# Euroopa Liidu C 168/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 168 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik5. mai 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 168

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik5. mai 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 168/01 | Euro vahetuskurss — 4. mai 2021 | 1 |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2021/C 168/02 | Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte ELi ja Ühendkuningriigi kaubanduslepingu ning ELi ja Ühendkuningriigi salastatud teabe vahetamise korda käsitleva lepingu sõlmimise kohta
  (Arvamuse täistekst on inglise, prantsuse ja saksa keeles Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehelwww.edps.europa.eu) | 2 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2021/C 168/01

Euro vahetuskurss — 4. mai 2021

1

Euroopa Andmekaitseinspektor

2021/C 168/02

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte ELi ja Ühendkuningriigi kaubanduslepingu ning ELi ja Ühendkuningriigi salastatud teabe vahetamise korda käsitleva lepingu sõlmimise kohta
  (Arvamuse täistekst on inglise, prantsuse ja saksa keeles Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehelwww.edps.europa.eu)

(Arvamuse täistekst on inglise, prantsuse ja saksa keeles Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehelwww.edps.europa.eu

2

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 168/03 | Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta | 5 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 168/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10266 — Astorg Asset Management/Corialis) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 6 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 168/05 | Sellise tootespetsifikaadi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 8 |
| 2021/C 168/06 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 12 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 168/03

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

5

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 168/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10266 — Astorg Asset Management/Corialis) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

6

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2021/C 168/05

Sellise tootespetsifikaadi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

8

2021/C 168/06

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 5.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/1

---

Euro vahetuskurss (1)

4. mai 2021

(2021/C 168/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2021 |
| JPY | Jaapani jeen | 131,26 |
| DKK | Taani kroon | 7,4361 |
| GBP | Inglise nael | 0,86770 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,1673 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0980 |
| ISK | Islandi kroon | 148,80 |
| NOK | Norra kroon | 10,0123 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,841 |
| HUF | Ungari forint | 360,31 |
| PLN | Poola zlott | 4,5584 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9275 |
| TRY | Türgi liir | 10,0110 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5608 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4836 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,3374 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6887 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6073 |
| KRW | Korea vonn | 1 353,56 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,4433 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,8136 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5408 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 17 395,47 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9563 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,787 |
| RUB | Vene rubla | 90,2438 |
| THB | Tai baat | 37,475 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,5785 |
| MXN | Mehhiko peeso | 24,4040 |
| INR | India ruupia | 88,8140 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2021

JPY

Jaapani jeen

131,26

DKK

Taani kroon

7,4361

GBP

Inglise nael

0,86770

SEK

Rootsi kroon

10,1673

CHF

Šveitsi frank

1,0980

ISK

Islandi kroon

148,80

NOK

Norra kroon

10,0123

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,841

HUF

Ungari forint

360,31

PLN

Poola zlott

4,5584

RON

Rumeenia leu

4,9275

TRY

Türgi liir

10,0110

AUD

Austraalia dollar

1,5608

CAD

Kanada dollar

1,4836

HKD

Hongkongi dollar

9,3374

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6887

SGD

Singapuri dollar

1,6073

KRW

Korea vonn

1 353,56

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,4433

CNY

Hiina jüaan

7,8136

HRK

Horvaatia kuna

7,5408

IDR

Indoneesia ruupia

17 395,47

MYR

Malaisia ringit

4,9563

PHP

Filipiini peeso

57,787

RUB

Vene rubla

90,2438

THB

Tai baat

37,475

BRL

Brasiilia reaal

6,5785

MXN

Mehhiko peeso

24,4040

INR

India ruupia

88,8140

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 5.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/2

---

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte ELi ja Ühendkuningriigi kaubanduslepingu ning ELi ja Ühendkuningriigi salastatud teabe vahetamise korda käsitleva lepingu sõlmimise kohta

(Arvamuse täistekst on inglise, prantsuse ja saksa keeles Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehelwww.edps.europa.eu)

(2021/C 168/02)

Euroopa Komisjon võttis 26. detsembril 2020 vastu ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ning Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta.

Arvestades tihedat koostööd, mis eeldatavasti ELi ja Ühendkuningriigi vahel jätkub, tunneb Euroopa Andmekaitseinspektor heameelt liidu ja Ühendkuningriigi vahel sõlmitud lepingute üle, mis käsitlevad kaubandust ja koostööd ning salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda. Eelkõige on andmekaitseinspektor väga rahul sellega, et kaubandus- ja koostöölepingu üks olulisi elemente on inimõiguste austamine ja kaitse. Samuti tunneb ta heameelt kaubandus- ja koostöölepingus lepingupoolte võetud kohustuse üle tagada isikuandmete kaitse kõrge tase.

Euroopa Andmekaitseinspektor on teadlik eritingimustest, mille alusel nende lepingute üle läbirääkimisi peeti, ning Ühendkuningriigi ja ELi konkreetsetest varasematest ja tulevastest suhetest.

Kaubandussätete osas peab Euroopa Andmekaitseinspektor kahetsusväärseks seda, et kaubandus- ja koostöölepingus ei võeta täpselt üle horisontaalseid ELi sätteid piiriülese andmeedastuse ning isikuandmete ja eraelu puutumatuse kohta ELi kaubanduslepingute digikaubanduse jaotises, mille Euroopa Komisjon 2018. aastal heaks kiitis. Neis horisontaalsetes sätetes tehtud muudatused koos kaubandus- ja koostöölepingu muude sätetega seavad digikaubanduse valdkonnas kahtluse alla ELi autonoomia säilimise, vähemalt andmekaitse ja eraelu puutumatusega seotud põhiõiguste mõistes.

Euroopa Andmekaitseinspektor on juba pikemat aega olnud seisukohal, et kuna isikuandmete kaitse on liidus põhiõigus, ei saa selle üle ELi kaubanduslepingute raames läbirääkimisi pidada. Üksnes ELi pädevuses on otsustada, kuidas rakendada põhiõiguste kaitset liidu õiguses. Liit ei saa ega tohiks võtta ühtegi rahvusvahelise kaubanduse kohustust, mis ei ole kooskõlas liidu enda andmekaitset käsitlevate õigusaktidega. Andmekaitset käsitlevad dialoogid ja kolmandate riikidega peetavad kaubandusläbirääkimised võivad üksteist täiendada, kuid peavad toimuma eraldi. Isikuandmete liikumist ELi ja kolmandate riikide vahel tuleks võimaldada andmekaitset käsitlevates liidu õigusaktides sätestatud mehhanisme kasutades. Seetõttu kutsub Euroopa Andmekaitseinspektor komisjoni üles kordama oma võetud kohustust seoses horisontaalsete sätete järgimisega, mis on ainus alus ELi tulevastele kolmandate riikidega sõlmitud kaubanduslepingutele, ning seda, et isikuandmete kaitse ja eraelu puutumatuse õigused ei kuulu läbirääkimisele.

Seoses õiguskaitse ja õigusalase koostööga kriminaalasjades kiidab Euroopa Andmekaitseinspektor komisjoni kaubandus- ja koostöölepingus kehtestatud andmekaitsega seotud kaitsemeetmete eest, mis on selle koostöö tundlikkust arvestades veelgi olulisemad. Samal ajal peab ta kahetsusväärseks, et teatud kaitsemeetmed puuduvad nii üldsätetest, mis ei sisalda õiguskaitsedirektiivi artiklis 6 sätestatud andmesubjektide kategooriatesse jaotamist ega üksikasjalikumaid ja karmimaid kaitsemeetmeid seoses andmete edasisaatmisega, kui ka eelkõige Prümi raamistikust. Samuti oleks andmekaitseinspektor soovinud, et üleminekuperiood broneeringuinfo andmete kustutamiseks oleks kavandatavast kolmest aastast lühem ja et lisataks raskete kuritegude loetelu. Lisaks soovitab ta tagada, et kõik tulevased Prümi raamistikus ELi liikmesriikide vahel tehtud muudatused, millega kaasnevad täiendavad kaitsemeetmed, oleksid lepingus täielikult kajastatud ja mõlemad lepingupooled rakendaksid neid tegelikult.

Seoses isikuandmete EList Ühendkuningriiki edastamise ajutise sättega rõhutab Euroopa Andmekaitseinspektor, et see mehhanism peaks jääma erandlikuks ega tohiks luua pretsedenti tulevastes muude kolmandate riikidega sõlmitavates kaubandus- ja koostöölepingutes.

Euroopa Andmekaitseinspektor ootab, et kui nõukogule tehakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 kohaselt ettepanekuid või esitatakse soovitusi alustada läbirääkimisi mis tahes järgnevate täiendavate lepingute sõlmimiseks, siis konsulteeritakse selles osas ka temaga, kui see mõjutab üksikisikute õiguste ja vabaduste kaitset seoses isikuandmete töötlemisega.

Lõpuks näib, et kaubandus- ja koostööleping koostatakse eeldusel, et isikuandmete kaitse üldmääruse ja õiguskaitsedirektiivi alusel tehakse kaitse piisavuse otsused (ja need jäävad lähitulevikus kehtima). Seetõttu soovib Euroopa Andmekaitseinspektor tuletada meelde oma arvamuses 2/2020 esitatud soovitust, et liit valmistuks igaks juhtumiks, sh juhuks, kui kaitse piisavuse otsust ei võeta üldse vastu või kui see võetakse vastu ainult mõnes valdkonnas.

1.   SISSEJUHATUS

| 1. | Euroopa Liit (EL) ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (Ühendkuningriik) allkirjastasid 30. detsembril 2020 kaubandus- ja koostöölepingu ning salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lepinguid kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2021 kuni selle ajani, mil viiakse lõpule nende jõustumiseks vajalikud menetlused (2). Kaubandus- ja koostöölepingu kohaselt lõpetatakse selle ajutine kohaldamine hiljemalt 28. veebruaril 2021 või muul partnerlusnõukogu otsustatud kuupäeval (3). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Euroopa Komisjon konsulteeris 25. jaanuaril 2021 Euroopa Andmekaitseinspektoriga ettepaneku osas võtta vastu nõukogu otsus nende kahe lepingu sõlmimise kohta Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga (edaspidi: „ettepanek“) (4) kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikega 1. Need kaks lepingut on ettepaneku lisades. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 217 ja artikli 218 lõigetes 6 ja 7 ning artikli 218 lõike 8 teises lõigus sätestatud menetlusel. Seetõttu nõuab see Euroopa Parlamendi nõusolekut. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu kohta ei esitata seoses isikuandmete kaitsega märkust. Seetõttu keskendutakse järgnevates märkustes kaubandus- ja koostöölepingule. Kaubandus- ja koostööleping koosneb järgmisest seitsmest osast (millele lisanduvad mitu lisa ja kolm protokolli): esimene osa ühis- ja institutsiooniliste sätete kohta, teine osa kaubanduse (sh digikaubanduse), transpordi, kalanduse ja muude kokkulepete kohta, kolmas osa õiguskaitse- ja õigusalase koostöö kohta kriminaalasjades, neljas osa temaatilise koostöö kohta, viies osa liidu programmides osalemise, usaldusväärse finantsjuhtimise ja finantssätete kohta, kuues osa vaidluste lahendamise ja horisontaalsete sätete kohta ning seitsmes osa lõppsätete kohta. |
| --- | --- |

5.

4.   JÄRELDUSED

| 37. | Euroopa Andmekaitseinspektor kiidab heaks liidu ja Ühendkuningriigi vahel sõlmitud lepingud, mis käsitlevad kaubandust ja koostööd ning salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda. Eelkõige on andmekaitseinspektor väga rahul sellega, et kaubandus- ja koostöölepingu üks olulisi elemente on inimõiguste austamine ja kaitse. Samuti tunneb ta heameelt kaubandus- ja koostöölepingus lepingupoolte võetud kohustuse üle tagada isikuandmete kaitse kõrge tase. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kuid seoses kaubandusega seavad Euroopa Komisjoni 2018. aasta horisontaalsetes sätetes tehtud muudatused koos kaubandus- ja koostöölepingu muude sätetega digikaubanduse valdkonnas kahtluse alla ELi autonoomia säilimise, vähemalt seoses andmekaitse ja eraelu puutumatuse põhiõigustega. Seetõttu soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor, et Ühendkuningriigiga kokkulepitud sõnastus andmekaitse ja eraelu puutumatuse kohta jääks erandiks ega oleks aluseks tulevastele kolmandate riikidega sõlmitud kaubanduslepingutele. Selle käsitluse kõigile sidusrühmadele ja kaubanduspartneritele selgitamiseks kutsub Euroopa Andmekaitseinspektor seetõttu komisjoni üles kordama selgelt oma võetud kohustust seoses horisontaalsete sätete järgimisega, mis on ainus alus ELi tulevastele muude kolmandate riikidega sõlmitud kaubanduslepingutele, ning et isikuandmete kaitse ja eraelu puutumatuse õigused ei kuulu läbirääkimisele. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Seoses õiguskaitse ja õigusalase koostööga kriminaalasjades kiidab Euroopa Andmekaitseinspektor komisjoni kaubandus- ja koostöölepingus kehtestatud andmekaitsega seotud kaitsemeetmete eest, mis on selle koostöö tundlikkust arvestades veelgi olulisemad. Andmekaitseinspektor väljendab siiski kahetsust selle üle, et leping ei sisalda õiguskaitsedirektiivi artiklis 6 sätestatud andmesubjektide kategooriatesse jaotamist ega üksikasjalikumaid ja karmimaid kaitsemeetmeid seoses andmete edasisaatmisega. Kuigi Euroopa Andmekaitseinspektor tunneb heameelt selle üle, et broneeringuinfot käsitlevad sätted kajastavad Euroopa Liidu Kohtu arvamust 1/15, peab ta kahetsusväärseks, et ei olnud võimalik kokku leppida lühemas üleminekuperioodis broneeringuinfo andmete kustutamiseks ega ühises raskete kuritegude loetelus. Samuti soovitab andmekaitseinspektor tagada, et kõik tulevased Prümi raamistikus ELi liikmesriikide vahel tehtud muudatused, millega kaasnevad täiendavad kaitsemeetmed, lisataks täies ulatuses lepingusse ja mõlemad lepingupooled rakendaksid neid tegelikult, ning peab kahetsusväärseks, et kaubandus- ja koostöölepingusse ei lisatud konkreetseid ELi sätteid andmete eesmärgi piiritlemise ning täpsuse, ajakohasuse ja säilitusaja kohta. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Seoses üleminekumehhanismiga rõhutab Euroopa Andmekaitseinspektor, et selline mehhanism peaks jääma erandlikuks ega tohiks luua pretsedenti tulevastes muude kolmandate riikidega sõlmitavates kaubandus- ja koostöölepingutes. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Euroopa Andmekaitseinspektor ootab, et kui nõukogule tehakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 kohaselt ettepanekuid või esitatakse soovitusi alustada läbirääkimisi mis tahes järgnevate täiendavate lepingute sõlmimiseks, siis konsulteeritakse selles osas ka temaga, kui see mõjutab üksikisikute õiguste ja vabaduste kaitset seoses isikuandmete töötlemisega. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Euroopa Andmekaitseinspektor märgib lisaks, et kaubandus- ja koostööleping koostatakse eeldusel, et isikuandmete kaitse üldmääruse ja õiguskaitsedirektiivi alusel tehakse kaitse piisavuse otsused (ja need jäävad lähitulevikus kehtima). Seetõttu soovib andmekaitseinspektor tuletada meelde oma arvamuses 2/2020 esitatud soovitusi, et liit valmistuks igaks juhtumiks, sh juhuks, kui kaitse piisavuse otsust ei võeta üldse vastu või kui see võetakse vastu ainult mõnes valdkonnas. |
| --- | --- |

42.

Brüssel, 22. veebruar 2021.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Vt nõukogu 29. detsembri 2020. aasta otsust (EL) 2020/2252 ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel allkirjastamise ja nende ajutise kohaldamise kohta (ELT L 444, 31.12.2020, lk 2); lepingud: (ELT L 444, 31.12.2020, lk 14 ja ELT L 444, 31.12.2020, lk 1463). Lisaks pidasid Euroopa Aatomienergiaühendus (Euratom) ja Ühendkuningriik läbirääkimisi tuumaenergia rahuotstarbelist ja ohutut kasutamist käsitleva koostöölepingu üle. Vt nõukogu 29. detsembri 2020. aasta otsust (Euratom) 2020/2253, millega kiidetakse heaks Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ning Euroopa Aatomienergiaühenduse vahelise tuumaenergia ohutut ja rahumeelset kasutamist käsitleva lepingu sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt (ELT L 444, 31.12.2020, lk 11).

1

(2)  Vt nõukogu 29. detsembri 2020. aasta otsust ELi ja Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ja salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel allkirjastamise ja nende ajutise kohaldamise kohta. Vt ka teatist nende kahe lepingu ajutise kohaldamise kohta (ELT L 1, 1.1.2021, lk 1).

2

(3)  See koosneb liidu ja Ühendkuningriigi esindajatest ning selle kaaseesistujad on üks komisjoni liige ja üks Ühendkuningriigi valitsuse esindaja. Liitu esindab komisjon. Igal liikmesriigil on lubatud saata üks esindaja liidu delegatsiooni koosseisus.

3

(4)  COM(2020) 856.

4

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 5.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/5

---

Teade
  teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

(2021/C 168/03)

1.

Komisjon teatab vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (1) artikli 11 lõikele 2, et allpool nimetatud dumpinguvastased meetmed aeguvad tabelis osutatud kuupäeval, kui ei algatata nende läbivaatamist järgmise menetluse kohaselt.

2.   Menetlus

Menetlus

Liidu tootjad võivad esitada kirjaliku taotluse, et meede läbi vaadataks. Taotlus peab sisaldama piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete aegumine tõenäoliselt põhjustab dumpingu ja kahju jätkumist või kordumist. Kui komisjon otsustab asjaomased meetmed läbi vaadata, antakse importijatele, eksportijatele, eksportiva riigi esindajatele ja liidu tootjatele võimalus läbivaatamistaotluses esitatud väiteid täiendada, ümber lükata ja kommenteerida.

3.   Tähtaeg

Tähtaeg

Liidu tootjad võivad eelnevast lähtuvalt esitada alates käesoleva teate avaldamise kuupäevast, kuid mitte hiljem kui kolm kuud enne alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeva, kirjaliku läbivaatamistaotluse järgmisel aadressil: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit G-1), CHAR 4/39, 1049 Brussels, Belgia (2).

2

| 4. | Käesolev teade avaldatakse kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikega 2.









  Toode | Päritolu- või eksportijariik või -riigid | Meetmed | Viide | Aegumise kuupäev  (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teatavad põkk-keevitatavad roostevabast terasest toruliitmikud (ka valmistoodetena) | Hiina Rahvavabariik
  Taiwan | Dumpinguvastane tollimaks | Komisjoni 26. jaanuari 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/141, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud
  (ELT L 22, 27.1.2017, lk 14) | 28.1.2022 |

4.

Käesolev teade avaldatakse kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikega 2.

Toode

Päritolu- või eksportijariik või -riigid

Meetmed

Viide

Aegumise kuupäev  (3)

3

Teatavad põkk-keevitatavad roostevabast terasest toruliitmikud (ka valmistoodetena)

Hiina Rahvavabariik

Taiwan

Dumpinguvastane tollimaks

Komisjoni 26. jaanuari 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/141, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud

(ELT L 22, 27.1.2017, lk 14)

28.1.2022

---

(1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu

2

(3)  Meede aegub veerus nimetatud kuupäeval keskööl.

3

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 5.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/6

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10266 —
  Astorg Asset Management/Corialis)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 168/04)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | The fund Astorg VII, SCSp („Astorg“, Luksemburg), |
| --- | --- |

—

The fund Astorg VII, SCSp („Astorg“, Luksemburg),

| — | Corialis (Luksemburg). |
| --- | --- |

—

Corialis (Luksemburg).

Astorg omandab ettevõtja Corialis üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub väärtpaberite ostu teel.

2.

| — | Astorg: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte, |
| --- | --- |

—

Astorg: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte,

| — | Corialis: alumiiniumi survetöötlemisteenuste osutamine (ja vastavate toodete tootmine), samuti alumiiniumiga kaetud ehitusdetailide ning akende, uste, liugelementide, katusesüsteemide, kasvuhoonete ja kergvälisseinte profiilide ja balustraadide valmistamine. |
| --- | --- |

—

Corialis: alumiiniumi survetöötlemisteenuste osutamine (ja vastavate toodete tootmine), samuti alumiiniumiga kaetud ehitusdetailide ning akende, uste, liugelementide, katusesüsteemide, kasvuhoonete ja kergvälisseinte profiilide ja balustraadide valmistamine.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10266 — Astorg Asset Management/Corialis

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 5.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/8

---

Sellise tootespetsifikaadi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2021/C 168/05)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse leiab Euroopa Komisjoni andmebaasist eAmbrosia.

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE TOOTE SPETSIFIKAAT

„SKLANDRAUSIS“

ELi nr: TSG-LV-0914-AM01 – 26. august 2020

Liikmesriik: Läti

1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

„Sklandrausis“

2.   Toote liik [XI lisa alusel]

Klass 2.24. Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

3.   Registreerimise alused

3.1.   Toode

☒ on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil;

☐ on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest.

Toote eristatavuse tagab selle valmistamismeetod, retsept, kuju ja välisilme. „Sklandrausis“ on ringikujuline pirukas. Selle hapendamata rukkipüülist valmistatud põhja ülespidi pööratud servad meenutavad piirdetara, mis annab pirukale iseloomuliku kuju ja millest on tuletatud piruka nimetus „Sklandrausis“. Pirukas on küllaltki suur, selle läbimõõt on 8–14 cm. Valmis piruka „Sklandrausis“ ülaosa on iseloomulikku kollakasoranžikat porgandivärvi; läbilõikes on hästi näha täidise alumise kihi moodustavad kartulid.

Piruka „Sklandrausis“ algupärane kuju on tähenduslik ja sümboolne. Päikest sümboliseeriva ümmarguse kujuga toiduaineid süüakse tavaliselt talvise ja suvise pööripäeva aegu. Pirukat „Sklandrausis“ seostatakse päikese sümboolikaga nii selle ümmarguse kuju kui ka kollakasoranži värvusega pealmise porgandikihi tõttu. Pööripäevapidustuste ajal sümboliseeris „Sklandrausis“ päikese loovat energiat.

3.2.   Kas nimetus:

☒ on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta;

☐ väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära.

K. Mīlenbahsi ja J. Endzelīnsi (1927–29] läti keele sõnaraamatu „Latviešu valodas vārdnīca“ kolmandas köites on nimetuse „Sklandrausis“ all kirjas määratlus „täidisega ümmargune pirukas“.

Nimetuses on kaks sõna – skland ja rausis. Nimisõna rausis (pirukas) on tuletatud tegusõnast raust (roopima, loopima või puistama). Sellest nähtub, et pirukaid küpsetati vanasti üsna algelisel viisil nii, et küpsetistele roobitseti peale kuuma koldetuhka või -sütt. Kura keelest (tänapäeva Lääne-Läti elanike eelkäijate räägitud keel) tuletatud arhailise sõna sklanda tähendus on „piirdetara post, punutud tara“ või „nõlvak, kallak“; viimasel juhul osutatakse piruka põhja ülespööratud servadele. (Karulis, K (1992), läti keele etümoloogilise sõnaraamatu „Latviešu etimoloģijas vārdnīca“ II köide. Kuramaa eripärane piirdetara sklandu žogs oli vitstest punutud.

4.   Kirjeldus

4.1.   Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab, sh selle peamised füüsikalised, keemilised, mikrobioloogilised ja organoleptilised omadused, mis näitavad toote eripära (viitemääruse artikli 7 lõige 2)

„Sklandrausis“ on 8–14 cm läbimõõduga ümmargune pirukas. Piruka „Sklandrausis“ põhi on tehtud tihedast, 2–3 mm paksusest lahtirullitud rukkijahutainast. Lahtirullitud tainast lõigatakse või vajutatakse välja piruka aluseks olev ketas, mille servad keeratakse üles. Piruka „Sklandrausis“ põhi täidetakse keedetud kartulist ja porgandist (vahekorras 1:2 kuni 1:1) täidise kihtidega. Keedukartulikiht on põhjas ja porgandi oma kõige peal. Valmis piruka „Sklandrausis“ paksus on 1,5–2,5 cm. Piruka põhi on tihke ja hästi küpsenud, täidis urbne. Tavaliselt on pirukas kollakasoranžikat porgandivärvi. Piruka pealispinnale võib määrida koort või puistada pind üle kaneeli või köömnetega. Piruka „Sklandrausis“ maitse võib vahelduda magusapoolsest väga magusani. Kuigi pirukapõhjast jääb suhu äratuntav leiva maik, on valdav siiski porgandi maitse.

Külma piruka „Sklandrausis“ juurde serveeritakse teed või piima.

4.2.   Punktis 1 esitatud nimetusega toote tootmismeetodi kirjeldus, mida tootjad peavad järgima, sealhulgas asjakohasel juhul tooraine või kasutatavate koostisainete laad ja omadused, ning toote valmistamisviisi kirjeldus (asjaomase määruse artikli 7 lõige 2)

Piruka „Sklandrausis“ valmistamine:

Allpool esitatud koostisainete kogusest saab valmistada kokku 15–20 pirukat „Sklandrausis“.

Tainapõhja valmistamine

600 g rukkipüüli või jämedat rukkijahu

60 g margariini või võid

250–330 g vett

maitsestamiseks näpuotsatäis soola

Taina kergemaks lahtirullimiseks võib sellesse lisada veidi nisupüüli (40–60 g rukkijahu ja/või kerge rukkipüüli koguse kohta).

Püülijahu segatakse sooja veega, millesse on lisatud margariin või või ja sool. Tainas peab olema tihke (aga mitte kõva) ja kergesti lahtirullitav. Lahtirullitud 1,5–2,5 mm paksusega tainast vajutatakse, surutakse või lõigatakse välja 10–15 cm läbimõõduga kettad. Kuni 1,5–2 cm laiuste ülespidi pööratud servadega kettad pannakse rasvainega määritud alusele. Ketta servad peavad olema nii tugevad, et jäävad püstiasendisse.

Täidise valmistamine

Kartulitäidise valmistamine:

Koostisosad:

| | 0,8–1 kg kartuleid |
| --- | --- |

0,8–1 kg kartuleid

| | maitsestamiseks näpuotsatäis soola |
| --- | --- |

maitsestamiseks näpuotsatäis soola

Kartulid keedetakse, seejärel tambitakse (riivitakse) ühtlaseks massiks, maitsestamiseks lisatakse soola ja seejärel segatakse. Kartulisegule lisatakse 150–200 g sulatatud võid või 50–100 g koort ning soovi korral võib segada juurde 1–3 muna ning maitsestamiseks köömneid. Ühe osa keedetud kartulitest võib asendada tooreste, riivitud kartulitega, millest on välja pigistatud ülemäärane vedelik.

Porganditäidise valmistamine:

Koostisosad:

| | 1,5–2 kg porgandeid |
| --- | --- |

1,5–2 kg porgandeid

| | 100–300 g suhkrut |
| --- | --- |

100–300 g suhkrut

Porgandid keedetakse, seejärel tambitakse ühtlaseks massiks; segamise ajal lisatakse suhkur. Porgandisegusse lisatakse 200–300 g hapukoort või soovi korral 1–2 muna. Porganditäidise võib teha ka toorest riivitud porgandist, millest on välja pigistatud liigne vedelik.

Tihedama pirukatäidise saamiseks võib porgandile ja kartulile lisada valmistamise käigus mannat.

Piruka „Sklandrausis“ täitmine ja küpsetamine

Rukkijahust tainapõhjale jaotatakse kartuli- ja selle peale porganditäidis. Kartuli- ja porganditäidise vahekord on 1:2 kuni 1:1. Valmis pirukas „Sklandrausis“ (värske või külmutatud) on küpsetatud ahjus 220–250 °C temperatuuri juures seni, kuni põhi on kuiv (st 15–30 minutit).

Kattekiht

| | 200–300 g hapukoort |
| --- | --- |

200–300 g hapukoort

| | 200–300 g suhkrut |
| --- | --- |

200–300 g suhkrut

Valmis piruka „Sklandrausis“ kattekiht koosneb hapukooresegust, mis on üle puistatud suhkruga. Maitsestamiseks võib pirukale raputada kaneeli või köömneid.

Kattekihi valmistamiseks võib kasutada ka koore-, suhkru- ja munasegu. Sellise katte saamiseks segatakse eespool nimetatud hapukoore- ja suhkrukogused kahe munaga. Sellisel juhul tuleb pirukat „Sklandrausis“ küpsetada kuumas ahjus viis minutit kauem.

Säilivusaeg ja ladustamine

| Säilitustemperatuur | Toote valmistamise etapp | Säilivusaeg |
| --- | --- | --- |
| +2 kuni +6 °C | Valmistoode „Sklandrausis“ | 3 päeva |
| –18 °C | Pooltoode „Sklandrausis“ | 12 kuud |

Säilitustemperatuur

Toote valmistamise etapp

Säilivusaeg

+2 kuni +6 °C

Valmistoode „Sklandrausis“

3 päeva

–18 °C

Pooltoode „Sklandrausis“

12 kuud

4.3.   Nende peamiste elementide kirjeldus, mis määravad kindlaks toote traditsioonilised omadused (asjaomase määruse artikli 7 lõige 2)

Pirukat „Sklandrausis“ võib pidada Läti rahvustoiduks, kuna selle valmistamise ja söömise traditsioonid ulatuvad kaugesse minevikku. Läti pööripäevapidustuste iidsetest tavadest võib leida tõendeid piruka tähtsuse kohta. Piruka „Sklandrausis“ küpsetamise oskusi on edasi antud põlvest põlve.

Toote valmistamise ajalugu on pikk. Piruka „Sklandrausis“ eelkäija oli hapendamata rukkijahutainast lihtne täidisega pirukas, mida küpsetati hõõguvate süte sees. Piruka täidise olemasolu kohta annab tunnistust toote nimi, milles on viide piruka ülespidistele servadele (žogs või sklanda, st piirdetara). Piruka püstised servad takistasid täidise valgumist tulle.

Kuramaa hertsogi valitsemisajast (16.–18. sajand) on säilinud dokumentaalseid tõendeid selle kohta, et piruka „Sklandrausis“ täidisena kasutati hakitud porgandeid. Porgandeid hakati Lätis kasvatama 16. sajandil. Kui 17. sajandil hakati Lätis kasvatama kartuleid, leidsid tükeldatud või riivitud mugulaid kasutust piruka „Sklandrausis“ koostises. Algselt sõid kartuleid üksnes maa-aadlikud. Pärast seda, kui talupojad hakkasid 19. sajandil kartuleid kasvatama, sai see köögivili kiiresti rahvaomaseks ja saavutas märkimisväärse koha rahvuslikus toiduses.

Viiteid Kuramaal piruka „Sklandrausis“ valmistamise kohta võib leida J. Heniņši artiklist „Vārdi, kas nav sastopami Ulmaņa vārdnīcā“ [Sõnad, mida Ulmanise sõnaraamatust ei leia], mis on avaldatud 1914. aastal Riia Läti ühingu teadusliku komitee toimetistes nr 17.

Etnograaf ja lätlaste toitumusharjumuste uurija Linda Dumpe selgitas Kuramaa liivlaste tavapärasest toidusest kirjutades (1994. aastal avaldatud artiklite kogum Lībieši), et sedalaadi pirukale on vaja pöörata erilist tähelepanu, kuna tegemist on väga arhailist liiki küpsetatud toiduainega. Sõna „Sklandrausis“ peetakse piruka traditsiooniliseks nimetuseks, kuna see on ulatuslikult tuntud ning leiab tänapäeval kasutamist Läti rahvuslike eriroogade tutvustamisel (N. Masiļūne „Latviešu nacionālie ēdieni“ (Läti rahvusroad) 2004). Piruka „Sklandrausis“ traditsiooniline laad leiab kinnitust mitmete autorite uurimistöödes, milles käsitletakse Läti hooajalisi traditsioone. Pirukat „Sklandrausis“ on nimetatud lõikuspüha ehk jumis’e tavapäraseks roaks. Seda püha tähistasid muistsed lätlased lõikusaja lõpuna sügisese pööripäeva aegu (O. T. Auns „Latviešu tautas dzīvesziņa“ (Lätlaste ühiskondlikud tavad) 1993). Pirukat „Sklandrausis“ küpsetati ja söödi ka muude hooajaliste rituaalidega seotud pühade (nt ülestõusmispühad) ajal. Kolka poolsaarelt pärit liivlane Andrejs Štālers (sündinud 1866) meenutas, et mitmeid maitsvaid sööke (sh „Sklandrausis“) jagati pärast ülestõusmispühade traditsioonilist rituaalset laulmist (V. M. Šuvcāne (2003), „Lībiešu folklora“ (Liivi folkloor) 2003. Alsunga kandis 20. sajandi alguses säilinud traditsioonide üleslugemisel meenutas Pēteris Upenieks, et pirukat „Sklandrausis“ tehti jõuluajal (Balandnieki, 2005).

Piruka „Sklandrausis“ retsepti võib leida igast Läti leivatraditsioone kirjeldavast kokaraamatust – näiteks leivaekspert Zigrīda Liepiņa 1993. aastal avaldatud raamatust „Daudzveidīgā maizīte“ [Mitmesugused leivad]. Etnograaf Indra Čekstere 2004. aastal avaldatud uurimuses „Mūsu maize“ (Meie igapäevane leib) nenditakse, et piruka „Sklandrausis“ tõeliselt maitsva täidise valmistasid liivi perenaised pooleks kartulitest ja porganditest ning tegid eriti magusa porganditäidise. Valmis pirukale „Sklandrausis“ määriti koore-, suhkru- ja munasegu ning puistati üle köömnetega.

Piruka „Sklandrausis“ valmistamisest on juttu ka filoloogi, ajaloolase ja folkloristi Kārlis Draviņši 2000. aastal avaldatud teoses „Kurzeme aizgājušos laikos“ [Endisaegne Kuramaa]. 20. sajandi Kuramaa leivaküpsetamise traditsioone kirjeldades meenutas autor, et pirukat „Sklandrausis“ küpsetati täidisega, mis oli ülespidiste servadega küpsetise keskel. Täidis oli tehtud tambitud keedukartulitest ja riivitud keeduporganditest.

Mitmetelt etnograafilistelt ekspeditsioonidelt kogutud materjali põhjal Linda Dumpe koostatud teose osas „Latviešu tautas ēdieni“ (Traditsiooniline Läti köök) (2009) on piruka „Sklandrausis“ retsept, mis on Melnsilse külas üles kirjutatud Elza Rozenfelde (sündinud 1919) sõnade järgi: „Pirukate küpsetamine oli paras pingutus ning selleks oli vaja palju söögikraami. Pirukad tehti rukkijahust. Ahjus küpsetamise tõttu olid pirukad küllaltki suured. Pirukaservad keerati ülespoole. Küpsedes muutus tainas tihkeks.“ Elza Rozenfelde kasutas täidise tegemiseks kartuli- ja porgandisegu, millele oli lisatud koort, suhkrut, mune, rasva, veidi püülijahu või mannat ning maitsestamiseks köömneid või kaneeli.

Kuigi pirukat „Sklandrausis“ küpsetasid kõik perenaised vastavalt oma loomingulisele soovile ja kodus kasutada olnud materjalile, on nii uurimustest kui suulistest pärimustest teada, et piruka „Sklandrausis“ traditsioonilisel viisil valmistamist käsitatakse sellise piruka küpsetamisena, mis on tehtud hapendamata rukkijahutainast, mille lahtirullitud osast lõigatakse välja ümmargune põhi ja mille servad keeratakse ülespidi. Täidiseks kasutatakse kartuli- ja porgandisegu, millele küpsetaja võib omal äranägemisel lisada selliseid koostisosi nagu või, koor, suhkur, munad, manna jne.

Piruka „Sklandrausis“ valmistamisega seotud traditsioonid on säilinud tänapäevani. Pirukaid küpsetati kodus, kõige sagedamini tehti seda Kuramaa majapidamistes. Pirukas „Sklandrausis“ muutus populaarseks kui üks paljudest turistidele pakutavatest toodetest. Talusid või piruka „Sklandrausis“ küpsetamise kohti külastavatele huvilistele pakutakse võimalust jälgida piruka valmistamise käiku ja valmistoodet ka proovida.

---

(1)  EÜT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---

| 5.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/12

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 168/06)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1)

TEATIS STANDARDMUUDATUSE KOHTA, MILLEGA MUUDETAKSE KOONDDOKUMENTI

„RIOJA“

PDO-ES-A0117-AM08

Teate kuupäev: 15. jaanuar 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Väiksemate geograafiliste üksuste määratlus (spetsifikaadi punkt 4 ja koonddokumendi punkt 1.6)

Muudatus on põhjendatud määruse (EÜ) nr 2019/33 artiklis 55 sätestatud nõudega: „Kui viidatakse selliste geograafiliste üksuste nimele, mis on väiksemad kui päritolunimetuse või geograafilise tähise piirkond, peab taotleja tootespetsifikaadis ja koonddokumendis asjaomase geograafilise üksuse täpselt määratlema.“ Kuna üksuseid tunnustatakse ministri käskkirjaga, mis avaldatakse Hispaania ametlikus väljaandes, tuleks kasutada just neid viiteid.

2.   Viite lisamine märgistamise erieeskirjadele (spetsifikaadi punkt 8 b.9 ja koonddokumendi punkt 1.9)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõikes 2 on sätestatud, et tootespetsifikaadis tuleb märkida kaitstud päritolunimetust haldava organisatsiooni kehtestatud kohaldatavad nõuded, kui liikmesriigid nii ette näevad, võttes arvesse asjaolu, et sellised nõuded peavad olema objektiivsed, mittediskrimineerivad ja vastama liidu õigusele.

Määruse 2019/33 artikli 5 punktis k on sätestatud, et koonddokument peab sisaldama pakendamise ja märgistamise suhtes kohaldatavaid erieeskirju.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Rioja

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

4.   Veini(de) kirjeldus

Valged ja roosad veinid (kuivad ja poolkuivad)

Valged veinid: õlgkollased, laimirohelise varjundiga, puhtad ja säravad. Toore puuvilja, lillede ja sordile iseloomulike roheliste taimede aroomid. Keskmine happesus koos värske alatooniga.

Roosad veinid: maasikapunane, lisaks vaarika varjund (crianza veinide puhul lõhe), säravad, puhtad. Punaste puuviljade aroom, lillenüanssidega. Suus on tunda happesuse ja puuviljade vahelist tasakaalu, värske noot.

Mõlemal juhul on aroom laagerdamise käigus segunenud teiste tammepuu aroomidega (vanillise, röstise või suitsuse nüansiga) ja happesus seguneb röstitud puidu nüansiga.

- Alkoholisisaldus varieerub sõltuvalt alapiirkondadest ja laagerdamisest.

- Lenduvus on suurem üle aasta vanuste veinide puhul.

- Maksimaalne SO2 sisaldus 180 mg/l, kui suhkruid on < 5g/l.

- Siin täpsustamata piirnormide korral kohaldatakse kehtivaid õigusakte.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 10,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,3 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 240 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

10,5

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,3

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

240

Valged ja roosad veinid (poolmagusad ja magusad)

Valged veinid: õlgkollased, laimirohelise varjundiga, puhtad ja säravad. Toore puuvilja, lillede ja sordile iseloomulike roheliste taimede aroomid. Keskmine happesus, suus on olenevalt tüübist tunda kas värskust või magusust.

Roosad veinid: maasikapunane, lisaks vaarika varjund (crianza veinide puhul lõhe), säravad, puhtad. Punaste puuviljade aroom, lillenüanssidega. Happesuse ja puuviljasuse tasakaal, suus on olenevalt tüübist tunda kas värskust või magusust.

Mõlemal juhul on aroom laagerdamise käigus segunenud teiste tammepuu aroomidega (vanillise, röstise või suitsuse nüansiga) ja happesus on segunenud röstitud puidu nüansiga.

- Alkoholisisaldus varieerub sõltuvalt alapiirkondadest ja laagerdamisest.

- Lenduvus on suurem üle aasta vanuste veinide puhul.

- Maksimaalne SO2 sisaldus 180 mg/l, kui suhkruid on < 5g/l.

- Siin täpsustamata piirnormide korral kohaldatakse kehtivaid õigusakte.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 10,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 25 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 240 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

10,5

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

25

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

240

Punased veinid (kuivad ja poolkuivad)

Noored veinid on punakaslillad heledama lilla varjundiga; crianza veinid on granaat- ja kirsipunase värvusega; reserva veinid on kirsipunase värvusega, rubiinpunase varjundiga; gran reserva veinid on rubiinpunased, telliskivipunase varjundiga. Lõhn: intensiivselt puuviljaline, sordile iseloomulik varjund ja lillenüansid, crianza veinide puhul röstitud tammepuidu aroom. Reserva ja gran reserva veinid on komplekssemad ja vürtsika aroomiga. Maitse: rikkaliku maitsega, milles on tasakaalus happe-/alkoholi-/tanniinisisaldus. Laagerdumine muudab maitse pehmemaks ja pikendab maitsenüansside esiletulekut.

- Alkoholisisalduse piirmäärad varieeruvad sõltuvalt piirkonnast ja laagerdamisest.

- Lenduvate ainete sisaldus: üle aasta vanad kuivad veinid: maksimaalselt 1 gr/l kuni 10 mahuprotsendi alkoholi korral ja 0,06 gr/l iga alkoholikraadi korral, mis on üle 10 mahuprotsendi.

- SO2: maksimaalselt 140 mg/l, kui suhkrusisaldus on < 5g/l.

- Siin täpsustamata piirnormide korral kohaldatakse kehtivaid õigusakte.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 11,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,3 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 180 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

11,5

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,3

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

180

Kvaliteetvahuveinid (valged ja roosad)

Kui veini serveeritakse tarbimiseks, eraldub selles pidevalt süsinikdioksiidi, mis on visuaalselt vaadeldav peente mullidena.

Kvaliteetvahuvein, nagu ka selle kuvee on pärast esimest käärimist selge, ilma suspensiooniosakesteta ning värvuselt kollase või roosa eri varjunditega.

Selle aroom peab olema heas mõttes värske ja puuviljaline ning omama komplekssust, mis tuleneb kauasest settel hoidmisest teise käärimise käigus. See on kõige märgatavam reserva ja gran añada veinide puhul. Veinil ei tohi olla defekte, eriti neid, mis tulenevad oksüdatsioonist või teatavate ainete redutseerimisest.

- Siin täpsustamata piirnormide korral kohaldatakse kehtivaid õigusakte.

- Maksimaalne tegelik alkoholisisaldus: 13 mahuprotsenti

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 11 |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 10,83 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 140 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

11

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

10,83

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

140

5.   Veinivalmistustavad

a.   Asjaomane veinivalmistustava

Viljelustavad:

Istandused hakkavad tavaliselt saaki andma neljandas kasvutsüklis (või enne seda, olenevalt loast).

Istutustihedus: minimaalselt 2 850 – maksimaalselt 10 000 viinapuud/ha

Viinapuude võrakujunduse ja toestamise süsteemid: lehtrikujuline võra ja selle variandid, kahepoolne kordon, meetod „Vara y pulgar“ [pikk viljaoks ja kannus], ühepoolne kordon, kaheõlaline Guyot’ meetod (ainult sordid „Chardonnay“, „Sauvignon Blanc“, „Verdejo“, „Maturana Blanca“, „Tempranillo Blanco“ ja „Turruntés“).

Maksimaalne kandekoormus: 12 punga viinapuu kohta; 16 loetletud valgete sortide puhul ja 14 „Garnacha“ puhul. Võimalikud erandid.

Kastmine: lubatud. Alates 15. augustist kuni saagikoristuseni tuleb kasta üksnes lokaalsete süsteemidega ja sellest tuleb 24 tundi enne kirjalikult teada anda; sprinklersüsteemiga kastmine on lubatud loa olemasolu korral; muud meetodid on keelatud.

Kvaliteetvahuveinide puhul tuleb viinamarju korjata käsitsi (mehaaniline korjamine on keelatud).

Veinivalmistuse eritava:

Sortide osakaal sõltuvalt veinitüübist:

PUNANE VEIN: vähim väärtus rootsudest eraldatud viinamarjade puhul vähemalt 95 % punaseid sorte ning tervete viinamarjade puhul 85 % punaseid sorte.

VALGE VEIN: 100 % valgeid viinamarju.

ROOSA VEIN: vähemalt 25 % punaseid viinamarju.

KVALITEETVAHUVEINID (VALGED JA ROOSAD): valgetest ja/või punastest viinamarjadest. Roosad vahuveinid peavad sisaldama vähemalt 25 % punaseid viinamarju.

Eri värvi viinamarjade valikuline segamine peab toimuma pärast saagi tarnimist.

Viinamarjade omadused: terved ja minimaalse alkoholisisaldusega: 11 mahuprotsenti punaste veinide puhul, 10,5 mahuprotsenti valgete veinide puhul ja 9,5 mahuprotsenti kvaliteetvahuveinide puhul.

Maksimaalne töötlemise saagikus:

| — | 100 kg korjatud viinamarjadest saadakse 70 liitrit veini. See võib erandjuhtudel teatavates piirides varieeruda. |
| --- | --- |

—

100 kg korjatud viinamarjadest saadakse 70 liitrit veini. See võib erandjuhtudel teatavates piirides varieeruda.

| — | 100 kg korjatud viinamarjadest saadakse 62 liitrit kvaliteetvahuveini. See võib erandjuhtudel teatavates piirides varieeruda. |
| --- | --- |

—

100 kg korjatud viinamarjadest saadakse 62 liitrit kvaliteetvahuveini. See võib erandjuhtudel teatavates piirides varieeruda.

| — | 100 kg korjatud viinamarjadest saadakse 65 liitrit toodet, mis kannab märget viñedo singular [„ühest viinamarjaistandusest“]. Erinevused ei ole lubatud. |
| --- | --- |

—

100 kg korjatud viinamarjadest saadakse 65 liitrit toodet, mis kannab märget viñedo singular [„ühest viinamarjaistandusest“]. Erinevused ei ole lubatud.

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

Keelud

| — | Kaitstud nimetusega veinides on keelatud kasutada virde või veini seda osa, mis on saadud ebaadekvaatselt pressides. |
| --- | --- |

—

Kaitstud nimetusega veinides on keelatud kasutada virde või veini seda osa, mis on saadud ebaadekvaatselt pressides.

| — | Keelatud on pidevpressid ja tsentrifuugi funktsiooni kasutavad purustamismasinad, samuti viinamarjade eelkuumutamine ning virde või veini kuumutamine koos pressimisjääkidega, et värvust lisavate ainete eraldumist kiirendada. |
| --- | --- |

—

Keelatud on pidevpressid ja tsentrifuugi funktsiooni kasutavad purustamismasinad, samuti viinamarjade eelkuumutamine ning virde või veini kuumutamine koos pressimisjääkidega, et värvust lisavate ainete eraldumist kiirendada.

| — | Tammepuutükkide kasutamine tootmise, laagerdamise või ladustamise käigus. |
| --- | --- |

—

Tammepuutükkide kasutamine tootmise, laagerdamise või ladustamise käigus.

| — | Keelatud on eri tüüpi veinide segamine, et saada veini, mis erineb segatud veinist. |
| --- | --- |

—

Keelatud on eri tüüpi veinide segamine, et saada veini, mis erineb segatud veinist.

Veinivalmistamise eritingimused

| — | Vaadis kääritamisel: ainult valgete ja roosade veinide puhul, mida tuleb vaadis hoida vähemalt kuu aega. |
| --- | --- |

—

Vaadis kääritamisel: ainult valgete ja roosade veinide puhul, mida tuleb vaadis hoida vähemalt kuu aega.

| — | Süsihappelise matseratsiooni puhul: valgete viinamarjade maksimaalne lubatud osakaal punaste veinide tootmisel on rootsudeta viinamarjade puhul 5 % ja tervete kobarate puhul 15 %. |
| --- | --- |

—

Süsihappelise matseratsiooni puhul: valgete viinamarjade maksimaalne lubatud osakaal punaste veinide tootmisel on rootsudeta viinamarjade puhul 5 % ja tervete kobarate puhul 15 %.

| — | Kvaliteetvahuveinid: traditsioonilisel meetodil. Teisese kääritamise ja pursatamise vahel peab toode olema vähemalt 15 kuud järjest samas pudelis. Kogu tootmisprotsess, sealhulgas märgistamine, peab toimuma samas veinitehases. Teisesel kääritamisel ei tohi tegelik alkoholisisaldus ületada 1,5 mahuprotsenti. Kääritamisel kasutatav kiirendi ei tohi suurendada tegelikku alkoholisisaldust üle 0,5 mahuprotsendi. Pärast pursatamist on lubatud toodet filtreerimata kujul villida klaaspudelitesse, mille mahutavus on alla 0,75 l või vähemalt 3 liitrit. Hapestamine ja värvi vähendamine on keelatud. |
| --- | --- |

—

Kvaliteetvahuveinid: traditsioonilisel meetodil. Teisese kääritamise ja pursatamise vahel peab toode olema vähemalt 15 kuud järjest samas pudelis. Kogu tootmisprotsess, sealhulgas märgistamine, peab toimuma samas veinitehases. Teisesel kääritamisel ei tohi tegelik alkoholisisaldus ületada 1,5 mahuprotsenti. Kääritamisel kasutatav kiirendi ei tohi suurendada tegelikku alkoholisisaldust üle 0,5 mahuprotsendi. Pärast pursatamist on lubatud toodet filtreerimata kujul villida klaaspudelitesse, mille mahutavus on alla 0,75 l või vähemalt 3 liitrit. Hapestamine ja värvi vähendamine on keelatud.

b.   Maksimaalne saagikus

Punased sordid

6 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Punased sordid

45,5 hektoliitrit hektari kohta

Valged sordid

9 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Valged sordid

63 hektoliitrit hektari kohta

Punased viinamarjad, millest tehakse veini, millel on märge viñedo singular [„ühest viinamarjaistandusest“]

5 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Punased viinamarjad, millest tehakse veini, millel on märge viñedo singular [„ühest viinamarjaistandusest“]

32,5 hektoliitrit hektari kohta

Valged viinamarjad, millest tehakse veini, millel on märge viñedo singular [„ühest viinamarjaistandusest“]

6 922 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Valged viinamarjad, millest tehakse veini, millel on märge viñedo singular [„ühest viinamarjaistandusest“]

44,99 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

RIOJA ALTA

La Rioja autonoomne piirkond

Ábalos

Alesanco

Alesón

Anguciana

Arenzana de Abajo

Arenzana de Arriba

Azofra

Badarán

Bañares

Baños de Río Tobía

Baños de Rioja

Berceo

Bezares

Bobadilla

Briñas

Briones

Camprovín

Canillas

Cañas

Cárdenas

Casalarreina

Castañares de Rioja

Cellórigo

Cenicero

Cidamón

Cihuri

Cirueña

Cordovín

Cuzcurrita de Río Tirón

Daroca de Rioja

Entrena

Estollo

Foncea

Fonzaleche

Fuenmayor

Galbárruli

Gimileo

Haro

Hervías

Herramélluri

Hormilla

Hormilleja

Hornos de Moncalvillo

Huércanos

Lardero

Leiva

Logroño

Manjarrés

Matute

Medrano

Nájera

Navarrete

Ochánduri

Ollauri

Rodezno

Sajazarra

San Asensio

San Millán de Yécora

San Torcuato

San Vicente de la Sonsierra

Santa Coloma

Sojuela

Sorzano

Sotés

Tirgo

Tormantos

Torrecilla sobre Alesanco

Torremontalbo

Treviana

Tricio

Uruñuela

Ventosa

Villalba de Rioja

Villar de Torre

Villarejo

Zarratón

Provincia de Burgos (Miranda de Ebro): El Ternero (enklaav)

RIOJA ORIENTAL

La Rioja autonoomne piirkond

Agoncillo

Aguilar del Río Alhama

Albelda

Alberite

Alcanadre

Aldeanueva de Ebro

Alfaro

Arnedillo

Arnedo

Arrúbal

Ausejo

Autol

Bergasa

Bergasilla

Calahorra

Cervera del Río Alhama

Clavijo

Corera

Cornago

El Redal

El Villar de Arnedo

Galilea

Grávalos

Herce

Igea

Lagunilla de Jubera

Leza del Río Leza

Molinos de Ocón

Murillo de Río Leza

Muro de Aguas

Nalda

Ocón (La Villa)

Pradejón

Préjano

Quel

Ribafrecha

Rincón de Soto

Santa Engracia de Jubera (zona Norte)

Santa Eulalia Bajera

Tudelilla

Villamediana de Iregua

Villarroya

Navarra autonoomne piirkond

Andosilla

Aras

Azagra

Bargota

Mendavia

San Adrián

Sartaguda

Viana

RIOJA ALAVESA

Álava provints

Baños de Ebro

Barriobusto

Cripán

Elciego

Elvillar de Álava

Labastida

Labraza

Laguardia

Lanciego

Lapuebla de La barca

Leza

Moreda de Álava

Navaridas

Oyón

Salinillas de Buradón

Samaniego

Villabuena de Álava

Yécora

Istandused, mis asuvad Lodosa haldusüksuses Ebro jõe paremal kaldal ning mis on kantud reguleeriva asutuse istandusegistrisse alates 29. aprillist 1991, on jätkuvalt registris seni, kuni nad on olemas.

Mis tahes tootmispiirkonda kuuluvate haldusüksuste piiride muutmine ei tähenda, et registreeritud viinamarjaistandused istandusregistrist kustutatakse.

Tootmispiirkond hõlmab väiksemaid geograafilisi üksusi, mis määratletakse kui viñedo singular [„üks viinamarjaistandus“]. Need on väiksemad kui haldusüksus ja võivad koosneda ühest katastriüksusest või mitmest eri maatükist. Neis kasvavad viinapuud peavad olema vähemalt 35 aastat vanad.

Kõnealused tunnustatud viinamarjaistandused (viñedos singulares) on sätestatud 28. juuni 2019 korralduse APA/816/2019 lisas (Hispaania ametlik väljaanne 181, 30. juuli 2019) (https://www.boe.es/boe/dias/2019/07/30/pdfs/BOE-A-2019-11186.pdf) ja 3. augusti 2020 korralduse APA/780/2020 lisas (Hispaania ametlik väljaanne 214, 8. august 2020 (https://www.boe.es/boe/dias/2020/08/08/pdfs/BOE-A-2020-9446.pdf).

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

„ALARIJE“ - „MALVASÍA RIOJANA“

„ALBILLO MAYOR“ - „TURRUNTÉS“

„CHARDONNAY“

„GARNACHA BLANCA“

„GARNACHA TINTA“

„GRACIANO“

„MACABEO“- „VIURA“

„MATURANA BLANCA“

„MATURANA TINTA“

„MAZUELA“

„SAUVIGNON BLANC“

„TEMPRANILLO“

„TEMPRANILLO BLANCO“

„VERDEJO“

8.   Seos(ed)

Vein

Rioja Alta viinamarjadest valmistatud veine iseloomustab Atlandi ookeani kliima eriline mõju. See annab veinidele mõõduka alkoholisisalduse ja happelise iseloomu. Seepärast sobivad veinid vaadis laagerdumiseks. Kasvutsükli ajal on selles piirkonnas paar tundi vähem päevavalgust kui lõunapoolsemas piirkonna osas, mida kaitstud päritolunimetus hõlmab. Piirkonnas sajab rohkem, mis mõjutab otseselt veini happesust. Need tegurid koos Sierra de Cantabria mäestiku pakutava kaitsega tugevdavad veinides kirjeldatud omadusi, olgu need siis puhtad piirkonna veinid või segatud muudest piirkondadest pärit veinidega. Rioja Alavesa piirkonna puhul tähendab Atlandi ookeani ja Vahemere kliima segunemine seda, et sealsed veinid on suurema alkoholisisaldusega kui eespool nimetatud veinid. Need on ka vähem happelised ja mitmekesisemad ning seega sobivad nii kohe tarbimiseks kui ka laagerdamiseks. Sierra de Cantabria mäestiku pakutav kaitse põhja suunas on veelgi tugevam. Päevavalgust on umbes sama palju kui Rioja Alta piirkonnas, samas on sademete hulk väiksem. Tänu mitmekülgsusele sobivad need viinamarjasordid ideaalselt segatud veinide tootmiseks. Kõige lõunapoolsemast piirkonnast (Rioja Oriental) pärit veinide iseloomu määrab seega asjaolu, et nende tootmispiirkonnas on vähe sademeid ja vahemereline kliima, mis üldjuhul on päikeselisem. Veinid on suurema alkoholisisaldusega ja tugevama aroomiga ning sobivad ideaalselt segamiseks ja laagerdamiseks. Samal ajal annavad kliimatingimused tulemuseks veinid, mis võivad sobida ka kohe tarbimiseks.

Pinnase analüüs hõlmab kolme põhitüüpi. Esiteks leidub kaitstud päritolunimetusega hõlmatud piirkonna põhjapoolseimas osas savi-lubjakivimuldasid. Need moodustavad peamise veinikasvatusala, mis paikneb Rioja Alavesa ja Rioja Alta vahel. Rioja Alta ja Rioja Orientali piirkonnas on ka lammimullad ja rauarikkad savimullad, millest saab vähem täidlaseid veine kui varem nimetatud.

Majanduslikus mõttes moodustab vein 20 % piirkonna SKPst. Vanad veinivalmistustavad ja veini tähtsus selles piirkonnas tähendab, et piirkond sõltub veinitootmise jätkusuutlikkusest. Eelkõige on siinne eripära veinide laagerdumine, kuna piirkonnas on maailma suurim tammevaatide kontsentratsioon.

KVALITEETVAHUVEIN

Kuigi kõnealust kaitstud päritolunimetust tuntakse enamjaolt vaiksete veinide puhul, on mõned veinitootjad siiski tootnud kvaliteetvahuveine, mida valmistatakse traditsioonilisel meetodil 19. sajandi keskpaigast alates, ning sellest ajast on pärit oskused ja kogemused.

Kvaliteetvahuveinide tootmisel järgitakse kaht põhilist elementi, nimelt värskust ja happesust. Kaitstud päritolunimetusega kvaliteetvahuveinide piirkond asub Winkleri skaala järgi pisut jahedamal alal. See soodustab lühikest kasvutsüklit, mis annab õige fenoolse küpsuse ilma suurt alkoholisisaldust saavutamata: need on tingimused, mis loovad kõnealuste veinide tootmiseks ideaalse lähtepunkti.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Kvalifitseeritud päritolunimetusega „Rioja“ veine tohivad villida üksnes need registreeritud veinitootjad, kes on registreeritud reguleeriva asutuse poolt, muul juhul ei ole lubatud seda nimetust veinidel kasutada.

Nõue kehtestati, kuna selgus, et lõpptootena tarbijale pakutava veini kvaliteet on suuremas ohus siis, kui veini on transporditud ja kui see on villitud väljaspool tootmispiirkonda, kui olukorras, kui need toimingud on tehtud piirkonnasiseselt. Selle nõude eesmärk on kaitsta „Rioja“ veinide head mainet sellele veinile omaste tunnuste ja kvaliteedi rangema kontrolli kaudu. Selle nõude abil kaitstakse kaitstud päritolunimetust ning sellest on kasu kõigile nõudega seotud tootjatele. Seda otsust kinnitas Euroopa Liidu Kohtu otsus, mis tehti 16. mail 2000.

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

täiendavad märgistusnõuded

Tingimuse kirjeldus:

Väljend „RIOJA“ peab olema selgelt esile toodud ja vahetult väljendi „RIOJA“ all peaksid olema järgmised elemendid: nimetus:

„Denominación de Origen Calificada“ (kaitstud päritolunimetus), reguleeriva asutuse tempel, kaubamärk ja registreeritud veinitootja nimi või ärinimi või kaubanimi.

Enne laagerdumise lõppu ei tohi veini turustamisel, reklaamil ega etiketil kasutada väljendeid „vaat“ või „puit“.

Piirkonna või haldusüksuse nime võib kasutada juhul, kui viinamarjad on sealt pärit ning kui vein on seal toodetud, laagerdatud (kui see on asjakohane) ja villitud. Samas võib kuni 15 % veini valmistamiseks kasutatavatest viinamarjadest olla pärit registreeritud viinamarjaistandustest, mis paiknevad haldusüksustes, mis külgnevad piirkonna või haldusüksustega, kus asub ettevõtja, ning tuleb tõendada, et eespool nimetatud 15 % viinamarjadest on ainuõiguslikult saadaval vähemalt 10 järjestikuse aasta jooksul.

Kvaliteetvahuveinide puhul peab väljend „Método Tradicional“ [„traditsiooniline meetod“] olema kujutatud vahetult suhkrusisaldusele viitava väljendi all ja tähemärgi suurus ei tohi ületada nimetuses „Rioja“ kasutatavat tähemärgisuurust.

Kohustuslikku teavet kujutaval etiketil peab väite „Método Tradicional“ [„traditsiooniline meetod“] tähemärgisuurus olema vähemalt 0,3 cm.

Väljend viñedo singular [„ühest viinamarjaistandusest“] peab olema kujutatud vahetult kaubamärgina registreeritud nimetuse all ning selle tähemärgisuurus, tähtede paksus ega värv ei tohi ületada nimetuse „Rioja“ oma.

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

täiendavad märgistusnõuded

Tingimuse kirjeldus:

Ilma et see piiraks eespool sätestatut, on kohustuslik kinni pidada 12. mai 2015. aasta seaduse 6/2015 (kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kohta ühenduse tasandil) artikli 17 punkti h alapunkti 4 kohaselt sätestatud märgistamise miinimumnõuetest.

Link tootespetsifikaadile

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/pliegodecondicionesdocarioja5denoviembrede2020_tcm30-552276.pdf

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---