navnlig fra deres nabolande, værdsættes. I henhold til Rådets afgørelse 2013/755/EU (20) og under hensyntagen til de oversøiske landes og territoriers bidrag til Unionens internationale kulturelle indflydelse kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier, opnå finansiering under overholdelse af programmets regler og mål og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under. På den måde bør befolkningen i lige så høj grad kunne nyde godt af de konkurrencefordele, som de kulturelle og kreative industrier kan tilbyde, navnlig økonomisk vækst og beskæftigelse. |
| --- | --- |

(55)

I betragtning af artikel 349 i TEUF og under hensyntagen til meddelelse fra Kommissionen af 24. oktober 2017 med titlen »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« bør de i nævnte artikel omhandlede regioners specifikke bidrag til den kulturelle mangfoldighed i Unionen samt deres rolle med hensyn til at fremme udvekslinger, herunder gennem mobilitet, og samarbejde med personer og organisationer fra tredjelande, navnlig fra deres nabolande, værdsættes. I henhold til Rådets afgørelse 2013/755/EU (20) og under hensyntagen til de oversøiske landes og territoriers bidrag til Unionens internationale kulturelle indflydelse kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier, opnå finansiering under overholdelse af programmets regler og mål og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under. På den måde bør befolkningen i lige så høj grad kunne nyde godt af de konkurrencefordele, som de kulturelle og kreative industrier kan tilbyde, navnlig økonomisk vækst og beskæftigelse.

| (56) | For at sikre en effektiv vurdering af programmets fremskridt hen imod opnåelsen af dets mål bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår udvikling af en overvågnings- og evalueringsramme og revision af programindikatorerne. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (21). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(56)

For at sikre en effektiv vurdering af programmets fremskridt hen imod opnåelsen af dets mål bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår udvikling af en overvågnings- og evalueringsramme og revision af programindikatorerne. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (21). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (57) | I overensstemmelse med finansforordningens artikel 193, stk. 2, i kan der ydes tilskud til en allerede påbegyndt foranstaltning, forudsat at ansøgeren kan godtgøre, at det var nødvendigt at igangsætte foranstaltningen inden undertegnelsen af tilskudsaftalen. Dog er omkostninger, som er påløbet forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud, ikke berettigede til EU-finansiering, undtagen i behørigt begrundede undtagelsestilfælde. I overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 193, stk. 4, i er omkostninger, som er påløbet forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud, heller ikke berettigede til EU-finansiering for så vidt angår driftstilskud, og tilskudsaftalen skal være undertegnet senest fire måneder efter begyndelsen af tilskudsmodtagerens regnskabsår. For at undgå enhver afbrydelse af EU-støtte, der kan være til skade for Unionens interesser, bør det være muligt i finansieringsafgørelsen at fastsætte, i en begrænset periode ved begyndelsen af den flerårige finansielle ramme 2021-2027 og kun i behørigt begrundede tilfælde, at aktiviteter og omkostninger er støtteberettigede fra den 1. januar 2021, selv om disse aktiviteter er gennemført og disse omkostninger er påløbet, inden ansøgningen om tilskud blev indgivet. |
| --- | --- |

(57)

I overensstemmelse med finansforordningens artikel 193, stk. 2, i kan der ydes tilskud til en allerede påbegyndt foranstaltning, forudsat at ansøgeren kan godtgøre, at det var nødvendigt at igangsætte foranstaltningen inden undertegnelsen af tilskudsaftalen. Dog er omkostninger, som er påløbet forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud, ikke berettigede til EU-finansiering, undtagen i behørigt begrundede undtagelsestilfælde. I overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 193, stk. 4, i er omkostninger, som er påløbet forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud, heller ikke berettigede til EU-finansiering for så vidt angår driftstilskud, og tilskudsaftalen skal være undertegnet senest fire måneder efter begyndelsen af tilskudsmodtagerens regnskabsår. For at undgå enhver afbrydelse af EU-støtte, der kan være til skade for Unionens interesser, bør det være muligt i finansieringsafgørelsen at fastsætte, i en begrænset periode ved begyndelsen af den flerårige finansielle ramme 2021-2027 og kun i behørigt begrundede tilfælde, at aktiviteter og omkostninger er støtteberettigede fra den 1. januar 2021, selv om disse aktiviteter er gennemført og disse omkostninger er påløbet, inden ansøgningen om tilskud blev indgivet.

| (58) | I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning bør programmet evalueres på grundlag af oplysninger indsamlet i overensstemmelse med specifikke overvågningskrav, samtidig med at en administrative byrde undgås, navnlig for medlemsstaterne, og overregulering undgås. Disse krav bør, hvor det er relevant, omfatte målbare indikatorer som grundlag for evaluering af programmets virkninger i praksis. |
| --- | --- |

(58)

I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning bør programmet evalueres på grundlag af oplysninger indsamlet i overensstemmelse med specifikke overvågningskrav, samtidig med at en administrative byrde undgås, navnlig for medlemsstaterne, og overregulering undgås. Disse krav bør, hvor det er relevant, omfatte målbare indikatorer som grundlag for evaluering af programmets virkninger i praksis.

| (59) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser med henblik på vedtagelse af arbejdsprogrammerne. Disse gennemførelsesbeføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (22). Som fastsat i denne forordning bør tidsfristerne navnlig være forholdsmæssige og give udvalgsmedlemmerne mulighed for tidligt og effektivt at gennemgå udkastet til gennemførelsesretsakt og give udtryk for deres synspunkter. |
| --- | --- |

(59)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser med henblik på vedtagelse af arbejdsprogrammerne. Disse gennemførelsesbeføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (22). Som fastsat i denne forordning bør tidsfristerne navnlig være forholdsmæssige og give udvalgsmedlemmerne mulighed for tidligt og effektivt at gennemgå udkastet til gennemførelsesretsakt og give udtryk for deres synspunkter.

| (60) | Der bør sikres en korrekt afslutning af programmet Et Kreativt Europa for perioden 2014-2020, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013 (23), (»programmet for perioden 2014-2020«), navnlig med hensyn til videreførelsen af flerårige forvaltningsforanstaltninger, f.eks. finansiering af teknisk og administrativ bistand. Fra den 1. januar 2021 bør den tekniske og administrative bistand om nødvendigt sikre, at aktioner, som ikke er afsluttet under programmet for perioden 2014-2020 inden den 31. december 2020, kan forvaltes. |
| --- | --- |

(60)

Der bør sikres en korrekt afslutning af programmet Et Kreativt Europa for perioden 2014-2020, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013 (23), (»programmet for perioden 2014-2020«), navnlig med hensyn til videreførelsen af flerårige forvaltningsforanstaltninger, f.eks. finansiering af teknisk og administrativ bistand. Fra den 1. januar 2021 bør den tekniske og administrative bistand om nødvendigt sikre, at aktioner, som ikke er afsluttet under programmet for perioden 2014-2020 inden den 31. december 2020, kan forvaltes.

| (61) | Denne forordning overholder de grundlæggende rettigheder og respekterer de principper, der er anerkendt i navnlig chartret. Forordningen tilstræber navnlig at sikre fuld respekt for retten til ligestilling mellem mænd og kvinder og retten til ikkeforskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering som fastsat i chartrets artikel 21 og 23. Denne forordning er også i overensstemmelse med FN's konvention om rettigheder for personer med handicap. |
| --- | --- |

(61)

Denne forordning overholder de grundlæggende rettigheder og respekterer de principper, der er anerkendt i navnlig chartret. Forordningen tilstræber navnlig at sikre fuld respekt for retten til ligestilling mellem mænd og kvinder og retten til ikkeforskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering som fastsat i chartrets artikel 21 og 23. Denne forordning er også i overensstemmelse med FN's konvention om rettigheder for personer med handicap.

| (62) | Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres tværnationale karakter, det omfattende omfang af og brede geografiske anvendelsesområde for de mobilitets- og samarbejdsaktiviteter, der finansieres, deres virkninger på adgangen til læringsmobilitet og mere generelt på Unionens integration samt deres styrkede internationale dimension bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(62)

Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres tværnationale karakter, det omfattende omfang af og brede geografiske anvendelsesområde for de mobilitets- og samarbejdsaktiviteter, der finansieres, deres virkninger på adgangen til læringsmobilitet og mere generelt på Unionens integration samt deres styrkede internationale dimension bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (63) | Forordning (EU) nr. 1295/2013 bør derfor ophæves med virkning fra den 1. januar 2021. |
| --- | --- |

(63)

Forordning (EU) nr. 1295/2013 bør derfor ophæves med virkning fra den 1. januar 2021.

| (64) | For at sikre kontinuitet i ydelsen af støtte på det relevante politikområde og lade gennemførelsen starte fra begyndelsen af den flerårige finansielle ramme 2021-2027 bør denne forordning træde i kraft så hurtigt som muligt og finde anvendelse med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2021 — |
| --- | --- |

(64)

For at sikre kontinuitet i ydelsen af støtte på det relevante politikområde og lade gennemførelsen starte fra begyndelsen af den flerårige finansielle ramme 2021-2027 bør denne forordning træde i kraft så hurtigt som muligt og finde anvendelse med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2021 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

Denne forordning opretter programmet Et Kreativt Europa (»programmet«) for perioden for den flerårige finansielle ramme 2021-2027.

Den fastsætter programmets mål, budgettet for perioden 2021-2027, formerne for EU-finansiering og reglerne for ydelse af sådan finansiering.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »kulturelle og kreative sektorer«: alle sektorer:






  a) | hvis aktiviteter, hvoraf mange har potentiale til at skabe innovation og arbejdspladser, navnlig på grundlag af intellektuel ejendomsret:






  i) | er baseret på kulturelle værdier og kunstneriske og andre individuelle eller kollektive kreative udtryksformer, og |
| --- | --- | --- | --- |

1)

»kulturelle og kreative sektorer«: alle sektorer:

a)

hvis aktiviteter, hvoraf mange har potentiale til at skabe innovation og arbejdspladser, navnlig på grundlag af intellektuel ejendomsret:

i)

er baseret på kulturelle værdier og kunstneriske og andre individuelle eller kollektive kreative udtryksformer, og

| ii) | omfatter udvikling, skabelse, fremstilling, formidling og bevarelse af varer og tjenesteydelser, som giver kulturelle, kunstneriske eller andre kreative udfoldelser konkret form, samt funktioner i tilknytning hertil såsom undervisning eller forvaltning |
| --- | --- |

ii)

omfatter udvikling, skabelse, fremstilling, formidling og bevarelse af varer og tjenesteydelser, som giver kulturelle, kunstneriske eller andre kreative udfoldelser konkret form, samt funktioner i tilknytning hertil såsom undervisning eller forvaltning

| b) | uanset:






  i) | om disse sektorers aktiviteter er markedsorienterede eller ikkemarkedsorienterede |
| --- | --- | --- |

b)

uanset:

i)

om disse sektorers aktiviteter er markedsorienterede eller ikkemarkedsorienterede

| ii) | hvilken type struktur der gennemfører disse aktiviteter, og |
| --- | --- |

ii)

hvilken type struktur der gennemfører disse aktiviteter, og

| iii) | hvordan denne struktur finansieres; |
| --- | --- |

iii)

hvordan denne struktur finansieres;

disse sektorer omfatter bl.a. arkitektur, arkiver, biblioteker og museer, kunsthåndværk, audiovisuelle produktioner (herunder film, TV, videospil og multimedier), materiel og immateriel kulturarv, design (herunder modedesign), festivaler, musik, litteratur, udøvende kunstarter (herunder teater og dans), bøger og forlagsvirksomhed, radio og visuelle kunstarter

| 2) | »retlig enhed«: en fysisk person eller en efter national ret, EU-retten eller folkeretten oprettet og anerkendt juridisk person, der har status som juridisk person og i eget navn kan udøve rettigheder og være pålagt pligter, eller en enhed, der ikke er en juridisk person, jf. finansforordningens artikel 197, stk. 2, litra c) |
| --- | --- |

2)

»retlig enhed«: en fysisk person eller en efter national ret, EU-retten eller folkeretten oprettet og anerkendt juridisk person, der har status som juridisk person og i eget navn kan udøve rettigheder og være pålagt pligter, eller en enhed, der ikke er en juridisk person, jf. finansforordningens artikel 197, stk. 2, litra c)

| 3) | »blandingsoperation«: foranstaltninger, som støttes over EU-budgettet, herunder inden for blandingsfaciliteter, jf. finansforordningens artikel 2, nr. 6), og som kombinerer støtte og finansielle instrumenter, der ikke skal tilbagebetales, fra EU-budgettet og støtte i former, der skal tilbagebetales, fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner eller fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer. |
| --- | --- |

3)

»blandingsoperation«: foranstaltninger, som støttes over EU-budgettet, herunder inden for blandingsfaciliteter, jf. finansforordningens artikel 2, nr. 6), og som kombinerer støtte og finansielle instrumenter, der ikke skal tilbagebetales, fra EU-budgettet og støtte i former, der skal tilbagebetales, fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner eller fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer.

Artikel 3

Programmets mål

1.   Programmets generelle mål er at:

| a) | bevare, udvikle og fremme europæisk kulturel og sproglig mangfoldighed og kulturarv |
| --- | --- |

a)

bevare, udvikle og fremme europæisk kulturel og sproglig mangfoldighed og kulturarv

| b) | øge konkurrenceevnen og det økonomiske potentiale i de kulturelle og kreative sektorer, navnlig i den audiovisuelle sektor. |
| --- | --- |

b)

øge konkurrenceevnen og det økonomiske potentiale i de kulturelle og kreative sektorer, navnlig i den audiovisuelle sektor.

2.   Programmet har følgende specifikke mål:

| a) | at forbedre kunstnerisk og kulturelt samarbejde på europæisk plan med henblik på at støtte skabelsen af europæiske værker og styrke den økonomiske, sociale og eksterne dimension af samt innovation og mobilitet i Europas kulturelle og kreative sektorer |
| --- | --- |

a)

at forbedre kunstnerisk og kulturelt samarbejde på europæisk plan med henblik på at støtte skabelsen af europæiske værker og styrke den økonomiske, sociale og eksterne dimension af samt innovation og mobilitet i Europas kulturelle og kreative sektorer

| b) | at fremme konkurrenceevne, skalerbarhed, samarbejde, innovation og bæredygtighed, herunder gennem mobilitet i den europæiske audiovisuelle sektor |
| --- | --- |

b)

at fremme konkurrenceevne, skalerbarhed, samarbejde, innovation og bæredygtighed, herunder gennem mobilitet i den europæiske audiovisuelle sektor

| c) | at fremme politiksamarbejde og innovative aktioner til støtte for alle programområderne samt at fremme et mangfoldigt, uafhængigt og pluralistisk medielandskab og mediekendskab og derved fremme friheden til kunstnerisk udfoldelse, interkulturel dialog og social inklusion. |
| --- | --- |

c)

at fremme politiksamarbejde og innovative aktioner til støtte for alle programområderne samt at fremme et mangfoldigt, uafhængigt og pluralistisk medielandskab og mediekendskab og derved fremme friheden til kunstnerisk udfoldelse, interkulturel dialog og social inklusion.

3.   Programmet omfatter følgende områder:

| a) | »programområdet Kultur«, som omfatter de kulturelle og kreative sektorer med undtagelse af den audiovisuelle sektor |
| --- | --- |

a)

»programområdet Kultur«, som omfatter de kulturelle og kreative sektorer med undtagelse af den audiovisuelle sektor

| b) | »programområdet Media«, som omfatter den audiovisuelle sektor |
| --- | --- |

b)

»programområdet Media«, som omfatter den audiovisuelle sektor

| c) | »det tværsektorielle programområde«, som omfatter aktioner på tværs af alle kulturelle og kreative sektorer. |
| --- | --- |

c)

»det tværsektorielle programområde«, som omfatter aktioner på tværs af alle kulturelle og kreative sektorer.

4.   I anerkendelse af kulturens iboende og økonomiske værdi gennemføres programmets mål gennem aktioner med europæisk merværdi. Den europæiske merværdi sikres bl.a. gennem:

| a) | aktionernes og aktiviteternes tværnationale karakter, som supplerer regionale, nationale og internationale programmer og politikker samt andre EU-programmer og -politikker og derved fremmer fælles europæiske rødder og kulturel mangfoldighed |
| --- | --- |

a)

aktionernes og aktiviteternes tværnationale karakter, som supplerer regionale, nationale og internationale programmer og politikker samt andre EU-programmer og -politikker og derved fremmer fælles europæiske rødder og kulturel mangfoldighed

| b) | grænseoverskridende samarbejde, herunder gennem mobilitet, mellem organisationer og fagfolk i de kulturelle og kreative sektorer og potentialet i et sådant samarbejde med hensyn til at håndtere fælles udfordringer, herunder den digitale omstilling, samt med hensyn til at fremme adgangen til kultur, aktiv inddragelse af borgerne og interkulturel dialog |
| --- | --- |

b)

grænseoverskridende samarbejde, herunder gennem mobilitet, mellem organisationer og fagfolk i de kulturelle og kreative sektorer og potentialet i et sådant samarbejde med hensyn til at håndtere fælles udfordringer, herunder den digitale omstilling, samt med hensyn til at fremme adgangen til kultur, aktiv inddragelse af borgerne og interkulturel dialog

| c) | de stordriftsfordele og den vækst og beskæftigelse, som EU-støtten fremmer, og som skaber en løftestangseffekt for supplerende midler |
| --- | --- |

c)

de stordriftsfordele og den vækst og beskæftigelse, som EU-støtten fremmer, og som skaber en løftestangseffekt for supplerende midler

| d) | fastsættelse af mere lige vilkår gennem aktioner med europæisk merværdi inden for rammerne af programområdet Media, som tager hensyn til de særlige forhold i de forskellige lande, navnlig med hensyn til produktion og distribution af indhold, adgang til indhold, størrelsen af og de særlige forhold på deres markeder og deres kulturelle og sproglige mangfoldighed, på en måde, der udvider deltagelsen af lande med forskellige audiovisuelle kapaciteter og styrker samarbejdet mellem disse lande. |
| --- | --- |

d)

fastsættelse af mere lige vilkår gennem aktioner med europæisk merværdi inden for rammerne af programområdet Media, som tager hensyn til de særlige forhold i de forskellige lande, navnlig med hensyn til produktion og distribution af indhold, adgang til indhold, størrelsen af og de særlige forhold på deres markeder og deres kulturelle og sproglige mangfoldighed, på en måde, der udvider deltagelsen af lande med forskellige audiovisuelle kapaciteter og styrker samarbejdet mellem disse lande.

5.   Programmets mål forfølges på en måde, der tilskynder til inklusion, lighed, mangfoldighed og deltagelse, hvilket, hvor det er relevant, skal opnås ved hjælp af specifikke incitamenter, der:

| a) | sikrer, at personer med handicap, personer, der tilhører mindretal, og personer, der tilhører socialt marginaliserede grupper, har adgang til de kulturelle og kreative sektorer, og som tilskynder dem til at deltage aktivt i disse sektorer, herunder i både den kreative proces og publikumsudvikling, og |
| --- | --- |

a)

sikrer, at personer med handicap, personer, der tilhører mindretal, og personer, der tilhører socialt marginaliserede grupper, har adgang til de kulturelle og kreative sektorer, og som tilskynder dem til at deltage aktivt i disse sektorer, herunder i både den kreative proces og publikumsudvikling, og

| b) | fremmer ligestilling mellem kønnene, navnlig som drivkraft for kreativitet, økonomisk vækst og innovation. |
| --- | --- |

b)

fremmer ligestilling mellem kønnene, navnlig som drivkraft for kreativitet, økonomisk vækst og innovation.

Artikel 4

Aktioner i forbindelse med programmet

Programmet støtter aktioner, der er i overensstemmelse med de prioriteter, der er fastlagt i artikel 5, 6 og 7 og beskrivelserne i bilag I.

Artikel 5

Programområdet Kultur

1.   I overensstemmelse med programmets mål som omhandlet i artikel 3 fokuserer programområdet Kultur på følgende prioriteter:

| a) | at styrke det tværnationale samarbejde og den grænseoverskridende dimension af skabelse, udbredelse og synlighed af europæiske værker og mobiliteten for aktørerne i de kulturelle og kreative sektorer |
| --- | --- |

a)

at styrke det tværnationale samarbejde og den grænseoverskridende dimension af skabelse, udbredelse og synlighed af europæiske værker og mobiliteten for aktørerne i de kulturelle og kreative sektorer

| b) | at øge adgang til og deltagelse i kultur og fremme publikumsinddragelse og -udvikling over hele Europa |
| --- | --- |

b)

at øge adgang til og deltagelse i kultur og fremme publikumsinddragelse og -udvikling over hele Europa

| c) | at fremme samfundets modstandsdygtighed og styrke social inklusion samt interkulturel dialog gennem kultur og kulturarv |
| --- | --- |

c)

at fremme samfundets modstandsdygtighed og styrke social inklusion samt interkulturel dialog gennem kultur og kulturarv

| d) | at øge de europæiske kulturelle og kreative sektorers kapacitet, herunder for personer, der arbejder i disse sektorer, til at være innovative, vokse og skabe beskæftigelse og vækst |
| --- | --- |

d)

at øge de europæiske kulturelle og kreative sektorers kapacitet, herunder for personer, der arbejder i disse sektorer, til at være innovative, vokse og skabe beskæftigelse og vækst

| e) | at styrke europæisk identitet og europæiske værdier gennem kulturel bevidsthed, kunstuddannelse og kulturbaseret kreativitet inden for uddannelse |
| --- | --- |

e)

at styrke europæisk identitet og europæiske værdier gennem kulturel bevidsthed, kunstuddannelse og kulturbaseret kreativitet inden for uddannelse

| f) | at fremme kapacitetsopbygning inden for de europæiske kulturelle og kreative sektorer, herunder græsrodsorganisationer og mikroorganisationer, så de kan være aktive på internationalt plan |
| --- | --- |

f)

at fremme kapacitetsopbygning inden for de europæiske kulturelle og kreative sektorer, herunder græsrodsorganisationer og mikroorganisationer, så de kan være aktive på internationalt plan

| g) | at bidrage til Unionens globale strategi for internationale forbindelser gennem kultur. |
| --- | --- |

g)

at bidrage til Unionens globale strategi for internationale forbindelser gennem kultur.

2.   De aktioner, hvorigennem de prioriteter, der er fastsat i denne artikels stk. 1, skal gennemføres, er fastsat i bilag I, afsnit 1.

Artikel 6

Programområdet Media

1.   I overensstemmelse med programmets mål som omhandlet i artikel 3 fokuserer programområdet Media på følgende prioriteter:

| a) | at pleje talenter, kompetencer og færdigheder og at stimulere grænseoverskridende samarbejde, mobilitet og innovation inden for skabelse og produktion af europæiske audiovisuelle værker ved at tilskynde til samarbejde på tværs af medlemsstater med forskellige audiovisuelle kapaciteter |
| --- | --- |

a)

at pleje talenter, kompetencer og færdigheder og at stimulere grænseoverskridende samarbejde, mobilitet og innovation inden for skabelse og produktion af europæiske audiovisuelle værker ved at tilskynde til samarbejde på tværs af medlemsstater med forskellige audiovisuelle kapaciteter

| b) | at øge udbredelsen, markedsføringen samt onlinedistributionen og biografdistributionen af europæiske audiovisuelle værker i Unionen og internationalt i det nye digitale miljø, herunder gennem innovative forretningsmodeller |
| --- | --- |

b)

at øge udbredelsen, markedsføringen samt onlinedistributionen og biografdistributionen af europæiske audiovisuelle værker i Unionen og internationalt i det nye digitale miljø, herunder gennem innovative forretningsmodeller

| c) | at fremme europæiske audiovisuelle værker, herunder kulturarvsværker, og at støtte inddragelse og udvikling af publikum i alle aldre, navnlig det yngre publikum, i og uden for Europa. |
| --- | --- |

c)

at fremme europæiske audiovisuelle værker, herunder kulturarvsværker, og at støtte inddragelse og udvikling af publikum i alle aldre, navnlig det yngre publikum, i og uden for Europa.

2.   De prioriteter, der er fastsat i denne artikels stk. 1, behandles gennem støtte til udvikling, produktion, markedsføring og formidling af europæiske værker samt støtte til adgang til disse værker med det formål at nå ud til et forskelligartet publikum i og uden for Europa og dermed tilpasse sig nye markedsudviklinger og ledsage gennemførelsen af direktiv 2010/13/EU.

3.   De aktioner, hvorigennem de prioriteter, der er fastsat i denne artikels stk. 1, skal gennemføres, er fastsat i bilag I, afsnit 2.

Artikel 7

Det tværsektorielle programområde

1.   I overensstemmelse med programmets mål som omhandlet i artikel 3 fokuserer det tværsektorielle programområde på følgende prioriteter:

| a) | at støtte tværsektorielt, tværnationalt politisk samarbejde, herunder samarbejde angående fremme af kulturens rolle i social inklusion og samarbejde angående kunstnerisk frihed, at fremme programmets synlighed og at støtte muligheden for at overføre programmets resultater |
| --- | --- |

a)

at støtte tværsektorielt, tværnationalt politisk samarbejde, herunder samarbejde angående fremme af kulturens rolle i social inklusion og samarbejde angående kunstnerisk frihed, at fremme programmets synlighed og at støtte muligheden for at overføre programmets resultater

| b) | at tilskynde til innovative tilgange til skabelse, distribution og markedsføring af samt adgang til indhold på tværs af kulturelle og kreative sektorer og andre sektorer, herunder ved at tage hensyn til den digitale omstilling, og idet såvel markedsmæssige som ikkemarkedsmæssige dimensioner omfattes |
| --- | --- |

b)

at tilskynde til innovative tilgange til skabelse, distribution og markedsføring af samt adgang til indhold på tværs af kulturelle og kreative sektorer og andre sektorer, herunder ved at tage hensyn til den digitale omstilling, og idet såvel markedsmæssige som ikkemarkedsmæssige dimensioner omfattes

| c) | at fremme tværsektorielle aktiviteter med henblik på tilpasning til de strukturelle og teknologiske ændringer, som medierne oplever, herunder at fremme et frit, mangfoldigt og pluralistisk medielandskab, kvalitetsjournalistik og mediekendskab, herunder i det digitale miljø |
| --- | --- |

c)

at fremme tværsektorielle aktiviteter med henblik på tilpasning til de strukturelle og teknologiske ændringer, som medierne oplever, herunder at fremme et frit, mangfoldigt og pluralistisk medielandskab, kvalitetsjournalistik og mediekendskab, herunder i det digitale miljø

| d) | at støtte oprettelsen af programkontorer i deltagende lande og programkontorernes aktiviteter og at opmuntre til grænseoverskridende samarbejde og udveksling af bedste praksis i de kulturelle og kreative sektorer. |
| --- | --- |

d)

at støtte oprettelsen af programkontorer i deltagende lande og programkontorernes aktiviteter og at opmuntre til grænseoverskridende samarbejde og udveksling af bedste praksis i de kulturelle og kreative sektorer.

2.   De aktioner, hvorigennem de prioriteter, der er fastsat i denne artikels stk. 1, skal gennemføres, er fastsat i bilag I, afsnit 3.

Artikel 8

Budget

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2027 fastsættes til 1 842 000 000 EUR i løbende priser.

2.   Som følge af den programspecifikke justering, der er fastsat i artikel 5 i forordning (EU, Euratom) 2020/2093, forhøjes det beløb, der er fastsat i nærværende artikels stk. 1, med en supplerende tildeling på 600 000 000 EUR i 2018-priser som angivet i bilag II til nævnte forordning.

3.   Den vejledende fordeling af det beløb, der er fastsat i denne artikels stk. 1, fastsættes til:

| a) | mindst 33 % til det mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), (programområdet Kultur) |
| --- | --- |

a)

mindst 33 % til det mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), (programområdet Kultur)

| b) | mindst 58 % til det mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra b), (programområdet Media) |
| --- | --- |

b)

mindst 58 % til det mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra b), (programområdet Media)

| c) | op til 9 % til det mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra c), (det tværsektorielle programområde). |
| --- | --- |

c)

op til 9 % til det mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra c), (det tværsektorielle programområde).

4.   Den vejledende fordeling af beløb, der er omhandlet i denne artikels stk. 2, fastsættes til:

| a) | mindst 33 % til det mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), (programområdet Kultur) |
| --- | --- |

a)

mindst 33 % til det mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), (programområdet Kultur)

| b) | mindst 58 % til det mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra b), (programområdet Media) |
| --- | --- |

b)

mindst 58 % til det mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra b), (programområdet Media)

| c) | op til 9 % til det mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra c), (det tværsektorielle programområde). |
| --- | --- |

c)

op til 9 % til det mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra c), (det tværsektorielle programområde).

5.   De beløb, der er fastsat i stk. 1 og 2, kan anvendes til teknisk og administrativ bistand i forbindelse med programmets gennemførelse, eksempelvis forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder informationsteknologisystemer i virksomheder.

6.   Ud over de beløb, der er fastsat i denne artikels stk. 1 og 2, og for at fremme programmets internationale dimension kan supplerende finansielle bidrag stilles til rådighed fra Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde og fra Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af instrumentet for førtiltrædelsesbistand (IPA III) til støtte for aktioner, der gennemføres og forvaltes i overensstemmelse med nærværende forordning. Sådanne bidrag finansieres i overensstemmelse med de forordninger, som opretter disse instrumenter.

7.   Midler, som er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning, kan på anmodning af den pågældende medlemsstat overføres til programmet på de betingelser, der er fastsat i artikel 26 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visa (»forordningen om fælles bestemmelser«). Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra a), eller indirekte i overensstemmelse med nævnte afsnits litra c). Disse midler anvendes til fordel for den pågældende medlemsstat.

8.   Budgetforpligtelser for aktioner, der løber over mere end et regnskabsår, kan opdeles på flere år i årlige trancher. Disse forpligtelser må ikke overstige 40 % af det beløb, der er fastsat i stk. 1.

Artikel 9

Tredjelande, der er associeret med programmet

1.   Programmet er åbent for deltagelse af følgende tredjelande, forudsat at de bidrager finansielt til programmet:

| a) | medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, som er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde |
| --- | --- |

a)

medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, som er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde

| b) | tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådets afgørelser eller i lignende aftaler, og i overensstemmelse med de særlige betingelser, der er fastsat i aftaler mellem Unionen og disse lande |
| --- | --- |

b)

tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådets afgørelser eller i lignende aftaler, og i overensstemmelse med de særlige betingelser, der er fastsat i aftaler mellem Unionen og disse lande

| c) | lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådets afgørelser eller i lignende aftaler, og i overensstemmelse med de særlige betingelser, der er fastsat i aftaler mellem Unionen og disse lande |
| --- | --- |

c)

lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådets afgørelser eller i lignende aftaler, og i overensstemmelse med de særlige betingelser, der er fastsat i aftaler mellem Unionen og disse lande

| d) | andre tredjelande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i en specifik aftale om tredjelandets deltagelse i EU-programmer, forudsat at aftalen:






  i) | sikrer en rimelig balance for så vidt angår bidrag fra og fordele for det tredjeland, som deltager i EU-programmerne |
| --- | --- | --- |

d)

andre tredjelande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i en specifik aftale om tredjelandets deltagelse i EU-programmer, forudsat at aftalen:

i)

sikrer en rimelig balance for så vidt angår bidrag fra og fordele for det tredjeland, som deltager i EU-programmerne

| ii) | fastsætter betingelserne for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer, og deres administrationsomkostninger |
| --- | --- |

ii)

fastsætter betingelserne for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer, og deres administrationsomkostninger

| iii) | ikke tildeler tredjelandet nogen beslutningskompetence med hensyn til EU-programmet |
| --- | --- |

iii)

ikke tildeler tredjelandet nogen beslutningskompetence med hensyn til EU-programmet

| iv) | garanterer Unionen ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og til at beskytte sine finansielle interesser. |
| --- | --- |

iv)

garanterer Unionen ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og til at beskytte sine finansielle interesser.

De bidrag, der er omhandlet i første afsnit, litra d), nr. ii), udgør formålsbestemte indtægter i overensstemmelse med finansforordningens artikel 21, stk. 5.

2.   De i denne artikels stk. 1 omhandlede landes deltagelse i programområdet Media og det tværsektorielle programområde forudsætter, at de betingelser, der er fastsat i direktiv 2010/13/EU, opfyldes.

3.   De aftaler, der er indgået med de lande, der er omhandlet i stk. 1, litra c), kan fravige forpligtelserne i stk. 2 i behørigt begrundede tilfælde.

4.   De lande, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, litra a) og b), og som deltog fuldt ud i programmet for perioden 2014-2020, kan midlertidigt deltage fuldt ud i programmet, hvis de kan påvise, at de har taget konkrete skridt til at tilpasse deres nationale ret til direktiv 2010/13/EU, herunder som ændret ved direktiv (EU) 2018/1808.

5.   De lande, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, litra b), kan fortsat deltage i programmet efter den 31. december 2022, forudsat at de forelægger Kommissionen dokumentation for, at de har opfyldt betingelserne i direktiv 2010/13/EU.

6.   Der sikres adgang til de aktioner, der svarer til den prioritet, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra d), for lande, der undtagelsesvis deltager i programområdet Kultur, men som ikke opfylder betingelserne for at deltage i programområdet Media og det tværsektorielle programområde i henhold til nærværende artikels stk. 2.

Artikel 10

Andre tredjelande

Hvis det er i Unionens interesse, kan programmet støtte samarbejde med andre tredjelande end dem, der er omhandlet i artikel 9, hvad angår aktioner, der finansieres gennem supplerende finansielle bidrag fra de eksterne finansieringsinstrumenter i overensstemmelse med artikel 8, stk. 3.

Artikel 11

Samarbejde med internationale organisationer og Det Europæiske Audiovisuelle Observatorium

1.   Der gives adgang til programmet for internationale organisationer, der er aktive på områder, der er omfattet af programmet, i overensstemmelse med finansforordningen.

2.   Unionen er medlem af observatoriet i hele programperioden. Unionens deltagelse i observatoriet bidrager til opfyldelsen af programområdet Medias prioriteter. Kommissionen repræsenterer Unionen, når den interagerer med observatoriet. Programområdet Media understøtter betalingen af gebyret for Unionens medlemskab af observatoriet og dataindsamling og analyse i den audiovisuelle sektor.

Artikel 12

Indsamling af data om de kulturelle og kreative sektorer

For at styrke evidensgrundlaget for udviklingen af de kulturelle og kreative sektorer og for at måle og analysere deres bidrag til Europas økonomi og samfund indsamler Kommissionen passende data og oplysninger under anvendelse af sin ekspertise samt Europarådets, OECD's, UNESCO's og relevante forskningsinstitutioners ekspertise, alt efter hvad der er relevant. Kommissionen aflægger regelmæssigt rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om de indsamlede data. Kommissionen deler relevante resultater af de indsamlede data med interessenter.

Artikel 13

Former for EU-finansiering og gennemførelsesmetoder

1.   Programmet gennemføres under direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen eller under indirekte forvaltning med organer, der er omhandlet i nævnte forordnings artikel 62, stk. 1, litra c).

2.   Programmet kan tilvejebringe finansiering i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen, navnlig tilskud, priser og udbud. Programmet kan også tilvejebringe finansiering i form af finansielle instrumenter inden for blandingsoperationer.

3.   Blandingsoperationer under programmet gennemføres i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... (24) (1) og finansforordningens afsnit X.

4.   Bidrag til en gensidig forsikringsmekanisme kan dække den risiko, der er forbundet med tilbagesøgning af midler, der skyldes af modtagere, og betragtes som en tilstrækkelig garanti i henhold til finansforordningen. Bestemmelserne i artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... (25) (2) finder anvendelse.

5.   Enheder, der er aktive inden for kulturelle og kreative sektorer, og som har modtaget over 50 % af deres årlige indtægter fra offentlige kilder i løbet af de foregående to år, betragtes som værende i besiddelse af den nødvendige finansielle, faglige og administrative kapacitet til at gennemføre aktiviteter under programmet. Det kræves ikke, at de fremlægger yderligere dokumentation som bevis for denne kapacitet.

Artikel 14

Beskyttelse af Unionens finansielle interesser

Hvor et tredjeland deltager i programmet i kraft af en afgørelse, der er vedtaget i henhold til en international aftale eller på grundlag af ethvert andet retligt instrument, skal tredjelandet give den ansvarlige anvisningsberettigede, OLAF og Revisionsretten de fornødne rettigheder og den fornødne adgang, således at de fuldt ud kan udøve deres respektive beføjelser. Hvad angår OLAF, skal sådanne rettigheder omfatte retten til at foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, som fastsat i forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013.

Artikel 15

Arbejdsprogrammer

1.   Programmet gennemføres ved hjælp af de i finansforordningens artikel 110 omhandlede årlige arbejdsprogrammer. De årlige arbejdsprogrammer indeholder en angivelse af de beløb, der er afsat til de enkelte aktioner og, hvis det er relevant, angives det samlede beløb, der er afsat til blandingsoperationer. De årlige arbejdsprogrammer indeholder også en vejledende tidsplan for gennemførelsen.

2.   De årlige arbejdsprogrammer vedtages af Kommissionen ved en gennemførelsesretsakt. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 24, stk. 2.

KAPITEL II

TILSKUD OG STØTTEBERETTIGEDE ENHEDER

TILSKUD OG STØTTEBERETTIGEDE ENHEDER

Artikel 16

Tilskud

1.   Tilskud i henhold til programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit VIII.

2.   For at sikre en korrekt evaluering af ansøgningerne kan medlemmerne af evalueringsudvalgene bestå af eksterne eksperter. Eksterne eksperter skal have en faglig baggrund inden for det område, der vurderes, og, hvor det er relevant, viden om det geografiske område, som ansøgningen vedrører.

3.   I overensstemmelse med artikel 193, stk. 2, andet afsnit, litra a), i finansforordningen og uanset artikel 193, stk. 4, i nævnte forordning kan aktiviteter, der støttes i henhold til nærværende forordning, og de underliggende omkostninger, som er påløbet i 2021, i behørigt begrundede tilfælde, som er angivet i finansieringsafgørelsen, betragtes som støtteberettigede fra den 1. januar 2021, selv om disse aktiviteter er gennemført, og disse omkostninger er påløbet, inden ansøgningen om tilskud blev indgivet. Tilskudsaftalerne vedrørende driftstilskud for regnskabsåret 2021 kan undtagelsesvis undertegnes senest seks måneder efter begyndelsen af tilskudsmodtagerens regnskabsår.

4.   Når det er relevant, fastsættes der i programmets aktioner passende kriterier for at opnå ligestilling mellem kønnene.

Artikel 17

Støtteberettigede enheder

1.   Kriterierne for støtteberettigelse i denne artikel finder anvendelse i tillæg til kriterierne i finansforordningens artikel 197.

2.   Følgende enheder er berettigede til at deltage i programmet, hvis de er aktive inden for kulturelle og kreative sektorer:

| a) | retlige enheder, der er etableret i:






  i) | en medlemsstat eller et oversøisk land eller territorium, som hører under denne medlemsstat |
| --- | --- | --- |

a)

retlige enheder, der er etableret i:

i)

en medlemsstat eller et oversøisk land eller territorium, som hører under denne medlemsstat

| ii) | et tredjeland, der er associeret med programmet, eller |
| --- | --- |

ii)

et tredjeland, der er associeret med programmet, eller

| iii) | et tredjeland, der er anført i arbejdsprogrammet, på de betingelser, der er fastsat i stk. 3 og 4 |
| --- | --- |

iii)

et tredjeland, der er anført i arbejdsprogrammet, på de betingelser, der er fastsat i stk. 3 og 4

| b) | retlige enheder oprettet i henhold til EU-retten |
| --- | --- |

b)

retlige enheder oprettet i henhold til EU-retten

| c) | internationale organisationer. |
| --- | --- |

c)

internationale organisationer.

3.   Retlige enheder, der er aktive inden for kulturelle og kreative sektorer, og som er etableret i et tredjeland, der ikke er associeret med programmet, er undtagelsesvis berettigede til at deltage i programmet, hvis sådan deltagelse er nødvendig for opnåelsen af en given aktions mål.

4.   Retlige enheder, der er aktive inden for kulturelle og kreative sektorer, og som er etableret i et tredjeland, der ikke er associeret med programmet, afholder i princippet omkostningerne ved deres deltagelse. Hvis det er i Unionens interesse, kan supplerende bidrag fra de eksterne finansieringsinstrumenter i overensstemmelse med artikel 8, stk. 3, dække omkostningerne ved sådanne retlige enheders deltagelse.

KAPITEL III

SYNERGIER OG KOMPLEMENTARITET

SYNERGIER OG KOMPLEMENTARITET

Artikel 18

Komplementaritet

I samarbejde med medlemsstaterne sikrer Kommissionen programmets overordnede sammenhæng og komplementaritet med de relevante EU-politikker og -programmer, navnlig vedrørende kønsbalance, uddannelse, navnlig digital uddannelse og mediekendskab, ungdom og solidaritet, beskæftigelse og social inklusion, navnlig for socialt marginaliserede grupper og mindretal, forskning, teknologi og innovation, herunder social innovation, industri og erhvervsliv, landbrug og udvikling af landdistrikter, miljø- og klimaforanstaltninger, samhørighed, regional- og bypolitik, bæredygtig turisme, statsstøtte, mobilitet og internationalt samarbejde og udvikling.

Artikel 19

Kumulativ og alternativ finansiering

1.   En aktion, som har modtaget et bidrag i henhold til programmet, kan også modtage et bidrag fra et andet EU-program, herunder fonde i henhold til forordningen om fælles bestemmelser, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. Reglerne for det relevante EU-program gælder for det tilsvarende bidrag til aktionen. Den kumulative finansiering må ikke overstige de samlede støtteberettigede omkostninger ved aktionen, og støtten fra forskellige EU-programmer kan beregnes pro rata.

2.   Et forslag kan tildeles »Seal of Excellence«-mærket som defineret i artikel 2, nr. 45), i forordningen om fælles bestemmelser i henhold til programmet ved at opfylde følgende kumulative betingelser:

| a) | det er blevet vurderet i forbindelse med en indkaldelse af forslag i henhold til programmet |
| --- | --- |

a)

det er blevet vurderet i forbindelse med en indkaldelse af forslag i henhold til programmet

| b) | det opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag, og |
| --- | --- |

b)

det opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag, og

| c) | det kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende indkaldelse af forslag på grund af budgetmæssige begrænsninger. |
| --- | --- |

c)

det kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende indkaldelse af forslag på grund af budgetmæssige begrænsninger.

Et projekt, som er blevet tildelt »Seal of Excellence«-mærket i overensstemmelse med dette stykkes første afsnit, kan modtage støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling eller Den Europæiske Socialfond Plus i overensstemmelse med artikel 73, stk. 4, i forordningen om fælles bestemmelser.

KAPITEL IV

OVERVÅGNING, EVALUERING OG KONTROL

OVERVÅGNING, EVALUERING OG KONTROL

Artikel 20

Overvågning og rapportering

1.   Kvalitative og kvantitative indikatorer til rapportering om programmets fremskridt hen imod opnåelsen af de i artikel 3 fastlagte mål er fastsat i bilag II.

2.   For at sikre en effektiv vurdering af programmets fremskridt hen imod opnåelsen af dets mål tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 for at udarbejde bestemmelser for en overvågnings- og evalueringsramme, herunder ændringer af bilag II for at revidere eller supplere indikatorerne, når det er nødvendigt for overvågningen og evalueringen.

3.   Præstationsrapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater indsamles effektivt, virkningsfuldt og rettidigt.

4.   Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler og, hvor det er relevant, medlemsstaterne forholdsmæssige rapporteringskrav.

Artikel 21

Evaluering

1.   Kommissionen foretager evalueringer, der er baseret på regelmæssig dataindsamling og høring af interessenter og støttemodtagere, så betids, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen.

2.   Når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse, dog under alle omstændigheder senest den 31. december 2024, foretager Kommissionen en midtvejsevaluering af programmet, der bl.a. er baseret på eksterne og uafhængige analyser. Kommissionen forelægger Parlamentet og Rådet en rapport om midtvejsevalueringen senest seks måneder efter, at midtvejsevalueringen er foretaget.

3.   Efter den 31. december 2027, dog under alle omstændigheder senest den 31. december 2029, foretager Kommissionen en endelig evaluering af programmet, der er baseret på ekstern og uafhængig ekspertise. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om den endelige evaluering senest seks måneder efter, at den endelige evaluering er foretaget.

4.   Kommissionen fremsender resultaterne af de evalueringer, der er omhandlet i stk. 2 og 3, og sine bemærkninger til disse evalueringer til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

5.   Rapporteringssystemet for evalueringen skal sikre, at data til evaluering af programmet indsamles effektivt, virkningsfuldt og rettidigt og med den passende detaljeringsgrad. Modtagerne af EU-midler sender disse data og oplysninger til Kommissionen på en måde, der er i overensstemmelse med andre retlige bestemmelser, f.eks. anonymiseres personoplysninger, når det er nødvendigt. Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler forholdsmæssige rapporteringskrav.

Artikel 22

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 20, tillægges Kommissionen for en periode på syv år fra den 1. januar 2021.

3.   Den i artikel 20 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 20 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

KAPITEL V

OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 23

Information, kommunikation og offentliggørelse

1.   Modtagere af EU-finansiering skal anerkende denne finansierings oprindelse og sikre synlighed af EU-finansieringen, navnlig når de promoverer aktionerne og deres resultater, ved at give sammenhængende, effektive og forholdsmæssige målrettede oplysninger til forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden, navnlig programmets navn og, for aktioner, der finansieres under programområdet Media, Medialogoet som gengivet i bilag III.

2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationsaktioner vedrørende programmet, vedrørende aktioner, der iværksættes i henhold til programmet, og vedrørende de opnåede resultater.

3.   De finansielle midler, der er tildelt programmet, skal også bidrage til formidling af Unionens politiske prioriteter, for så vidt som disse prioriteter vedrører målene omhandlet i artikel 3.

Artikel 24

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af et udvalg (»Udvalget for Et Kreativt Europa«). Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

3.   Udvalget for Et Kreativt Europa kan mødes i særlige sammensætninger for at behandle konkrete emner vedrørende de individuelle programområder.

Artikel 25

Ophævelse

Forordning (EU) nr. 1295/2013 ophæves med virkning fra den 1. januar 2021.

Artikel 26

Overgangsbestemmelser

1.   Denne forordning påvirker ikke videreførelsen eller ændringen af aktioner, der er iværksat i henhold til forordning (EU) nr. 1295/2013, som fortsat finder anvendelse på disse aktioner, indtil de afsluttes.

2.   Programmets finansieringsramme kan også dække udgifterne til den tekniske og administrative bistand, som er påkrævet for at sikre overgangen mellem programmet og de foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til forordning (EU) nr. 1295/2013.

3.   Om nødvendigt kan der opføres bevillinger på EU-budgettet ud over 2027 til dækning af de udgifter til den bistand, som er omhandlet i artikel 8, stk. 5, for at muliggøre forvaltning af aktioner, som ikke er afsluttet senest den 31. december 2027.

Artikel 27

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den finder anvendelse fra den 1. januar 2021.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ..., den ...

På Europa-Parlamentets vegne

...

Formand

På Rådets vegne

...

Formand

---

(1)  EUT C 110 af 22.3.2019, s. 87.

1

(2)  EUT C 168 af 16.5.2019, s. 37.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 28.3.2019 (EUT C 108 af 26.3.2021, s. 934) og Rådets førstebehandlingsholdning af 13.4.2021. Europa-Parlamentets holdning af ... (endnu ikke offentliggjort i EUT).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 445/2014/EU af 16. april 2014 om en EU-aktion vedrørende »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2020-2033 og om ophævelse af afgørelse nr. 1622/2006/EF (EUT L 132 af 3.5.2014, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/789 af 17. april 2019 om regler for udøvelse af ophavsretten og beslægtede rettigheder, der gælder for visse af TV- og radioselskabernes onlinetransmissioner samt retransmissioner af TV- og radioprogrammer, og om ændring af Rådets direktiv 93/83/EØF (EUT L 130 af 17.5.2019, s. 82).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked og om ændring af direktiv 96/9/EF og 2001/29/EF (EUT L 130 af 17.5.2019, s. 92).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) (EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1808 af 14. november 2018 om ændring af direktiv 2010/13/EU om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) i betragtning af de ændrede markedsforhold (EUT L 303 af 28.11.2018, s. 69).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1194/2011/EU af 16. november 2011 om oprettelse af et EU-tiltag vedrørende det europæiske kulturarvsmærke (EUT L 303 af 22.11.2011, s. 1).

9

(10)  EUT C 334 af 19.9.2018, s. 253.

10

(11)  EFT L 1 af 3.1.1994, s. 3.

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

12

(13)  Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11).

13

(14)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

14

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

15

(16)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1).

16

(17)  Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2).

17

(18)  Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af en europæisk anklagemyndighed (»EPPO«) (EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1).

18

(19)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (EUT L 198 af 28.7.2017, s. 29).

19

(20)  Rådets afgørelse 2013/755/EU af 25. november 2013 om de oversøiske landes og territoriers associering med Den Europæiske Union (»associeringsafgørelse«) (EUT L 344 af 19.12.2013, s. 1).

20

(21)  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

21

(22)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

22

(23)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 221).

23

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... af ... (EUT L ...).

24

(1)  Forordningen i PE-CONS 74/20 (2020/0108 (COD)).

1

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... af ... om oprettelse af Horisont Europa – rammeprogrammet for forskning og innovation – og om reglerne for deltagelse og formidling (EUT L ... af ..., s. ...).

25

(2)  Forordningen i PE-CONS ST 7064/20 (2018/0224 (COD)).

2

---

BILAG I

BESKRIVELSE AF PROGRAMMETS AKTIONER

AFSNIT 1

Programområdet Kultur

Prioriteterne i programområdet Kultur, jf. artikel 5, gennemføres, herunder med det formål at styrke udbredelsen af europæiske værker i et digitalt og flersproget miljø og, hvor det er relevant, ved hjælp af oversættelse, uanset mediets art, ved hjælp af følgende aktioner, hvis nærmere detaljer, herunder eventuelle højere medfinansieringssatser for mindre projekter, fastlægges i arbejdsprogrammerne.

Horisontale aktioner:

Horisontale aktioner har til formål at støtte alle de kulturelle og kreative sektorer, med undtagelse af den audiovisuelle sektor, i håndteringen af de fælles udfordringer, som de står over for på europæisk plan. Horisontale aktioner skal navnlig medfinansiere tværnationale projekter med henblik på samarbejde, netværksaktiviteter, mobilitet og internationalisering, herunder gennem opholdsprogrammer, turnéer, arrangementer, udstillinger og festivaler. Følgende horisontale aktioner støttes under programmet:

| a) | tværnationale samarbejdsprojekter, der bringer organisationer i de kulturelle og kreative sektorer af alle størrelser, herunder mikroorganisationer og små organisationer, og fra forskellige lande sammen med henblik på at gennemføre sektorspecifikke eller tværsektorielle aktiviteter |
| --- | --- |

a)

tværnationale samarbejdsprojekter, der bringer organisationer i de kulturelle og kreative sektorer af alle størrelser, herunder mikroorganisationer og små organisationer, og fra forskellige lande sammen med henblik på at gennemføre sektorspecifikke eller tværsektorielle aktiviteter

| b) | europæiske netværk af organisationer i de kulturelle og kreative sektorer fra forskellige lande |
| --- | --- |

b)

europæiske netværk af organisationer i de kulturelle og kreative sektorer fra forskellige lande

| c) | kulturelle og kreative paneuropæiske platforme |
| --- | --- |

c)

kulturelle og kreative paneuropæiske platforme

| d) | tværnational mobilitet for kunstnere og aktører i de kulturelle og kreative sektorer samt tværnational udbredelse af kunstneriske og kulturelle værker |
| --- | --- |

d)

tværnational mobilitet for kunstnere og aktører i de kulturelle og kreative sektorer samt tværnational udbredelse af kunstneriske og kulturelle værker

| e) | støtte, herunder hvad angår kapacitetsopbygning, til organisationer i de kulturelle og kreative sektorer for at hjælpe dem med at være aktive på internationalt plan |
| --- | --- |

e)

støtte, herunder hvad angår kapacitetsopbygning, til organisationer i de kulturelle og kreative sektorer for at hjælpe dem med at være aktive på internationalt plan

| f) | politikudvikling, -samarbejde og -gennemførelse inden for det kulturelle område, herunder gennem tilvejebringelse af data og udveksling af bedste praksis, pilotprojekter og tilskyndelse til fremme af ligestilling mellem kønnene. |
| --- | --- |

f)

politikudvikling, -samarbejde og -gennemførelse inden for det kulturelle område, herunder gennem tilvejebringelse af data og udveksling af bedste praksis, pilotprojekter og tilskyndelse til fremme af ligestilling mellem kønnene.

Sektorspecifikke aktioner:

For at imødekomme fælles behov i Unionen støttes følgende sektorspecifikke aktioner i de kulturelle og kreative sektorer, navnlig musikbranchen, hvis særlige forhold eller specifikke udfordringer kræver en mere målrettet tilgang, der supplerer de horisontale aktioner:

| a) | støtte til musikbranchen: aktioner til fremme af mangfoldighed, kreativitet og innovation inden for musikbranchen, herunder liveoptræden, navnlig distribution og markedsføring af alle musikrepertoirer i og uden for Europa, uddannelsesaktioner, deltagelse i og adgang til musik og publikumsudvikling for alle europæiske repertoirer samt støtte til dataindsamling og –analyse; disse aktioner skal bygge på og fortsat støtte de erfaringer og den ekspertise, der er opnået i forbindelse med initiativet »Musik sætter Europa i bevægelse« |
| --- | --- |

a)

støtte til musikbranchen: aktioner til fremme af mangfoldighed, kreativitet og innovation inden for musikbranchen, herunder liveoptræden, navnlig distribution og markedsføring af alle musikrepertoirer i og uden for Europa, uddannelsesaktioner, deltagelse i og adgang til musik og publikumsudvikling for alle europæiske repertoirer samt støtte til dataindsamling og –analyse; disse aktioner skal bygge på og fortsat støtte de erfaringer og den ekspertise, der er opnået i forbindelse med initiativet »Musik sætter Europa i bevægelse«

| b) | støtte til bog- og forlagsbranchen: målrettede aktioner til fremme af mangfoldighed, kreativitet og innovation, fremme af europæisk litteratur på tværs af grænserne i og uden for Europa, herunder på biblioteker, uddannelse og udveksling for fagfolk inden for branchen, forfattere og oversættere samt tværnationale projekter med henblik på samarbejde, innovation og udvikling i denne branche; målrettede aktioner til fremme af oversættelse af litteratur og, hvor det er muligt, tilpasning af litteratur til tilgængelige formater for personer med handicap |
| --- | --- |

b)

støtte til bog- og forlagsbranchen: målrettede aktioner til fremme af mangfoldighed, kreativitet og innovation, fremme af europæisk litteratur på tværs af grænserne i og uden for Europa, herunder på biblioteker, uddannelse og udveksling for fagfolk inden for branchen, forfattere og oversættere samt tværnationale projekter med henblik på samarbejde, innovation og udvikling i denne branche; målrettede aktioner til fremme af oversættelse af litteratur og, hvor det er muligt, tilpasning af litteratur til tilgængelige formater for personer med handicap

| c) | støtte til arkitektur og kulturarv med henblik på et bygget miljø af høj kvalitet: målrettede aktioner for arkitektur- og kulturarvsaktørers mobilitet, kapacitetsopbygning og internationalisering; fremme af Baukultur, peerlæring og publikumsinddragelse med henblik på at udbrede principper af høj kvalitet i moderne arkitektur og kulturarvsinterventioner; støtte til bæredygtig beskyttelse, genopbygning og tilpasning til nye anvendelser af kulturarven og fremme af dens værdier gennem bevidstgørelse og netværksaktiviteter |
| --- | --- |

c)

støtte til arkitektur og kulturarv med henblik på et bygget miljø af høj kvalitet: målrettede aktioner for arkitektur- og kulturarvsaktørers mobilitet, kapacitetsopbygning og internationalisering; fremme af Baukultur, peerlæring og publikumsinddragelse med henblik på at udbrede principper af høj kvalitet i moderne arkitektur og kulturarvsinterventioner; støtte til bæredygtig beskyttelse, genopbygning og tilpasning til nye anvendelser af kulturarven og fremme af dens værdier gennem bevidstgørelse og netværksaktiviteter

| d) | støtte til andre sektorer for kunstnerisk virksomhed, når særlige behov identificeres, herunder målrettede aktioner for udviklingen af de kreative aspekter af bæredygtig kulturturisme og af design- og modebranchen, samt for markedsføring og repræsentation af disse andre sektorer for kunstnerisk virksomhed uden for Unionen. |
| --- | --- |

d)

støtte til andre sektorer for kunstnerisk virksomhed, når særlige behov identificeres, herunder målrettede aktioner for udviklingen af de kreative aspekter af bæredygtig kulturturisme og af design- og modebranchen, samt for markedsføring og repræsentation af disse andre sektorer for kunstnerisk virksomhed uden for Unionen.

Særlige aktioner, der har til formål at gøre den europæiske kulturelle mangfoldighed og kulturarv mere synlig og håndgribelig samt at understøtte interkulturel dialog:

| a) | finansiel støtte til de europæiske kulturhovedstæder |
| --- | --- |

a)

finansiel støtte til de europæiske kulturhovedstæder

| b) | finansiel støtte til det europæiske kulturarvsmærke og netværksaktiviteter mellem steder, der har fået tildelt det europæiske kulturarvsmærke |
| --- | --- |

b)

finansiel støtte til det europæiske kulturarvsmærke og netværksaktiviteter mellem steder, der har fået tildelt det europæiske kulturarvsmærke

| c) | Unionens kulturpriser |
| --- | --- |

c)

Unionens kulturpriser

| d) | Europæiske kulturarvsdage |
| --- | --- |

d)

Europæiske kulturarvsdage

| e) | støtte til europæiske kulturelle enheder såsom orkestre, der har til formål at uddanne og fremme unge kunstnere med stort potentiale, og som har en inklusiv tilgang med en stor geografisk dækning, eller enheder, som leverer direkte kulturelle tjenester til europæiske borgere, med en stor geografisk dækning. |
| --- | --- |

e)

støtte til europæiske kulturelle enheder såsom orkestre, der har til formål at uddanne og fremme unge kunstnere med stort potentiale, og som har en inklusiv tilgang med en stor geografisk dækning, eller enheder, som leverer direkte kulturelle tjenester til europæiske borgere, med en stor geografisk dækning.

AFSNIT 2

Programområdet Media

Prioriteterne i programområdet Media, jf. artikel 6, tager hensyn til kravene i direktiv (EU) 2018/1808 og forskelle imellem landene for så vidt angår produktion og distribution af og adgang til audiovisuelt indhold samt de forskellige markeders størrelse og særlige forhold og sproglige mangfoldighed og gennemføres ved hjælp af følgende aktioner, hvis nærmere detaljer fastlægges i arbejdsprogrammerne:

| a) | uafhængige europæiske produktionsselskabers udvikling af audiovisuelle værker, der dækker en række forskellige formater (f.eks. spillefilm, kortfilm, serier, dokumentarfilm, fortællende videospil) og genrer, og som er rettet mod et forskelligartet publikum, herunder børn og unge |
| --- | --- |

a)

uafhængige europæiske produktionsselskabers udvikling af audiovisuelle værker, der dækker en række forskellige formater (f.eks. spillefilm, kortfilm, serier, dokumentarfilm, fortællende videospil) og genrer, og som er rettet mod et forskelligartet publikum, herunder børn og unge

| b) | uafhængige europæiske produktionsselskabers produktion af innovativt TV-indhold og innovativ historiefortælling af høj kvalitet, som er rettet mod et forskelligartet publikum |
| --- | --- |

b)

uafhængige europæiske produktionsselskabers produktion af innovativt TV-indhold og innovativ historiefortælling af høj kvalitet, som er rettet mod et forskelligartet publikum

| c) | reklame- og markedsføringsredskaber, herunder på nettet og ved at anvende dataanalyse, for at højne positionen og synligheden af samt adgangen til europæiske værker på tværs af grænser og sikre, at disse når ud til et større publikum |
| --- | --- |

c)

reklame- og markedsføringsredskaber, herunder på nettet og ved at anvende dataanalyse, for at højne positionen og synligheden af samt adgangen til europæiske værker på tværs af grænser og sikre, at disse når ud til et større publikum

| d) | støtte til salg og udbredelse internationalt af ikkenationale europæiske værker på alle platforme (f.eks. biografer, online) rettet mod såvel små som store produktioner, herunder gennem koordinerede distributionsstrategier, der dækker flere lande, og som tilskynder til anvendelse af undertekstning, eftersynkronisering og, hvis det er relevant, værktøjer til synstolkning |
| --- | --- |

d)

støtte til salg og udbredelse internationalt af ikkenationale europæiske værker på alle platforme (f.eks. biografer, online) rettet mod såvel små som store produktioner, herunder gennem koordinerede distributionsstrategier, der dækker flere lande, og som tilskynder til anvendelse af undertekstning, eftersynkronisering og, hvis det er relevant, værktøjer til synstolkning

| e) | støtte til flersproget adgang til kulturelle TV-programmer online ved hjælp af undertekstning |
| --- | --- |

e)

støtte til flersproget adgang til kulturelle TV-programmer online ved hjælp af undertekstning

| f) | støtte til netværksaktiviteter for audiovisuelle fagfolk, herunder skabere, og udvekslinger mellem virksomheder for at pleje og fremme talenter i den europæiske audiovisuelle sektor og for at lette udvikling og distribution af europæiske og internationale fælles skabelser og samproduktioner |
| --- | --- |

f)

støtte til netværksaktiviteter for audiovisuelle fagfolk, herunder skabere, og udvekslinger mellem virksomheder for at pleje og fremme talenter i den europæiske audiovisuelle sektor og for at lette udvikling og distribution af europæiske og internationale fælles skabelser og samproduktioner

| g) | støtte til europæiske audiovisuelle aktørers aktiviteter i forbindelse med branchearrangementer og udstillinger i og uden for Europa |
| --- | --- |

g)

støtte til europæiske audiovisuelle aktørers aktiviteter i forbindelse med branchearrangementer og udstillinger i og uden for Europa

| h) | støtte til synligheden af og opsøgende indsats i forbindelse med europæiske film og audiovisuelle værker, der tager sigte på et bredt europæisk publikum ud over de nationale grænser, navnlig unge og informationsformidlere, herunder ved at organisere aktiviteter forbundet med forevisning, kommunikation, formidling og promovering til støtte for europæiske priser, navnlig »LUX — Europa-Parlamentets og Det Europæiske Filmakademis europæiske publikumsfilmpris« |
| --- | --- |

h)

støtte til synligheden af og opsøgende indsats i forbindelse med europæiske film og audiovisuelle værker, der tager sigte på et bredt europæisk publikum ud over de nationale grænser, navnlig unge og informationsformidlere, herunder ved at organisere aktiviteter forbundet med forevisning, kommunikation, formidling og promovering til støtte for europæiske priser, navnlig »LUX — Europa-Parlamentets og Det Europæiske Filmakademis europæiske publikumsfilmpris«

| i) | initiativer til fremme af publikumsudvikling og -inddragelse, herunder aktiviteter forbundet med filmuddannelse, navnlig rettet mod et yngre publikum |
| --- | --- |

i)

initiativer til fremme af publikumsudvikling og -inddragelse, herunder aktiviteter forbundet med filmuddannelse, navnlig rettet mod et yngre publikum

| j) | uddannelses- og mentoraktiviteter for at styrke audiovisuelle fagfolks evne til at tilpasse sig nye kreative processer, markedsudviklinger og digitale teknologier, der påvirker hele værdikæden |
| --- | --- |

j)

uddannelses- og mentoraktiviteter for at styrke audiovisuelle fagfolks evne til at tilpasse sig nye kreative processer, markedsudviklinger og digitale teknologier, der påvirker hele værdikæden

| k) | et netværk eller netværk for europæiske video on demand-aktører med forevisning af en væsentlig andel ikkenationale europæiske værker |
| --- | --- |

k)

et netværk eller netværk for europæiske video on demand-aktører med forevisning af en væsentlig andel ikkenationale europæiske værker

| l) | europæiske festivaler og festivalnetværk med forevisning af en væsentlig andel ikkenationale europæiske værker, samtidig med at deres identitet og særlige profil bevares |
| --- | --- |

l)

europæiske festivaler og festivalnetværk med forevisning af en væsentlig andel ikkenationale europæiske værker, samtidig med at deres identitet og særlige profil bevares

| m) | et netværk for europæiske biografaktører med en bred geografisk dækning med forevisning af en væsentlig andel ikkenationale europæiske film, og som fremmer europæiske biografers rolle i udbredelsen af europæiske værker |
| --- | --- |

m)

et netværk for europæiske biografaktører med en bred geografisk dækning med forevisning af en væsentlig andel ikkenationale europæiske film, og som fremmer europæiske biografers rolle i udbredelsen af europæiske værker

| n) | specifikke foranstaltninger, der kan bidrage til en mere afbalanceret kønsdeltagelse i den audiovisuelle sektor, herunder studie-, mentor-, uddannelses-, og netværksaktiviteter |
| --- | --- |

n)

specifikke foranstaltninger, der kan bidrage til en mere afbalanceret kønsdeltagelse i den audiovisuelle sektor, herunder studie-, mentor-, uddannelses-, og netværksaktiviteter

| o) | støtte til politisk dialog, innovative politiske aktioner og udveksling af bedste praksis — herunder gennem analyseaktiviteter og tilvejebringelsen af pålidelige data |
| --- | --- |

o)

støtte til politisk dialog, innovative politiske aktioner og udveksling af bedste praksis — herunder gennem analyseaktiviteter og tilvejebringelsen af pålidelige data

| p) | tværnational udveksling af erfaringer og knowhow, peerlæringsaktiviteter og netværkssamarbejde i den audiovisuelle sektor og blandt politiske beslutningstagere. |
| --- | --- |

p)

tværnational udveksling af erfaringer og knowhow, peerlæringsaktiviteter og netværkssamarbejde i den audiovisuelle sektor og blandt politiske beslutningstagere.

AFSNIT 3

Det tværsektorielle programområde

Prioriteterne i det tværsektorielle programområde, jf. artikel 7, gennemføres ved hjælp af følgende aktioner, hvis nærmere detaljer fastlægges i arbejdsprogrammerne:

Aktioner for politisk samarbejde og opsøgende indsatser, der skal:

| a) | støtte politikudvikling, tværnational udveksling af erfaringer og knowhow, peerlærings- og bevidstgørelsesaktiviteter, netværkssamarbejde og regelmæssig tværsektoriel dialog mellem organisationer i de kulturelle og kreative sektorer og politiske beslutningstagere |
| --- | --- |

a)

støtte politikudvikling, tværnational udveksling af erfaringer og knowhow, peerlærings- og bevidstgørelsesaktiviteter, netværkssamarbejde og regelmæssig tværsektoriel dialog mellem organisationer i de kulturelle og kreative sektorer og politiske beslutningstagere

| b) | støtte analytiske tværsektorielle aktiviteter |
| --- | --- |

b)

støtte analytiske tværsektorielle aktiviteter

| c) | have til formål at fremme politisk samarbejde og politikudvikling på tværs af grænserne vedrørende den rolle, som social inklusion spiller gennem kultur |
| --- | --- |

c)

have til formål at fremme politisk samarbejde og politikudvikling på tværs af grænserne vedrørende den rolle, som social inklusion spiller gennem kultur

| d) | styrke kendskabet til programmet og de emner, som det dækker, fremme en opsøgende indsats over for borgerne og hjælpe med overførsel af resultater uden for medlemsstaterne. |
| --- | --- |

d)

styrke kendskabet til programmet og de emner, som det dækker, fremme en opsøgende indsats over for borgerne og hjælpe med overførsel af resultater uden for medlemsstaterne.

Aktioner for »det kreative innovationslaboratorium«, som skal:

| a) | tilskynde til nye former for skabelse i krydsningsfeltet mellem de forskellige kulturelle og kreative sektorer, f.eks. gennem eksperimentelle tilgange og anvendelsen af innovative teknologier |
| --- | --- |

a)

tilskynde til nye former for skabelse i krydsningsfeltet mellem de forskellige kulturelle og kreative sektorer, f.eks. gennem eksperimentelle tilgange og anvendelsen af innovative teknologier

| b) | fremme innovative tværsektorielle tilgange og værktøjer, som, hvor det er muligt, skal omfatte flersprogede og sociale dimensioner, for at lette distributionen, markedsføringen og monetariseringen af og adgangen til kultur og kreativitet, herunder kulturarv. |
| --- | --- |

b)

fremme innovative tværsektorielle tilgange og værktøjer, som, hvor det er muligt, skal omfatte flersprogede og sociale dimensioner, for at lette distributionen, markedsføringen og monetariseringen af og adgangen til kultur og kreativitet, herunder kulturarv.

Aktioner for »programkontorer«, som skal:

| a) | fremme programmet på nationalt plan, og tilvejebringe relevant information om de forskellige typer finansiel støtte, der er til rådighed i henhold til Unionens politikker, og hjælpe aktører i de kulturelle og kreative sektorer med at ansøge om støtte under programmet, herunder ved at informere dem om krav og procedurer i forbindelse med de forskellige indkaldelser efter forslag og ved at dele god praksis |
| --- | --- |

a)

fremme programmet på nationalt plan, og tilvejebringe relevant information om de forskellige typer finansiel støtte, der er til rådighed i henhold til Unionens politikker, og hjælpe aktører i de kulturelle og kreative sektorer med at ansøge om støtte under programmet, herunder ved at informere dem om krav og procedurer i forbindelse med de forskellige indkaldelser efter forslag og ved at dele god praksis

| b) | støtte potentielle støttemodtagere i ansøgningsprocessen og mentorvejledning for nye deltagere i programmet, tilskynde til samarbejde og udveksling af bedste praksis på tværs af grænserne mellem fagfolk, institutioner, platforme og netværk inden for og på tværs af de politikområder, der er omfattet af programmet, og kulturelle og kreative sektorer |
| --- | --- |

b)

støtte potentielle støttemodtagere i ansøgningsprocessen og mentorvejledning for nye deltagere i programmet, tilskynde til samarbejde og udveksling af bedste praksis på tværs af grænserne mellem fagfolk, institutioner, platforme og netværk inden for og på tværs af de politikområder, der er omfattet af programmet, og kulturelle og kreative sektorer

| c) | støtte Kommissionen i at sikre god kommunikation og formidling af programmets resultater til borgere og aktører i de kulturelle og kreative sektorer. |
| --- | --- |

c)

støtte Kommissionen i at sikre god kommunikation og formidling af programmets resultater til borgere og aktører i de kulturelle og kreative sektorer.

Tværgående aktioner til støtte for nyhedsmediesektoren, som skal:

| a) | imødegå de strukturelle og teknologiske ændringer, som mediebranchen står over for, ved at fremme et uafhængigt og pluralistisk medielandskab, herunder ved at støtte uafhængig overvågning med henblik på at vurdere risiciene og udfordringerne for mediepluralismen og -friheden, og ved at støtte bevidstgørelsesaktiviteter |
| --- | --- |

a)

imødegå de strukturelle og teknologiske ændringer, som mediebranchen står over for, ved at fremme et uafhængigt og pluralistisk medielandskab, herunder ved at støtte uafhængig overvågning med henblik på at vurdere risiciene og udfordringerne for mediepluralismen og -friheden, og ved at støtte bevidstgørelsesaktiviteter

| b) | støtte høje standarder inden for medieproduktion ved at fremme samarbejde, digitale færdigheder, journalistisk samarbejde på tværs af grænserne samt kvalitetsindhold, som derved bidrager til faglig etik inden for journalistik |
| --- | --- |

b)

støtte høje standarder inden for medieproduktion ved at fremme samarbejde, digitale færdigheder, journalistisk samarbejde på tværs af grænserne samt kvalitetsindhold, som derved bidrager til faglig etik inden for journalistik

| c) | fremme mediekendskab for at give borgerne mulighed for at anvende og udvikle en kritisk forståelse af medierne og støtte videndeling og udveksling af politikker og praksisser vedrørende mediekendskab |
| --- | --- |

c)

fremme mediekendskab for at give borgerne mulighed for at anvende og udvikle en kritisk forståelse af medierne og støtte videndeling og udveksling af politikker og praksisser vedrørende mediekendskab

| d) | omfatte specifikke foranstaltninger, der kan bidrage til en mere afbalanceret kønsdeltagelse i nyhedsmediesektoren. |
| --- | --- |

d)

omfatte specifikke foranstaltninger, der kan bidrage til en mere afbalanceret kønsdeltagelse i nyhedsmediesektoren.

---

BILAG II

FÆLLES INDIKATORER FOR PROGRAMMETS KVALITATIV OG KVANTITATIV VIRKNING

Antallet og omfanget af tværnationale partnerskaber, der oprettes med støtte fra programmet, herunder modtagerorganisationernes oprindelsesland.

Kvalitativ dokumentation for succeshistorier inden for kunstnerisk, forretningsmæssig og teknologisk innovation som følge af støtte fra programmet.

INDIKATORER

Programområdet Kultur

Antallet og omfanget af tværnationale partnerskaber, der oprettes med støtte fra programmet.

Antallet af kunstnere og aktører i de kulturelle og kreative sektorer, der er flyttet på tværs af nationale grænser som følge af støtte fra programmet, med angivelse af oprindelsesland og andelen af kvinder.

Antallet af personer, der har haft adgang til europæiske kulturelle og kreative værker støttet af programmet, herunder værker fra andre lande end deres eget.

Antallet af projekter, der støttes af programmet, og som er rettet mod socialt marginaliserede grupper.

Antallet af projekter, der støttes af programmet, og som involverer organisationer fra tredjelande.

Programområdet Media

Antallet af personer, der har haft adgang til europæiske audiovisuelle værker støttet af programmet fra andre lande end deres eget.

Antallet af deltagere i læringsaktiviteter, der støttes af programmet, som har vurderet, at de har forbedret deres kompetencer og øget deres beskæftigelsesegnethed, med angivelse af andelen af kvinder.

Antallet af, budgettet for og den geografiske oprindelse af samproduktioner, der er udviklet, skabt og distribueret med støtte fra programmet, samt samproduktioner med partnere fra lande med forskellige audiovisuelle kapaciteter.

Antallet af audiovisuelle værker på mindre udbredte sprog, som er udviklet, produceret og distribueret med støtte fra programmet.

Antallet af personer, som promoveringsaktiviteter mellem virksomheder er nået ud til på større markeder.

Det tværsektorielle programområde

Antallet og omfanget af oprettede tværnationale partnerskaber (sammensat indikator for aktionen for »det kreative innovationslaboratorium« og tværgående aktioner til støtte for nyhedsmediesektoren).

Antallet af arrangementer eller aktiviteter, der er organiseret af programkontorerne til fremme af programmet.

Antallet af deltagere i aktionen »det kreative innovationslaboratorium« og tværgående aktioner til støtte for nyhedsmediesektoren, med angivelse af andelen af kvinder.

---

BILAG III

LOGO FOR PROGRAMOMRÅDET MEDIA

Logoet for programområdet Media er følgende:

Image 1

---

| 5.5.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 169/26 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 169/26

---

Rådets begrundelse: Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 14/2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1295/2013

(2021/C 169/02)

I.   INDLEDNING

| 1. | Den 30. maj 2018 vedtog Europa-Kommissionen et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1295/2013 (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europa-Parlamentet vedtog sin førstebehandlingsholdning den 28. marts 2019 (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog sin udtalelse den 12. december 2018 (3), mens Regionsudvalget vedtog sin udtalelse den 6. februar 2019 (4). |
| --- | --- |

3.

| 4. | På samlingen den 20. december 2018 nåede Rådet til enighed om en delvis generel indstilling (kun artiklerne) (5). Den 17. april 2019 godkendte De Faste Repræsentanters Komité mandatet til forhandlinger med Europa-Parlamentet (fuldstændig tekst, der omfatter både betragtninger og artikler) (6). Der er holdt fire triloger, og der blev opnået foreløbig enighed på den sidste trilog den 14. december 2020. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Den 18. december 2020 godkendte De Faste Repræsentanters Komité det endelige kompromis (7), der var resultatet af trilogerne. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Den 11. januar 2021 godkendte Europa-Parlamentets Kultur- og Uddannelsesudvalg teksten. |
| --- | --- |

6.

II.   FORMÅL

| 7. | Programmets generelle mål er at bevare, udvikle og fremme europæisk kulturel og sproglig mangfoldighed og kulturarv og at øge konkurrenceevnen og det økonomiske potentiale i de kulturelle og kreative sektorer, navnlig i den audiovisuelle sektor. De specifikke mål omfatter samarbejde på europæisk plan med henblik på at støtte skabelsen af europæiske værker og styrke den økonomiske, sociale og eksterne dimension af Europas kulturelle og kreative sektorer, fremme den europæiske, audiovisuelle sektors konkurrenceevne, politiksamarbejde og innovation samt mediepluralisme og mediekompetencer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Programmet bevarer samme opbygning som dets forgænger, Et Kreativt Europa-programmet (2014-2020), med tre programområder: programområdet Kultur, som omfatter de kulturelle og kreative sektorer med undtagelse af den audiovisuelle sektor, programområdet Media, der er målrettet den audiovisuelle sektor, og et tværsektorielt programområde til støtte for tværgående aktioner, som omfatter alle kulturelle og kreative sektorer. |
| --- | --- |

8.

III.   ANALYSE AF RÅDETS FØRSTEBEHANDLINGSHOLDNING

| 9. | På baggrund af Kommissionens forslag førte Rådet og Europa-Parlamentet forhandlinger med henblik på tidligt at opnå enighed ved andenbehandlingen på grundlag af Rådets førstebehandlingsholdning, som Europa-Parlamentet kunne godkende som sådan. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Rådets førstebehandlingsholdning indeholder følgende hovedelementer, som de to EU-lovgivere er nået til enighed om under trilogerne: |
| --- | --- |

10.

Centrale spørgsmål

| 11. | Forvaltning

  Europa-Parlamentet havde udtrykt bekymring over forvaltningen af programmet, idet det ønskede at gardere sig mod, at initiativer indføres uden dets forudgående samtykke i løbet af programmeringsperioden. EU-lovgiverne blev enige om at have en lukket liste over aktioner i bilag I (Beskrivelse af programmets aktioner) med meget detaljeret indhold, og der er således udelukkende fleksibilitet på gennemførelsesniveauet. Der kan kun indføres nye aktioner via et forslag til ændring af forordningen, som Kommissionen skal forelægge. Dette sikrer, at de to EU-lovgivere inddrages i politisk relevante beslutninger i programmets løbetid. Arbejdsprogrammer skal vedtages ved en gennemførelsesretsakt, hvor programudvalget bevares som medlemsstaternes kontrolmekanisme. Der lægges op til at anvende delegerede retsakter til at udforme bestemmelser for en overvågnings- og evalueringsramme, herunder ændringer af bilag II for at revidere eller supplere indikatorerne. |
| --- | --- |

11.

Europa-Parlamentet havde udtrykt bekymring over forvaltningen af programmet, idet det ønskede at gardere sig mod, at initiativer indføres uden dets forudgående samtykke i løbet af programmeringsperioden. EU-lovgiverne blev enige om at have en lukket liste over aktioner i bilag I (Beskrivelse af programmets aktioner) med meget detaljeret indhold, og der er således udelukkende fleksibilitet på gennemførelsesniveauet. Der kan kun indføres nye aktioner via et forslag til ændring af forordningen, som Kommissionen skal forelægge. Dette sikrer, at de to EU-lovgivere inddrages i politisk relevante beslutninger i programmets løbetid. Arbejdsprogrammer skal vedtages ved en gennemførelsesretsakt, hvor programudvalget bevares som medlemsstaternes kontrolmekanisme. Der lægges op til at anvende delegerede retsakter til at udforme bestemmelser for en overvågnings- og evalueringsramme, herunder ændringer af bilag II for at revidere eller supplere indikatorerne.

| 12. | Budget

  Aftalen mellem EU-lovgiverne svarer til den finansieringsramme, som blev fastlagt af Det Europæiske Råd i forbindelse med FFR 2021-2027 (1 842 000 000 EUR i løbende priser), med en supplerende tildeling på 600 000 000 EUR i 2018-priser (som følger af den programspecifikke justering, der er fastsat i artikel 5 i forordning (EU, Euratom) 2020/2093). De to EU-lovgivere er også nået til enighed om at bruge samme model til opdelingen pr. programområde til både finansieringsrammen og den supplerende tildeling: mindst 33 % til det mål, der svarer til programområdet Kultur, mindst 58 % til det mål, der svarer til programområdet Media, og op til 9 % til det mål, der svarer til det tværsektorielle programområde. |
| --- | --- |

12.

Aftalen mellem EU-lovgiverne svarer til den finansieringsramme, som blev fastlagt af Det Europæiske Råd i forbindelse med FFR 2021-2027 (1 842 000 000 EUR i løbende priser), med en supplerende tildeling på 600 000 000 EUR i 2018-priser (som følger af den programspecifikke justering, der er fastsat i artikel 5 i forordning (EU, Euratom) 2020/2093). De to EU-lovgivere er også nået til enighed om at bruge samme model til opdelingen pr. programområde til både finansieringsrammen og den supplerende tildeling: mindst 33 % til det mål, der svarer til programområdet Kultur, mindst 58 % til det mål, der svarer til programområdet Media, og op til 9 % til det mål, der svarer til det tværsektorielle programområde.

| 13. | Enheder, som kan tildeles tilskud uden indkaldelse af forslag

  Ved fastlæggelsen af, hvilke enheder der er berettigede til at deltage i programmet, foreslog Kommissionen to enheder, som kunne modtage tilskud uden indkaldelse af forslag: Det Europæiske Filmakademi og Det Europæiske Ungdomsorkester. Parlamentets oprindelige holdning lignede Kommissionens, idet Det Europæiske Filmakademi var inkluderet som modtager af direkte støtte uden konkurrence specifikt i forbindelse med LUX-prisen, mens Rådets oprindelige holdning var mere tilbageholdende og lagde vægt på fair konkurrence som en forudsætning for adgang til offentlig finansiering. Teksten, der foreligger efter forhandlingerne, fastsætter ikke, at modtagere af tilskud kan udpeges uden indkaldelse af forslag. Den indeholder imidlertid en eksplicit henvisning til LUX-prisen blandt de aktioner, hvorigennem prioriteterne i programområdet Media skal forfølges (bilag I). For så vidt angår Det Europæiske Ungdomsorkester består teksten af a) en anerkendelse af dets særlige status i betragtning 40 og b) en mulighed for støtte til dette organ i bilag I (en løsning, der ligner den, som er fastlagt for LUX-prisen). Det Europæiske Ungdomsorkester er også genstand for en hensigtserklæring fra Kommissionen. |
| --- | --- |

13.

Ved fastlæggelsen af, hvilke enheder der er berettigede til at deltage i programmet, foreslog Kommissionen to enheder, som kunne modtage tilskud uden indkaldelse af forslag: Det Europæiske Filmakademi og Det Europæiske Ungdomsorkester. Parlamentets oprindelige holdning lignede Kommissionens, idet Det Europæiske Filmakademi var inkluderet som modtager af direkte støtte uden konkurrence specifikt i forbindelse med LUX-prisen, mens Rådets oprindelige holdning var mere tilbageholdende og lagde vægt på fair konkurrence som en forudsætning for adgang til offentlig finansiering. Teksten, der foreligger efter forhandlingerne, fastsætter ikke, at modtagere af tilskud kan udpeges uden indkaldelse af forslag. Den indeholder imidlertid en eksplicit henvisning til LUX-prisen blandt de aktioner, hvorigennem prioriteterne i programområdet Media skal forfølges (bilag I). For så vidt angår Det Europæiske Ungdomsorkester består teksten af a) en anerkendelse af dets særlige status i betragtning 40 og b) en mulighed for støtte til dette organ i bilag I (en løsning, der ligner den, som er fastlagt for LUX-prisen). Det Europæiske Ungdomsorkester er også genstand for en hensigtserklæring fra Kommissionen.

| 14. | Lige vilkår

  Hovedelementerne i Rådets holdning til dette spørgsmål, som blev drøftet indgående, er følgende:






  — | anvendelse af begrebet »lige vilkår« alene på programområdet Media |
| --- | --- | --- |

14.

Hovedelementerne i Rådets holdning til dette spørgsmål, som blev drøftet indgående, er følgende:

—

anvendelse af begrebet »lige vilkår« alene på programområdet Media

| — | anerkendelse af behovet for at tage hensyn til forskelle imellem landene for så vidt angår produktion og distribution af audiovisuelt indhold, adgang til denne type indhold og tendenser i forbindelse med forbruget heraf og navnlig deres sproglige og geografiske karakteristika |
| --- | --- |

—

anerkendelse af behovet for at tage hensyn til forskelle imellem landene for så vidt angår produktion og distribution af audiovisuelt indhold, adgang til denne type indhold og tendenser i forbindelse med forbruget heraf og navnlig deres sproglige og geografiske karakteristika

| — | målet om at støtte europæiske talenter, uanset hvor de befinder sig, så de kan operere på tværs af grænserne og internationalt |
| --- | --- |

—

målet om at støtte europæiske talenter, uanset hvor de befinder sig, så de kan operere på tværs af grænserne og internationalt

| — | afspejling af begrebet »lige vilkår« i to indikatorer (der som sådan indfanger vigtige elementer i programmet og bruges til at vurdere dets præstation). |
| --- | --- |

—

afspejling af begrebet »lige vilkår« i to indikatorer (der som sådan indfanger vigtige elementer i programmet og bruges til at vurdere dets præstation).

| 15. | Behandling af musikbranchen

  Den aftalte tekst indeholder en strømlinet betragtning 13 og en udtrykkelig henvisning til musikbranchen i oversigten over sektorspecifikke aktioner under programområdet Kultur. I overensstemmelse med Kommissionens forslag er musikbranchen udpeget som genstand for en særskilt sektorspecifik aktion sammen med bog- og forlagsbranchen, arkitektur og kulturarv samt andre sektorer for kunstnerisk virksomhed med særlige behov. |
| --- | --- |

15.

Den aftalte tekst indeholder en strømlinet betragtning 13 og en udtrykkelig henvisning til musikbranchen i oversigten over sektorspecifikke aktioner under programområdet Kultur. I overensstemmelse med Kommissionens forslag er musikbranchen udpeget som genstand for en særskilt sektorspecifik aktion sammen med bog- og forlagsbranchen, arkitektur og kulturarv samt andre sektorer for kunstnerisk virksomhed med særlige behov.

| 16. | Inklusion

  Den aftalte tekst omfatter en ny horisontal henvisning til inklusion i programmet (i artikel 3 — Programmets mål). |
| --- | --- |

16.

Den aftalte tekst omfatter en ny horisontal henvisning til inklusion i programmet (i artikel 3 — Programmets mål).

Øvrige spørgsmål

| 17. | EU-lovgiverne var enige om at bevare Medialogoet, hvis visuelle symbolik er blevet inkluderet i et nyt bilag, som er tilføjet teksten. |
| --- | --- |

17.

| 18. | For så vidt angår tredjelandes deltagelse fremgår det af resultatet af forhandlingerne, at alle tredjelande, der deltager i programområdet Media og det tværsektorielle programområde, skal leve op til betingelserne i direktivet om audiovisuelle medietjenester (AVMS-direktivet). I behørigt begrundede tilfælde kan lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik nyde godt af en undtagelse fra denne pligt. EØS-EFTA-lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande, der deltog fuldt ud i 2014-2020-programmet, får en overgangsperiode til at tilpasse deres nationale lovgivning til det reviderede AVMS-direktiv. Tredjelande, som deltager i programområdet Kultur, vil kun kunne oprette et programkontor. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Flere bestemmelser er blevet ændret for at sikre en horisontal tilgang til alle FFR-relaterede sager. De vedrører f.eks. tilføjelse af programmets varighed i artikel 1, der bringer det i overensstemmelse med tidsrammen for FFR 2021-2027, tredjelandes deltagelse, beskyttelse af Unionens finansielle interesser, »Seal of Excellence«, kumulativ og alternativ finansiering og tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

19.

IV.   KONKLUSION

| 20. | Rådets førstebehandlingsholdning afspejler fuldt ud det kompromis, der blev opnået i forhandlingerne mellem Rådet og Europa-Parlamentet med støtte fra Kommissionen. Kompromiset er bekræftet ved den skrivelse, som formanden for Europa-Parlamentets Kultur- og Uddannelsesudvalg rettede til formanden for De Faste Repræsentanters Komité den 15. januar 2021. Ifølge denne skrivelse vil formanden for Kultur- og Uddannelsesudvalget, hvis Rådet formelt sender Parlamentet sin holdning som aftalt, henstille til plenarforsamlingen, at Rådets holdning accepteres uden ændringer ved Parlamentets andenbehandling med forbehold af jurist-lingvisternes gennemgang. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  9170/18 + ADD 1.

(2)  EUT C 108 af 26.3.2021, s. 934.

(3)  EUT C 110 af 22.3.2019, s. 87.

(4)  EUT C 168 af 16.5.2019, s. 37.

(5)  15618/18 + ADD 1.

(6)  7526/19.

(7)  13848/20.

---